title: 2000/410/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 1999, Ranskan suunnittelemasta tukijärjestelmästä Ranskan satama-alan hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 5204) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
France
aid for restructuring
handling
harbour installation
industrial restructuring

formats: html pdf print

text: L 155/52 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 6. 2000 KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 22 päivänä joulukuuta 1999, Ranskan suunnittelemasta tukijärjestelmästä Ranskan satama-alan hyväksi (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 5204) (Ainoastaan ranskankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/410/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityi- sesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, (4) Komissio on saanut huomautuksia asianomaisilta. Se on toimittanut ne Ranskalle lausuntoa varten ja saanut sen lausunnon 13. lokakuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. on mainittujen artiklojen mukaisesti kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: (5) (1) (2) (3) I MENETTELY Ranska on ilmoittanut komissiolle 25. toukokuuta 1998 päivätyllä kirjeellä tukijärjestelystä Ranskan satama-alan hyväksi. Se on toimittanut komissiolle lisätietoja 31. heinäkuuta 1998, 6. marraskuuta 1998, 27. marras- tammikuuta 1999, 16. helmikuuta kuuta 1998, 26. 1999 ja 20. huhtikuuta 1999 päivätyillä kirjeillä. Komissio on ilmoittanut Ranskalle 14. kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa tämän tukijär- jestelmän osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. (6) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa. (1) EYVL C 233, 14. 8. 1999, s. 25. (2) Ks alaviite 1. II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA Valtio osallistuu tällä hetkellä merkittävästi erityisesti raskaan satamakaluston, esimerkiksi portaalinostureiden (jäljempänä ’laitteet’), rahoitukseen ja hallintaan Ranskan satama-alalla. Laitteita käyttää osittain yksityisen sektorin henkilöstö. Ehdotetun tukijärjestelmän tavoitteena on tehostaa lastinkäsittelypalvelujen tarjoamista saattamalla vuonna 1992 aloitettu rakenneuudistus päätökseen jonka mukaan lastinkäsittely-yrityksille uudistuksella, annetaan täysi vastuu näiden palvelujen tarjoamisesta kyseisissä satamissa. Tämä tapahtuu nykyaikaistamalla ja järkeistämällä palvelujen organisointia, minkä vuoksi ilmoitetussa järjestelmässä ehdotetaan Ranskan taxe professionnelle -veron määräytymisperusteiden pienentä- mistä yksityisiltä lastinkäsittely-yrityksiltä. Ranskan ilmoituksen mukaan ehdotettu veronalennus koskisi 23:a Ranskan satamaa (ks. tämän päätöksen liite), joissa toimii parhaillaan 99 yksityistä yritystä lastinkäsit- telyn (ahtauksen) alalla. Ylivoimaisesti suurin osa näistä on pk-yrityksiä. Ranskan viranomaiset ovat myös ilmais- seet toiveen, että ehdotetun tukijärjestelmän avulla voitaisiin houkutella ulkomaisia investointeja sellaisilta muilta kuin ranskalaisilta yrityksiltä, jotka ovat kiinnos- sijoittautumaan kyseisiin satamiin. tuneita Julkiset tarvitse maksaa taxe joiden ei (satama)viranomaiset, 28. 6. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 155/53 professionnelle -veroa, omistavat nyt laitteet ja rahoittavat niitä. Laitteet vuokrataan tavallisesti yksityisille lastinkä- sittely-yrityksille, jotka lastaavat ja purkavat lastia sata- missa. (10) liittyy uusien veronalennus laitteiden Ehdotettu hankinta-arvoon. Kyseisiin laitteisiin on investoitava vuosina 2000—2004 noin 2 800 miljoonaa Ranskan frangia. Tästä 2 100 miljoonaa frangia on tarkoitettu olemassa olevien laitteiden korvaamiseen tehokkaammilla laitteilla ja 700 miljoonaa frangia uusien, entisten lisäksi hankittavien lastinkäsittelylaitteiden hankkimiseen Le Havren ja Dunkerquen satamiin. Tukijärjestelmän kautta myönnettävän veronalennuksen määrä on vahvistettu Ranskan viranomaisten 20. heinäkuuta 1999 päivätyssä kirjeessään tekemien tarkistusten jälkeen 368,35 miljoo- naksi Ranskan frangiksi ja se jakautuu vuosille 2000— 2006. Ranskan viranomaiset toteavat, että tuen intensi- teetti on 13,15 prosenttia investointiarvosta. III ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET (11) Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus toimitti huomau- tuksensa 14. syyskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Se pääasiassa ilmaisi hyväksyntänsä komission päätökselle aloittaa asiaa koskeva muodollinen tutkintamenettely. Yhdistynyttä kuningaskuntaa askarruttaa uusia, entisten lisäksi hankittavia laitteita varten ehdotettu tuki Le Havressa ja Dunkerquessa, liian sillä nämä loisivat joka vääristäisi kilpailua muiden suuren kapasiteetin, eurooppalaisten satamien kanssa. IV RANSKAN HUOMAUTUKSET (12) Komissio toimitti Yhdistyneen kuningaskunnan halli- tuksen huomautukset Ranskalle 22. syyskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Ranska vastasi niihin 13. lokakuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. V ARVIOINTI TUKIJÄRJESTELMÄSTÄ 1. Oikeusperusta (13) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaan ”jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa tai toisessa myönnetty tuki, joka vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotannonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan”. Kuten menettelyn aloittamisesta tehdyssä päätöksessä todettiin, ilmoitettua tukea on pidettävä EY:n perusta- missopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuna valtiontukena, sillä se rahoitetaan valtion varoista, se kuuluu valtion talousarvioon ja sitä sovelletaan valikoi- vasti. (7) (8) (9) i) kiinteän omaisuuden Taxe professionnelle on paikallinen vero, joka maksetaan paikallisille viranomaisille ja jonka paikalliset viran- omaiset myös vahvistavat (tämän vuoksi sen määrä voi vaihdella alueittain). Vero lasketaan kolmen tekijän vuokrausarvo perusteella: (immeubles), ii) 16 prosenttia uusien laitteiden hankinta- arvosta (valeur d'achat à neuf) ja iii) 18 prosenttia brutto- tukijärjes- palkoista. Lastinkäsittely-yrityksiä koskeva telmä koskisi vain kohtaa ii) eli laitteiden hankintaa siten, että kyseinen tekijä poistettaisiin yksityisten lastin- käsittely-yritysten veron perusteista. Ehdotetussa tukijär- jestelmässä pienennettäisiin toisaalta olemassa olevien lait- teiden siirtämisestä ja korvaamisesta perittävää veroa ja toisaalta Le Havren ja Dunkerquen satamiin uusien, entisten lisäksi hankittavien laitteiden verotusta. satamatyöntekijöiden Ehdotetun tukijärjestelmän taustalla on vuonna 1992 aloitettu uudistus, jossa ennen julkisen sektorin palveluk- sessa olleet satamatyöntekijät siirtyivät yksityisten lastin- käsittely-yritysten palvelukseen. Tuolloin laadittiin so- siaaliohjelma tätä tarkoitusta varten. Uudistuksen aloitta- misen jälkeen Ranskan satamien satamatyöntekijöiden määrä on vähentynyt 50 prosenttia. Ranskan viran- omaisten mukaan lastinkäsittely-yritykset ovat myös osallistuneet sosiaaliohjelmien rahoitukseen yli miljardilla Ranskan frangilla, ja vuoteen 2006 mennessä on maksettavana vielä noin 500 työvoimaa koskeva miljoonaa uudistus saataisiin päätökseen, tarkasteltavana olevassa tukijärjestelmässä vastuu vielä jäljellä olevasta henkilös- töstä, erityisesti lastinkäsittelytyössä olevista nosturinkul- jettajista (grutiers), siirretään valtiolta yksityisille yrityk- lastinkäsittely- sille. Tavoitteena on, yritykset ottavat täyden vastuun lastinkäsittelytoimin- nassa tarvittavista laitteista ja henkilöstöstä Ranskan satamissa. että yksityiset frangia. tämä Jotta Ranskan viranomaisten mukaan taxe professionnelle -vero- rasituksen pienentäminen toimii kannustimena siirret- täessä olemassa olevia laitteita asteittain valtiolta yksityi- sille yrityksille ja tehtäessä investointeja kyseisten lait- siirrettäisiin yrityksille teiden uusimiseksi. sellaista maksua julkisten tarjouskilpailuiden kautta vastaan, kirjanpidollinen ainakin nettoarvo (valeur net comptable). Veronalennus on siis yhteydessä yritysten haluun tehdä investointeja valtion nykyisin omistamiin satamalaitteisiin. katettaisiin Laitteet jolla L 155/54 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 6. 2000 (14) (15) (16) julkinen tuki Vaikka tukijärjestelmä on alakohtainen, hyödyttäisi vain niitä 23 valitussa satamassa sijaitsevia lastinkäsittely-yrityksiä, jotka ottavat vastuun olemassa olevista laitteista ja niiden uusimisesta. Valikoivuutta ei voi perustella järjestelmän luonteella tai rakenteella tämän eivätkä Ranskan viranomaiset ole toimittaneet tueksi todisteita (ks. valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen annetun komission tiedonannon 12 ja 23 kohta) (1). (18) Lisäksi lastinkäsittelyalan yritykset kilpailevat muiden lastinkäsittely-yritysten kanssa sekä samassa että muissa satamissa. Lastaamis- ja purkamissataman voi usein valita useista satamista riippuen rahdin lopullisesta määräpaikasta. Tässä tapauksessa mainituissa 23 sata- massa toimivat lastinkäsittely-yritykset kilpailevat tosi- asiallisesti tai periaatteessa muissa Ranskan ja yhteisön satamissa toimivien lastinkäsittely-yritysten kanssa, joten tuella voi olla vaikutusta jäsenvaltioiden väliseen kaup- paan. ranskalaisille professionnelle Ranskan viranomaisten mukaan taxe jolloin tukea tarvitaan -veroa peritään vain Ranskassa, korvaamaan lastinkäsittely-yrityksille verosta johtuva muualla Euroopassa toimiviin kilpaili- joihin nähden, epäedullinen tilanne. Vaikka tukijärjes- telmän avulla kyseisten lastinkäsittely-yritysten kustan- nukset saatettaisiinkin lähemmäs muissa jäsenvaltioissa toimivia kilpailijoita — mitä ei ole osoitettu — tosiasia on, että rahoitus on tuen luonteista. tietyllä talousalueella, alakohdassa mainittujen poikkeusten osalta, eikä sillä myöskään pyritä edistämään c alakohdan mukaisesti kehitystä vaan pikemminkin tietyllä alalla. Tapauksessa voidaan kuitenkin ehkä soveltaa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeusta, joka koskee ”tukea tietyn taloudellisen toiminnan edistä- miseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla”. sekä joita suuntaviivat (3) Komissio on tarkastellut niitä horisontaalisia suuntavii- voja, ehdotettuun tukijärjestelmään voitaisiin mahdollisesti soveltaa. Nämä ovat alueellisia valtiontukia vaikeuksissa olevien koskevat yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi tarkoitettua valtion tukea koskevat yhteisön suunta- viivat (4). Alueellisia suuntaviivoja voitaisiin soveltaa kuitenkin vain tukikelpoisilla alueilla sijaitseviin lastinkä- sittely-yrityksiin ja lisäksi niiden ulkopuolelle jätetään yksiselitteisesti irtaimeen omaisuuteen tehtävät alkuinvestoinnit. Myöskään rakenneuudistuksia koskevien suuntaviivojen soveltaminen ei tule kyseeseen, sillä tukea saavat yksityiset lastinkäsittely-yritykset eivät ole taloudellisissa vaikeuksissa suuntaviivoissa tarkoite- tulla tavalla. Näin ollen kummatkaan suuntaviivat eivät vaikuta olevan sovellettavissa ehdotettuun tukijärjestel- mään. kuljetusalalla (19) Komissio on päättänyt edellä esitetyn analyysin perus- teella tarkastella ehdotetun tukijärjestelmän soveltu- vuutta EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisesti. (20) Ehdotettu tukijärjestelmä sisältää veronalennuksen sekä olemassa olevien laitteiden siirtämistä ja korvaamista varten lastinkäsittelyn nykyaikaistamiseksi ja järkeistämi- seksi että uusia, entisten lisäksi kapasiteetin lisäämiseksi hankittavia laitteita varten Le Havren ja Dunkerquen satamissa. Komission mielestä nämä kaksi investointilajia olisi erotettava toisistaan niiden eri tarkoituksen vuoksi. Ranskan viranomaiset toteavat olemassa olevista laitteista, että ehdotetulla tukijärjestelmällä helpotetaan laitteiden omistus- ja hallintavastuun siirtymistä valtiolta yksityi- sille yrityksille. Tukijärjestelmällä halutaan antaa sysäys 2. Soveltuvuus (17) Valtiontuki ei sovellu yhteismarkkinoille eikä sitä hyväk- sytä, ellei siihen voida soveltaa perustamissopimuksessa määrättyjä erityisiä poikkeuksia. Tässä nimenomaisessa tapauksessa tukeen ei voitane soveltaa ainuttakaan perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa määrä- tyistä poikkeuksista. Myöskään 86 artikla ei ole sovellet- tavissa, sillä lastinkäsittely-yritysten palveluja ei voida pitää yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvinä palve- luina (ks. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio asiassa C-179/90, Merci convenzionali porto di Genova vastaan Gabrielli) (2). Tuki ei vaikuta olevan hyväksyttä- vissä perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja b (1) EYVL C 384, 10. 12. 1998, s. 3. (2) Kok. 1991, s. I-5889. (3) EYVL C 74, 10. 3. 1998, s. 4. (4) EYVL C 283, 19. 9. 1997, s. 2. 28. 6. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 155/55 lastinkäsittelypalveluiden nykyaikaistamiselle ja järkeistä- miselle, ja tämä vaikuttaa satamien kokonaistulokseen. Laitteisiin kohdistuva painotus johtuu siitä, että tuki on yhteydessä laitteisiin tehtäviin investointeihin, joka on yksi veron kolmesta määräytymisperusteesta. Lisäksi olemassa olevien laitteiden omistus aiotaan siirtää avoi- mesti ja syrjimättömästi julkisin tarjouskilpailuin, joissa myös kilpailijat voivat esittää tarjouksia laitteista. Lait- teiden siirrosta valtiolta yksityisille yrityksille maksettava hinta vastaa siis todennäköisesti markkinahintaa. yrityksille. Tämä johtuu erityisesti siitä, että kyseiset yritykset ovat pääosin pk-yrityksiä, joiden taloudelliset varat ovat rajalliset ja jotka lisäksi joutuvat jatkamaan satamatyöntekijöiden sosiaaliohjelmien rahoitusta. sillä pelkkä (23) Olemassa olevien laitteiden siirto ja myöhempi korvaa- minen uusilla kuuluvat nykyaikaistamiseen ja järkeistä- miseen. Niitä on tarkasteltava osana yhtä yhtenäistä suurelta osin investointikokonaisuutta, järkevää. vanhentuneiden laitteiden siirtäminen ei olisi Tässä yhteydessä lienee paikallaan muistuttaa, että Ranskan viranomaisten mukaan yhden portaalinosturin hinta on noin 40 miljoonaa Ranskan frangia ja kuoletus- aika keskimäärin 20 vuotta. Tarvittavien lukkien ja nostimien käyttö- ja kuoletusaika on noin 10 vuotta, ja yhteensä yritysten on tehtävä noin 50–60 miljoonan Ranskan frangin investointi nosturia kohden. Lastinkäsit- inves- telyyn liittyvä liiketoiminta on pääomavaltaista; toinnit korkoineen ovat pitkäaikaisia ja ne on saatava hajautettua pitkälle aikavälille. Tällaisiin suuriin inves- tointeihin liittyvä veronalennus vaikuttaa tässä tapauk- sessa perustellulta lastinkäsittely-yritysten kannustami- investointeihin, sillä olemassa olevien laitteiden seksi tilalle ei saada uusia samanaikaisesti laitteiden siirtymisen kanssa, vaan joskus lähitulevaisuudessa kunkin yrityksen taloudellisesta tilanteesta riippuen. (24) On myös huomattava, että tuen taloudellinen vaikutus on rajallinen, koska ehdotettu veronalennus vaikuttaa vain yhteen kolmesta veron määräytymisperusteesta. Kyseinen tekijä on 16 prosenttia uusien laitteiden hankinta-arvosta, mutta lastinkäsittely-yritykset joutui- sivat maksamaan kahden muun tekijän eli kiinteän omaisuuden vuokrausarvon ja bruttopalkkojen perus- teella lasketun veron kokonaisuudessaan. Kuten Ranskan viranomaiset ilmoittivat, tuen intensiteetti prosenttiosuu- tena investointiarvosta rajoittuu noin 13 prosenttiin. Lisäksi nosturinkuljettajien (grutiers) siirryttyä inves- toinnit tekevien yksityisten lastinkäsittely-yritysten työn- tekijöiksi palkkojen perusteella maksettava vero itse asiassa kasvaa. (25) Komission on kuitenkin varmistettava, ettei tuella ole selkeää kielteistä vaikutusta kauppaan ja että se on suhteessa niihin tavoitteisiin, jotka sen avulla halutaan saavuttaa. Sen jälkeen, kun komissio oli aloittanut menettelyn, tuen soveltuvuudesta ilmi, Ranskan viranomaiset yhteismarkkinoille tulivat jossa sen epäilyt (21) Tällainen siirto on satamia ja meriliikenteen infrastruk- tuuria koskevassa vihreässä kirjassa (1) esitetyn yhteisön satama-alan politiikan kehityksen mukainen. Kaupallisia lastinkäsittelypalveluja on siirretty julkisilta palveluntar- joajilta yksityisille erityisesti tehokkuuden lisäämiseksi. Useissa jäsenvaltioissa on toteutettu tätä varten uudis- tuksia, jotta satamat voivat mukautua alan teknisen kehityksen ja lisääntyvän kilpailun aiheuttamiin uusiin vaatimuksiin. Komissio on aiemmin katsonut tällaisiin uudistuksiin ja satama-alan rakenneuudistuksiin tarkoi- tetun valtiontuen yhteismarkkinoiden mukaiseksi. Näin tapahtui esimerkiksi vuonna 1986, kun tarkasteltiin tietyille satamille lastinkäsittelyalan rakenneuudistusten ja yksityistämisen yhteydessä työvoiman vähentämiseen annettua tukea. Joissakin yhteisön satamissa on edelleen julkisia viranomaisia mukana tarjoamassa lastinkäsittely- palveluja, sillä kyseisten markkinoiden kilpailua ei ole vielä täysin avattu yhteisön lainsäädännöllä. Ehdotetun tukijärjestelmän avulla yksityiset lastinkäsittely-yritykset voivat mukautua tarpeetonta vääristymistä aiheuttamatta markkinoille, jolloin edistetään alan taloudellista kehitystä. Tämän perustella tukijärjestelmän tavoitetta voidaan pitää yhteisön edun mukaisena. joiden kilpailu on avautumassa, (22) Ehdotetun tukijärjestelmän avulla halutaan muuttaa olemassa olevien laitteiden omistus- ja hallintavastuu asteittain, ja voidaan olla sitä mieltä, etteivät markkina- takaamaan tämän tavoitteen voimat yksin pystyisi saavuttamista. Yksityiset lastinkäsittely-yritykset ovat haluttomia ottamaan vastuuta laitteista pääasiassa taxe professionnelle -veron vuoksi. Koska olemassa olevia, usein varsin vanhoja ja epäajanmukaisia laitteita olisi kunnostettava suurin investoinnein, komissio katsoo, että uusien laitteiden hankinta-arvon mukaan laskettu taxe professionnelle olisi liian suuri taakka lastinkäsittely- (1) KOM(97) 678 lopullinen, 10. 12. 1997, 81—82 kohta. L 155/56 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 6. 2000 muuttivat alkuperäistä tukijärjestelmää ja vähensivät sen määrää miltei puolella 623,6 miljoonasta Ranskan fran- gista 368,35 miljoonaan frangiin ja kestoa 10 vuodesta 7 vuoteen. Käytännössä kaikki olemassa oleviin laittei- siin investoivat yritykset eivät kuitenkaan hyödy tuesta koko järjestelmän soveltamisaikana. Kukin yritys alkaa tehdä investointeja eri aikoina taloudellisesta tilanteesta riippuen ja saa tukea ainoastaan investointihetkellä. Tuen avulla myös yksityisistä lastinkäsittely-yrityksistä tulee tasavertaisempia satamissa toimivien julkisten tahojen kanssa. Komissio katsoo, että tuen avulla Ranskan satama-ala voi mukautua yhä laajemmin kilpailulle avau- tuviin markkinoihin ilman tarpeetonta kilpailun vääristy- mistä. Myöskään pelkkä olemassa olevien laitteiden siirto ei todennäköisesti vaikuta mainittujen satamapalvelujen tarjonnan ja kysynnän tasapainoon. Yksityiset lastinkä- sittely-yritykset pikemminkin vain korvaavat julkiset viranomaiset olemassa olevien laitteiden omistajina ja hoitajina ja vastaavat myös tarvittavista investoinneista. Laitteita on nykyaikaistettava siirron jälkeen satamien jatkuvan toiminnan varmistamiseksi. (27) (28) organisoitua Edellä esitetyn perusteella vaikutus kauppaan on margi- naalinen, sillä olemassa olevien laitteiden korvaamiseen tarvittavien investointien määrä ja muoto eivät todennä- köisesti poikkea huomattavasti niistä investoinneista, jotka julkinen sektori olisi tehnyt. Tätä tukee myös se tosiseikka, että veronalennuksen taloudellinen vaikutus on rajallinen, kuten 24 kohdassa todetaan. Ehdotettu tuki on samalla Ranskan satama-alan tuottavuuden ja tärkeä, kun työ tehokkuuden lisäämisen kannalta saadaan ollen olemassa olevien laitteiden siirtoon ja korvaamiseen tarkoitettua tukea voidaan pitää yhteisen liikennepoli- tiikan ja pk-yrityksiin liittyvän politiikan mukaisena. Tuen ei oleteta häiritsevän kilpailua tavalla, joka toden- näköisesti muuttaisi satamayritysten välisiä kaupan edel- lytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla. On myös todet- tava, etteivät kolmannet osapuolet esittäneet olemassa olevien laitteiden siirtoon tarkoitettua tukea koskevia vastalauseita sen jälkeen, kun päätös menettelyn aloitta- misesta oli tehty. Niinpä tuen voidaan katsoa edistävän tiettyjen taloudellisten toimien kehittymistä ja soveltuvan siten yhteismarkkinoille. tehokkaammin. Näin epäilyjä Komissio kuitenkin katsoo, ettei tilanne ole sama Le Havren ja Dunkerquen satamien uusien, entisten lisäksi satamien kapasiteetin lisäämistä varten hankittavien lait- teiden kohdalla. Komissio esitti päätöksessä muodollisen erityisesti tutkintamenettelyn aloittamisesta ehdotetusta tuesta uusia, entisten lisäksi hankittavia lait- teita varten. Epäilyt johtuivat mahdollisesta lastinkäsitte- lykapasiteetin lisääntymisestä, saattaisi haitata kyseisten satamapalvelujen kysynnän ja tarjonnan tasa- painoa. Kuten 22 ja 23 kohdassa selostetaan, tuen pitäisi olla sekä määrältään että kestoltaan rajoitettu aivan tarpeellisimpaan ja olla suhteessa tavoitteeseen, jonka mukaan taloudellinen vastuu siirtyy julkiselta sektorilta yksityisille lastinkäsittely-yrityksille. joka (26) Useimmat tuensaajat ovat pieniä alle 50 työntekijän yrityksiä, joten tukijärjestelmä voidaan yhdistää pienten ja keskisuurten yritysten valtiontukia koskevat yhteisön suuntaviivat koskeviin suuntaviivoihin (1), joita sovelle- taan pk-yrityksille annettavan tuen erilaisiin muotoihin. Komissio on perinteisesti suhtautunut myönteisesti pk- yrityksille myönnettyihin tukiin edellyttäen, ettei tuilla ole sellaista vaikutusta kauppaan, joka ei ole suhteessa yhteisön tavoitteiden saavuttamiseen liittyviin etuihin. Kyseinen tukijärjestelmä toimii kannustimena ja se on tarpeellinen varmistettaessa sosioekonomista hyötyä ja saavutettaessa sellaisia etuja, joita markkinavoimat yksin eivät voisi taata ja jotka ovat myöskin yhteisön edun kannalta tavoiteltavia. Tuki lakkaa, kun olemassa olevat laitteet on siirretty ja korvattu uusilla, joten se muis- tuttaa käynnistystukea. Tällaisen tuen voidaan katsoa olevan suhteessa tavoitteeseen, jonka mukaan, taloudel- linen vastuu siirtyy julkiselta sektorilta yksityisille lastin- käsittely-yrityksille. (1) EYVL C 213, 23. 7. 1996, s. 4. (29) Ranskan viranomaisten toimittamat tiedot vahvistivat muista puolueettomista lähteistä saadun tiedon sen suhteen, mitkä kyseisten kahden sataman olemassa olevien laitteiden käyttöasteista ovat huomattavasti kilpailijoita alhaisemmat. Lisäksi Ranskan viranomaisten menettelyn aloittamisen jälkeen toimittamista tiedoista käy ilmi huomattava kasvu Le Havren ja Dunkerquen 28. 6. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 155/57 satamien liikenteessä, joka todellakin on selvästi muita Pohjanmeren satamien kilpailevia satamia vähäisempää. Kasvava konttiliikenne lisää satamien kilpailua Pohjan- merellä, jossa sijaitsevat Euroopan suurimmat satamat. Näin ollen tuki erityisesti jonkun tällä alueella sijaitsevan lastinkäsittely-yrityksen kapasiteetin lisäämiseksi toisten yritysten kustannuksella vääristäisi epäilemättä kilpailua. Näin ollen tuki katsotaan yhteismarkkinoille soveltuvaksi edellyttäen, että tietyt jäljempänä esitetyt edellytykset täyttyvät ja että siihen voidaan soveltaa EY:n perustamis- sopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa tarkoi- tettua poikkeusta. (30) Edellä esitetyn perusteella on korostettava, ettei julkinen tuki ole perusteltavissa kaupallisten satamapalvelujen tarjonnan ja kysynnän muutoksiin puuttumalla, sillä se on yksinomaan markkinavoimien tehtävä. Ehdotettu tuki saattaisi kyseisten kahden sataman lastinkäsittely- yritykset kilpailutilanteeseen, joka olisi suotuisampi kuin muissa Ranskan tai muun yhteisön satamissa sijaitsevien kilpailijoiden tilanne. Ranskan viranomaisten mukaan laitteiden omistus- ja hallintavastuu perustuisi avoimeen tarjouskilpailumenettelyyn, johon mikä tahansa yritys voi ottaa osaa. Le Havre ja Dunkerque ovat suuria satamia, joten muut yritykset yhteisössä voivat hyvinkin olla kiinnostuneita vastuun ottamisesta. Ranskan viran- tukea omaiset eivät myöskään ole osoittaneet, miksi uusia, entisten lisäksi hankittavia laitteita varten on myönnettävä erityisesti näiden kahden sataman lastinkä- sittely-yrityksille vastuun siirtämiseksi. Tällainen tuki vaikuttaisi oletettavasti kysynnän ja tarjonnan tasapai- noon lastinkäsittelykapasiteetin lisääntyessä ja vääristäisi kilpailua tavalla, joka saattaisi haitata jäsenvaltioiden välisiä kauppavirtoja yhteisen edun vastaisesti. (31) Kuten 11 kappaleessa mainittiin, Yhdistyneen kuningas- kunnan hallitus tuki komission esittämiä epäilyjä erityi- tuesta uusia, entisten lisäksi hankittavia laitteita sesti varten Le Havren ja Dunkerquen satamissa, sillä se vääristäisi vakavasti kilpailua Pohjanmeren suurten sata- mien kesken. (32) Näin ollen komissio on sitä mieltä, ettei tukea uusia, entisten lisäksi hankittavia laitteita varten voida 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla katsoa yhteis- markkinoiden mukaiseksi. VI PÄÄTELMÄT (33) Komission tekemä arvio johti siihen päätelmään, että tarvittaessa annettava tuki olemassa olevien laitteiden siirtämistä ja uusilla korvaamista varten edistää talou- dellisen toiminnan kehittämistä ja ettei tuki vaikuta kaupan edellytyksiin yhteisen edun vastaisella tavalla. (34) (35) Komission on kuitenkin seurattava tämän päätöksen joka on edellytys tuen hyväksymiselle. soveltamista, Kuten Ranskan viranomaiset ovat todenneet, olemassa olevien laitteiden omistuksen siirtämisen perusteena ovat avoimet ja syrjimättömät menettelyt (julkiset tarjouskil- pailut), joihin mikä tahansa yritys voi osallistua. Tuki ei merkitse taxe professionnelle -veron pysyvää ja automaat- tista alentamista ja sen on liityttävä investointeihin, jotka tehdään tukijärjestelmän eri vaiheissa. Kukin lastinkäsit- tely-yritys hyötyy tuesta vain investointihetkellä. Tuki voidaan myöntää ainoastaan kerran yhtä investointia kohti. Suurten investointien maksu kuitenkin jaetaan usean vuoden ajalle ja kuoletusajat ovat pitkiä. Niihin verrattuna tukijärjestelmän kestoa voidaan pitää lyhyenä. Tukea voidaan tämän vuoksi antaa sen verovuoden jolloin tietty yksityinen (niiden verovuosien) aikana, lastinkäsittely-yritys jossakin mainituista 23 satamasta ottaa haltuunsa olemassa olevia laitteita ja/tai korvaa kyseiset laitteet uusilla, ja vastaavien kuoletusten aikana tukijärjestelmän päättymiseen vuonna 2006 asti. Sen sijaan tukea uusia, entisten lisäksi hankittavia laitteita varten ei sallita. ajan vuosittain soveltamisen Ranskan viranomaisten on toimitettava komissiolle tuki- järjestelmän raportti olemassa olevien laitteiden siirtämisestä valtiolta yksityi- sille yrityksille ja niiden myöhemmästä korvaamisesta sekä toteutetusta julkisesta tarjouskilpailumenettelystä. Raportissa on erityisesti esitettävä yksityiskohtaiset tiedot niistä yksittäisistä lastinkäsittely-yrityksistä, jotka ottavat olemassa olevat laitteet haltuunsa, kyseisten laitteiden tyypistä ja hinnasta ja vastaavasta myönnetystä tuesta. Tiedot tarvitaan myös olemassa olevien laitteiden korvaamiseksi tehdyistä investoinneista ja niiden perus- teella annetun tuen määrästä. Ensimmäinen raportti on toimitettava vuoden kuluessa tämän päätöksen tekemi- sestä. L 155/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 6. 2000 (36) (37) Komissio katsoo, ettei uusia, entisten lisäksi hankittavia laitteita varten annettava tuki Le Havren ja Dunkerquen satamille ole tarpeen tai suhteessa tukijärjestelmän tavoitteisiin eli laitteita koskevan vastuun siirtämiseen julkiselta yksityiselle sektorille. Lisäksi kyseinen tuki lastinkäsittelypalvelujen tarjon- vaikuttaisi oletettavasti taan ja sen haitallinen vaikutus kilpailuun ja kauppaan todennäköisesti myönteistä vaikutusta suurempi. olisi hallituksen suunniteltu veronalennus ilmoituksessa Ranskan satamalaitteiden investointien kokonaisarvo arvioitiin 2 800 miljoonaksi Ranskan frangiksi. Tarkimpien saatavilla olevien tietojen mukaan 368,05 miljoonaa frangia. Näin ollen tuen intensiteetti prosent- tiosuutena investointiarvosta on 13,14 prosenttia. Kun prosenttiosuutta ainoastaan kyseistä laitteiden olemassa (2 100 olevien korvaamiseen tukijärjestelmän kautta annettava miljoonaa frangia), veronalennus frangia on (13,14 % × 2 100 miljoonaa frangia) jaettuna vuosille 2000—2006, sovelletaan miljoonaa 275,94 olisi ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla syrjimättömien menettelyjen mukaisesti 1. Tuki, jonka Ranska aikoo myöntää yksityisille lastinkäsit- tely-yrityksille olemassa olevien laitteiden siirtämistä varten avointen ja sekä kyseisten laitteiden korvaamista varten liitteessä esitetyissä 23 Ranskan satamassa, ja joka on suuruudeltaan 275,94 miljoonaa Ranskan frangia vuosina 2000—2006, soveltuu yhteismarkki- noille. Tuki soveltuu yhteismarkkinoille edellyttäen, että se liittyy investointiin (investointeihin) siten, että sitä voidaan antaa sen verovuoden (niiden verovuosien) aikana, jolloin kyseisiin laittei- siin liittyviä investointeja tehdään sekä vastaavan kuoletuksen aikana tukijärjestelmän voimassaolon päättymiseen asti. satamissa Tuki, jonka Ranska aikoo myöntää Le Havren ja Dunker- 2. quen uusia, entisten lisäksi hankittavia laitteita varten, ja joka on suuruudel- taan 91,98 miljoonaa Ranskan frangia, ei sovellu yhteismarkki- noille. lastinkäsittely-yrityksille toimiville Näin ollen tätä tukea ei voi panna täytäntöön. 2 artikla Ranskan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta sen noudattami- seksi toteuttamansa toimenpiteet. raportit Ranskan viranomaisten on toimitettava komissiolle asianmu- tukijärjestelmän toteuttamisesta ja kaiset vuotuiset investoinneista, myön- erityisesti netyn tuen määrästä ja sen intensiteetistä. Ensimmäinen raportti on toimitettava yhden vuoden kuluessa tämän päätöksen tiedoksi antamisesta. julkisista tarjouskilpailuista, 3 artikla Tämä päätös on osoitettu Ranskan tasavallalle. Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1999. Komission puolesta Loyola DE PALACIO Varapuheenjohtaja 28. 6. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 155/59 LIITE Päätöksessä tarkoitetut 23 Ranskan satamaa I Nord-Pas-de-Calais, rannikkoalue: IV Bretagne, rannikkoalue: 1. Calais 2. Boulogne-sur-Mer 3. Dunkerque II Normandia, rannikkoalue: 4. Le Havre (autonominen satama) 5. Dieppe 6. Rouen 7. Honfleur 8. Fécamp 9. Caen III Englannin kanaali, rannikkoalue: 10. Cherbourg 11. Granville 12. Saint-Malo 13. Brest 14. Lorient V Atlantti, rannikkoalue: 15. Nantes-Saint-Nazaire 16. La Rochelle 17. Bordeaux 18. Bayonne VI Välimeri, rannikkoalue: 19. Port-Vendres 20. Port-La-Nouvelle 21. Sète 22. Marseille 23. Toulon


title: Reglamento (CE) nº 2805/1999 de la Comisión, de 22 de diciembre de 1999, que modifica el Reglamento (CE) nº 2211/94 por el que se establecen las disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) nº 3759/92 del Consejo en lo relativo a la notificación de los precios de importación de los productos de la pesca

eurovoc_concepts:
fishery product
import price

text: 31. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 340/51 REGLAMENTO (CE) No 2805/1999 DE LA COMISIÓN de 22 de diciembre de 1999 que modifica el Reglamento (CE) no 2211/94 por el que se establecen las disposiciones de aplicación del Reglamento (CEE) no 3759/92 del Consejo en lo relativo a la notificación de los precios de importación de los productos de la pesca LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (4) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 3759/92 del Consejo, de 17 de diciembre de 1992, por el que se establece la organización común de mercados en el sector de los productos de la pesca y de la acuicultura (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 3318/94 (2), y, en particular, sus artículos 22 y 23, Considerando lo siguiente: (1) (2) (3) Es preciso establecer las disposiciones necesarias para que la transmisión de los datos requeridos para el control de los precios de referencia pueda efectuarse de manera rápida y fiable. Se ha atribuido un código Taric a cada uno de los productos indicados en los anexos I, II, III, IV y V del Reglamento (CEE) no 3759/92, a los que corresponde un precio de referencia. El Reglamento (CE) no 2211/94 de la Comisión (3), modificado por el Reglamento (CE) no 2431/98 (4), dispone que los datos recopilados se desglosen por espe- cies o productos, categorías o presentaciones comer- ciales. Dado que cada uno de los productos se halla identificado mediante un código Taric adicional, deja de ser necesario describirlos mediante los parámetros indi- cados. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión de los productos de la pesca, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 El Reglamento (CE) no 2211/94 quedará modificado como sigue: 1) El apartado 1 del artículo 2 se sustituirá por el texto siguiente: «1. Los Estados miembros notificarán a la Comisión los precios franco frontera de las mercancías enumeradas en los anexos I, II, III, IV y V del Reglamento (CEE) no 3759/92 para las que se haya fijado un precio de referencia y que se despachen a libre práctica. Esa información se desglosará por códigos Taric y fechas de presentación de la declaración de importación. ». 2) El anexo II se sustituye por el anexo del presente Regla- mento. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 1 de marzo de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 22 de diciembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 388 de 31. 12. 1992, p. 1. (2) DO L 350 de 31. 12. 1994, p. 15. (3) DO L 238 de 13. 9. 1994, p. 1. (4) DO L 302 de 12. 11. 1998, p. 13. L 340/52 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 31. 12. 1999 1. Formato de los datos No registro Datos ANEXO «ANEXO II Identificación del tipo de datos Formato Tamaño Código 1o 2o 3o Identificación del mensaje <TTL> Carácter Estado miembro <RMS> Carácter Fecha del primer día del período de referencia <RPP> Fecha DDMMAAAA 4o y siguientes — Fecha de importación <DAT> Fecha DDMMAAAA — País de procedencia (facultativo) — País de origen — Código nomenclatura combi- nada + Taric — Código Taric adicional I — Código Taric adicional II — Valor (redondeado a unidades) — Código de la moneda — Cantidad en kg Numérico Numérico Carácter Carácter Carácter Numérico (entero) Carácter Numérico (entero) 2211B Cuadro 1 (1) (1) (2) (3) Cuadro 2 5 3 8 8 3 3 10 4 4 15 3 15 (1) Nomenclatura de países para las estadísticas del comercio exterior de la Comunidad y del comercio entre sus Estados miembros [Reglamento (CE) no 895/97 de la Comisión (DO L 128 de 21. 5. 1997, p. 1)]. (2) Arancel (3) Ejemplo: 43,56 se representaría mediante 44. integrado de las Comunidades Europeas (Taric) (DO C 212 y C 212 A de 23. 7. 1999). 2. Formato del mensaje El fichero será un fichero de texto compuesto de 4 tipos de registros. — Cada dato se separará del siguiente mediante punto y coma. — Cada línea del mensaje irá seguida de un corte de línea. Se presentará del siguiente modo: <TTL>2211B <RMS>C(3) <RPP>DDMMAAAA <DAT>DDMMAAAA; N(3); N(3); C(10); C(4); C(4); N(15); C(3); N(15); <DAT>DDMMAAAA; N(3); N(3); C(10); C(4); C(4); N(15); C(3); N(15); <DAT>DDMMAAAA; N(3); N(3); C(10); C(4); C(4); N(15); C(3); N(15); ……… 31. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 340/53 3. Códigos Cuadro 1 Códigos de los Estados miembros Códigos Estados miembros AUT BEL DEU DNK ESP FIN FRA GBR GRC IRL ITA LUX NLD PRT SWE BEF DKK DEM GRD PTE EUR FRF FIM NLG IEP ITL Austria Bélgica Alemania Dinamarca España Finlandia Francia Reino Unido Grecia Irlanda Italia Luxemburgo Países Bajos Portugal Suecia Cuadro 2 Códigos de monedas Códigos Monedas Franco belga Corona danesa Marco alemán Dracma griega Escudo portugués Euros Franco francés Marco finlandés Florín neerlandés Libra irlandesa Lira italiana L 340/54 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 31. 12. 1999 Códigos Monedas ATS ESP SEK GBP LUF Chelín austríaco Peseta española Corona sueca Libra esterlina Franco luxemburgués»


title: QUESTION ÉCRITE E-2519/99 posée par Roberta Angelilli (UEN) à la Commission. Banqueroute de la firme IMEG (Lucca).

eurovoc_concepts:
Italy
bankruptcy
earths and stones
labour law
legal basis
redevelopment aid

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/75 Une lettre, complØtant les informations donnØes dans la rØponse (cid:224) la question Øcrite E-3800/97, a ØtØ envoyØe (cid:224) M. Tamino au printemps 1998. (2000/C 303 E/065) QUESTION (cid:201)CRITE E-2519/99 posØe par Roberta Angelilli (UEN) (cid:224) la Commission (22 dØcembre 1999) Objet: Banqueroute de la firme IMEG (Lucca) La firme IMEG (Industrie des marbres et des granits) est une des plus grandes entreprises du monde dans le secteur de l(cid:146)extraction et du fa(cid:231)onnage des marbres. Sur le territoire d(cid:146)Apuo-Versiliese, la firme est concessionnaire de carriŁres qui couvrent plus de 60 % du bassin marbrier de la zone et emploie 180 travailleurs dans trois communes, (cid:224) savoir Carrare, Manciano et Massarosa. Le 2 avril 1999, la firme a ØtØ dØclarØe en faillite et les ouvriers licenciØs. Les deux ventes aux enchŁres prØvues pour une vente unitaire de l(cid:146)ensemble industriel n(cid:146)ont attirØ aucun acquØreur le 30 novembre 1999, la firme sera mise aux enchŁres en deux lots distincts. et, Ceci Øtant posØ, 1. la Commission peut-elle indiquer s(cid:146)il existe des normes communautaires pour protØger le caractŁre unitaire du cycle de production industrielle, dans le souci surtout de garantir le maintien de l(cid:146)emploi? Peut-elle indiquer s(cid:146)il existe des instruments financiers pour soutenir le dØveloppement et 2. reconversion d(cid:146)entreprises industrielles? la RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (16 fØvrier 2000) Trois directives sont applicables (cid:224) la situation dØcrite dans la question. La directive 77/187/CEE du 1. 14 fØvrier 1977, modifiØe par la directive 98/50/CE du 29 juin 1998 concernant le rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives au maintien des droits des travailleurs en cas de transferts d(cid:146)entreprises, d(cid:146)Øtablissements ou de parties d(cid:146)Øtablissements (1) prØvoit la protection des travailleurs en cas de changement d(cid:146)employeur, en particulier en garantissant le maintien de leurs droits. La directive 98/59/CE du Conseil du 20 juillet 1998 concernant le rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives aux licenciements collectifs (2) vise (cid:224) protØger les travailleurs en cas de licenciement collectif, en imposant une information et une consultation de leurs reprØsentants avant qu(cid:146)une dØcision soit prise en matiŁre de licenciement et en prØvoyant que les autoritØs doivent Œtre informØes des licenciements prØvus. L(cid:146)objectif gØnØral est d(cid:146)Øviter les licenciements collectifs. La directive 80/987/CEE du Conseil du 20 octobre 1980 concernant le rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives (cid:224) la protection des travailleurs salariØs en cas d(cid:146)insolvabilitØ de l(cid:146)employeur (3) garantit le paiement des crØances impayØes des travailleurs salariØs en cas d(cid:146)insolvabilitØ de l(cid:146)employeur. 2. Les Fonds structurels peuvent cofinancer des projets de reconversion industrielle telle que celle mentionnØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire, pour autant qu(cid:146)ils soient situØs dans une zone Øligible. La formation des travailleurs qui sont au ch(cid:244)mage afin d(cid:146)aider leur rØinsertion dans le marchØ du travail peut Øgalement Œtre cofinancØe. (cid:192) cet Øgard, en ce qui concerne l(cid:146)objectif 2, la Commission attend la proposition rØvisØe des autoritØs italiennes conforme aux dispositions rØglementaires en vigueur pour la prochaine pØriode de programmation 2000-2006 (4). (1) (2) (3) (4) JO L 201 du 17. 7. 1998. JO L 225 du 12. 8. 1998. JO L 283 du 28. 10. 1980. JO L 161 du 26. 6. 1999


title: PERGUNTA ESCRITA P-2605/99 apresentada por Chris Davies (ELDR) à Comissão. Fundos Estruturais 2000-2005/7 ‐ Objectivo no 1, Merseyside.

eurovoc_concepts:
EU Member State
North West (England)
Structural Funds
United Kingdom
less-favoured region
principle of additionality
sanction (EU)

text: C 280 E/80 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/082) PERGUNTA ESCRITA P-2605/99 apresentada por Chris Davies (ELDR) (cid:224) Comissªo (22 de Dezembro de 1999) Objecto: Fundos Estruturais 2000-2005/7 (cid:129) Objectivo no 1, Merseyside Com a aprova(cid:231)ªo do Governo brit(cid:226)nico foi apresentada uma proposta (cid:224) Comissªo referente ao pr(cid:243)ximo programa de apoio (cid:224) regiªo de Merseyside a t(cid:237)tulo do objectivo no 1, proposta essa que inclui uma ficha financeira segundo a qual o programa serÆ co-financiado em partes iguais por fundos comunitÆrios e nacionais. 1. No entender da Comissªo, terÆ o Governo brit(cid:226)nico, ao aprovar esta proposta, manifestado a inten(cid:231)ªo de assegurar o co-financiamento por parte da Grª-Bretanha, no m(cid:237)nimo, numa base de paridade com a Uniªo Europeia? Que san(cid:231)ıes poderia a Comissªo aplicar, caso viesse a constatar-se que o Governo brit(cid:226)nico nªo 2. pretende disponibilizar o co-financiamento nesta base? 3. SerÆ que tais san(cid:231)ıes jÆ foram aplicadas a algum dos Estados-membros nos œltimos anos? Resposta de Michel Barnier em nome da Comissªo (20 de Janeiro de 2000) 1. O quadro financeiro do projecto de documento œnico de programa(cid:231)ªo (DOCUP) para a regiªo de Merseyside, apresentado pelas autoridades brit(cid:226)nicas para o per(cid:237)odo 2000-2006, regista um custo total de 3 297,9 milhıes de €, repartidos do seguinte modo: Montante (em milhıes de €) Taxa de participa(cid:231)ªo (em %) Fundos estruturais europeus Participa(cid:231)ªo pœblica do Reino Unido Participa(cid:231)ªo do sector privado 1 333,3 1 333,3 631,3 40 40 20 Se este quadro financeiro nªo for alterado no DOCUP final, o Governo brit(cid:226)nico compromete-se a financiar o plano com base numa libra pœblica brit(cid:226)nica por cada libra procedente dos fundos estruturais comunitÆrios. 2. A contribui(cid:231)ªo comunitÆria Ø calculada a partir da declara(cid:231)ªo de despesas estabelecida pelo Governo brit(cid:226)nico. Se este nªo respeitar o compromisso financeiro de partida, a «san(cid:231)ªo» comunitÆria Ø automÆtica, uma vez que a contribui(cid:231)ªo comunitÆria Ø calculada a partir da declara(cid:231)ªo de despesas, com base nas percentagens de participa(cid:231)ªo do quadro financeiro. 3. Este mØtodo Ø o que se aplica, de forma geral, a todos os Estados-membros. (2000/C 280 E/083) PERGUNTA ESCRITA E-2612/99 apresentada por Brigitte Langenhagen (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (12 de Janeiro de 2000) Objecto: CritØrios mais rigorosos para as interven(cid:231)ıes no sector dos cereais O teor de humidade deverÆ sofrer uma nova redu(cid:231)ªo de 15 % para 14,5 %. Durante dØcadas, o limiar foi de 16 %. No nosso litoral, de clima mar(cid:237)timo, em que o (cid:237)ndice de humidade Ø permanentemente elevado, em condi(cid:231)ıes atmosfØricas normais o limiar de 16 % s(cid:243) mesmo em poucos dias de Verªo, durante a colheita, pode ser observado. Se atentarmos nas colheitas dos œltimos anos, nestas condi(cid:231)ıes s(cid:243) em verıes excepcionais teria sido poss(cid:237)vel vender cereais. Nos œltimos 7 anos, s(cid:243) por trŒs vezes teria sido poss(cid:237)vel comercializar a colheita sem secagem artificial! Solicito que a Comissªo responda (cid:224)s seguintes perguntas:


title: Règlement (CE) nº 2805/1999 de la Commission, du 22 décembre 1999, modifiant le règlement (CE) nº 2211/94 portant modalités d'application du règlement (CEE) nº 3759/92 du Conseil en ce qui concerne la notification des prix à l'importation des produits de la pêche

text: 31. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 340/51 RÈGLEMENT (CE) No 2805/1999 DE LA COMMISSION du 22 décembre 1999 modifiant le règlement (CE) no 2211/94 portant modalités d'application du règlement (CEE) no 3759/92 du Conseil en ce qui concerne la notification des prix à l'importation des produits de la pêche LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (4) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 3759/92 du Conseil du 17 décembre 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des produits de la pêche et de l'aquaculture (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 3318/94 (2), et notam- ment ses articles 22 et 23, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) il est nécessaire de fixer les modalités permettant d'as- surer de manière rapide et fiable la transmission des données requises pour le contrôle des prix de référence; un code TARIC est attribué à chaque produit énuméré aux annexes I, II, III, IV et V du règlement (CEE) no 3759/92 pour lequel un prix de référence est fixé; le règlement (CE) no 2211/94 de la Commission (3), modifié par le règlement (CE) no 2431/98 (4), prévoit que les informations recueillies sont ventilées par espèce ou produit, catégorie ou présentation commerciale; un code additionnel TARIC identifiant il n'est plus nécessaire de décrire ce produit au moyen des paramètres précités; le produit concerné, les mesures prévues sont conformes à l'avis du comité de gestion des produits de la pêche, au présent règlement A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Le règlement (CE) no 2211/94 est modifié comme suit: 1) À l'article 2, le paragraphe 1 est remplacé par le texte suivant: III, IV et V du règlement «1. Les États membres notifient à la Commission les prix franco frontière des marchandises énumérées aux annexes I, (CEE) no 3759/92 pour II, lesquelles un prix de référence est fixé et qui sont mises en libre pratique. Cette information est ventilée par code TARIC ainsi que par jour de présentation de la déclaration d'importation. » 2) L'annexe II est remplacée par l'annexe du présent règlement. Le présent règlement entre en vigueur le 1er mars 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 22 décembre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 388 du 31. 12. 1992, p. 1. (2) JO L 350 du 31. 12. 1994, p. 15. (3) JO L 238 du 13. 9. 1994, p. 1. (4) JO L 302 du 12. 11. 1998, p. 13. L 340/52 FR Journal officiel des Communautés européennes 31. 12. 1999 ANNEXE «ANNEXE II 1. Format des données Numéro d'enregis- trement 1er 2e 3e 4e et suivants Données concernées Identification du type de données Format Taille Code Identification du message <TTL> Caractère État membre <RMS> Caractère Date du premier jour de la période concernée <RPP> — Date d'importation <DAT> — Pays de provenance (pas obliga- toire) — Pays d'origine — Code nomenclature combinée + TARIC — Code TARIC additionnel I — Code TARIC additionnel II — Valeur arrondie à l'unité — Code de la monnaie — Quantité en kg Date JJMMAAAA Date JJMMAAAA Numérique Numérique Caractère Caractère Caractère Numérique (entier) Caractère Numérique (entier) 2211B Tableau 1 (1) (1) (2) (3) Tableau 2 5 3 8 8 3 3 10 4 4 15 3 15 (1) Nomenclature des pays pour les statistiques du commerce extérieur de la Communauté et du commerce entre ses États membres [règlement (CE) no 895/97 de la Commission (JO L 128 du 21. 5. 1997, p. 1)]. (2) Tarif intégré des Communautés européennes (TARIC) (JO C 212 et C 212 A du 23. 7. 1999). (3) Exemple: 43,56 est représenté par 44. 2. Format du message Le fichier est un fichier texte composé de 4 types d'enregistrements: — chaque donnée est séparée de la suivante par un point-vigule, — chaque ligne du message est suivie d'un saut de fin de ligne. Il se présente comme suit: <TTL>2211B <RMS>C(3) <RPP>JJMMAAAA <DAT>JJMMAAAA; N(3); N(3); C(10); C(4); C(4); N(15); C(3); N(15); <DAT>JJMMAAAA; N(3); N(3); C(10); C(4); C(4); N(15); C(3); N(15); <DAT>JJMMAAAA; N(3); N(3); C(10); C(4); C(4); N(15); C(3); N(15); ……… 31. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 340/53 3. Codes AUT BEL DEU DNK ESP FIN FRA GBR GRC IRL ITA LUX NLD PRT SWE BEF DKK DEM GRD PTE EUR FRF FIM NLG IEP ITL Tableau 1 Codes des États membres Codes États membres Autriche Belgique Allemagne Danemark Espagne Finlande France Royaume-Uni Grèce Irlande Italie Luxembourg Pays-Bas Portugal Suède Tableau 2 Codes des monnaies Codes Monnaies Franc belge Couronne danoise Mark allemand Drachme Escudo portugais Euro Franc français Mark finlandais Florin néerlandais Livre irlandaise Lire italienne L 340/54 FR Journal officiel des Communautés européennes 31. 12. 1999 ATS ESP SEK GBP LUF Codes Monnaies Schilling autrichien Peseta espagnole Couronne suédoise Livre sterling Franc luxembourgeois»


title: 2000/121/CE: Décision de la Commission du 22 décembre 1999 établissant la liste des zones concernées par l'objectif nº 2 des Fonds structurels pour la période de 2000 à 2006 au Danemark [notifiée sous le numéro C(1999) 4946] (Le texte en langue danoise est le seul faisant foi.)

eurovoc_concepts:
Denmark
Structural Funds
eligible region
less-favoured region
regional aid
terms for aid

text: 14. 2. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes L 39/53 D(cid:201)CISION DE LA COMMISSION du 22 dØcembre 1999 Øtablissant la liste des zones concernØes par l’objectif no 2 des Fonds structurels pour la pØriode de 2000 (cid:224) 2006 au Danemark [notifiØe sous le numØro C(1999) 4946] (Le texte en langue danoise est le seul faisant foi. ) (2000/121/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUT(cid:201)S EUROP(cid:201)ENNES, vu le traitØ instituant la CommunautØ europØenne, vu le rŁglement (CE) no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions gØnØrales sur les Fonds structu- rels (1), et notamment son article 4, paragraphe 4, premier ali- nØa, la aprŁs consultation du comitØ pour le dØveloppement et reconversion des rØgions, du comitØ des structures agricoles et du dØveloppement rural et du comitØ du secteur de la pŒche et de l’aquaculture, sans prØjudice du soutien transitoire prØvu par l’article 6, paragraphe 2, dudit rŁglement. (5) L’article 4, paragraphe 11, du rŁglement (CE) no 1260/1999 stipule que la liste des zones Øligibles (cid:224) l’objectif no 2 est valable sept ans (cid:224) compter du 1er janvier 2000; toutefois, sur proposition d’un (cid:201)tat membre, en cas de crise grave dans une rØgion, la Commission peut modifier la liste des zones au cours de l’annØe 2003, selon les dispositions des paragraphes 1 (cid:224) 10 dudit article 4, sans augmenter la cou- verture de population (cid:224) l’intØrieur de chaque rØgion visØe (cid:224) l’article 13, paragraphe 2, dudit rŁglement, considØrant ce qui suit: A ARR˚T(cid:201) LA PR(cid:201)SENTE D(cid:201)CISION: (1) L’article 1er, premier alinØa, point 2, du rŁglement (CE) no 1260/1999 dispose que l’objectif no 2 des Fonds struc- la reconversion Øconomique et turels vise (cid:224) soutenir sociale des zones en difficultØs structurelles. (2) L’article 4, paragraphe 2, premier alinØa, du rŁglement (CE) no 1260/1999 stipule que la Commission et les (cid:201)tats membres s’efforcent de garantir que l’intervention est effectivement concentrØe dans les zones de la Commu- nautØ les plus gravement affectØes et au niveau gØogra- phique le mieux adaptØ. (3) La dØcision 1999/503/CE de la Commission (2) a Øtabli, conformØment (cid:224) l’article 4, paragraphe 2, du rŁglement (CE) no 1260/1999, un plafond de population par (cid:201)tat membre au titre de l’objectif no 2 pour la pØriode de 2000 (cid:224) 2006; pour le Danemark, le plafond en question est de 538 000 habitants. (4) L’article 4, paragraphe 4, du rŁglement (CE) no 1260/1999 dispose que, sur la base des propositions des (cid:201)tats mem- bres, la Commission, en concertation Øtroite avec l’(cid:201)tat membre concernØ, Øtablit la liste des zones concernØes par l’objectif no 2 en tenant compte des prioritØs nationales, Article premier La liste des zones Øligibles (cid:224) l’objectif no 2 des Fonds structurels au Danemark pour la pØriode de 2000 (cid:224) 2006 figure en annexe. Cette liste peut Œtre modifiØe au cours de l’annØe 2003. Article 2 Le Royaume de Danemark est destinataire de la prØsente dØci- sion. Fait (cid:224) Bruxelles, le 22 dØcembre 1999. Par la Commission Michel BARNIER Membre de la Commission (1) JO L 161 du 26. 6. 1999, p. 1. (2) JO L 194 du 27. 7. 1999, p. 58. L 39/54 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 14. 2. 2000 LISTE DES ZONES (cid:201)LIGIBLES (cid:192) L’OBJECTIF No 2 DES FONDS STRUCTURELS, AU DANEMARK ANNEXE PØriode 2000 (cid:224) 2006 Zones Øligibles RØgion de niveau NUTS III Toute la rØgion de niveau NUTS III (cid:224) l’exception de Seules les zones suivantes de la rØgion de niveau NUTS III Population de la rØgion de niveau NUTS III appartenant aux zones Øligibles (en habitants) Zones satisfaisant aux dispositions du paragraphe 6 de l’article 4 du rŁglement (CE) no 1260/1999 Bornholms amt Toute la rØgion 44 359 Zones satisfaisant aux dispositions du paragraphe 8 de l’article 4 du rŁglement (CE) no 1260/1999 Nordjyllands amt Les communes: Hirtshals L(cid:230)sł Skagen 29 560 Zones satisfaisant aux dispositions du paragraphe 9, point c), de l’article 4 du rŁglement (CE) no 1260/1999 Vestsj(cid:230)llands amt Les communes: 1 870 Sk(cid:230)lskłr (uniquement les (cid:238)les: Agersł, Omł) Bjergsted (uniquement les (cid:238)les: Nekselł, Sejerł) Holb(cid:230)k (uniquement l’(cid:238)le: Orł) Storstrłms amt Les communes: 126 044 Holeby Hłjreby Maribo Młn Nakskov Nykłbing-Falster Nysted Nłrre Alslev Ravnsborg Rudbjerg Rłdby Sakskłbing Stubbekłbing Sydfalster 14. 2. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes L 39/55 RØgion de niveau NUTS III Fyns amt Zones Øligibles Toute la rØgion de niveau NUTS III (cid:224) l’exception de Seules les zones suivantes de la rØgion de niveau NUTS III Les communes: Egebjerg Faaborg (sauf les paroisses Brahetrolleborg et (cid:216)ster H(cid:230)singe) Gudme Marstal Rudkłbing Svendborg Sydlangeland Tranek(cid:230)r ˘rłskłbing Assens (nur Insel Baagł) Słnderjyllands amt Les communes: Ribe amt Vejle amt Ringkłbing amt ¯benr(cid:229) (uniquement l’(cid:238)le: Barsł) Haderslev (uniquement l’(cid:238)le: ¯rł) La commune: Ribe (uniquement l’(cid:238)le: Mandł) La commune: Juelsminde (uniquement les (cid:238)les: Hjarnł, Ende- lave) Les communes: Thyholm Struer (uniquement l’(cid:238)le: Venł) Population de la rØgion de niveau NUTS III appartenant aux zones Øligibles (en habitants) 95 365 216 75 286 3 933 ¯rhus amt Les communes: 4 533 Viborg amt Samsł Gren(cid:229) (uniquement l’(cid:238)le: Anholt) Odder (uniquement l’(cid:238)le: Tunł) Les communes: Morsł Sundsłre Sydthy Aalestrup 49 107 L 39/56 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes 14. 2. 2000 RØgion de niveau NUTS III Toute la rØgion de niveau NUTS III (cid:224) l’exception de Seules les zones suivantes de la rØgion de niveau NUTS III Zones Øligibles Population de la rØgion de niveau NUTS III appartenant aux zones Øligibles (en habitants) Nordjyllands amt Les communes: 182 370 Aalborg (uniquement l’(cid:238)le: Egholm) Arden Brovst Brłnderslev Dronninglund Farsł Fjerritslev Frederikshavn Hobro Lłgstłr Lłkken-Vr(cid:229) Nłrager Pandrup Sindal S(cid:230)by


title: Proposta di regolamento del Consiglio che modifica il regolamento n. 3448/93 sul regime di scambi per talune merci ottenute dalla trasformazione di prodotti agricoli

eurovoc_concepts:
agro-industry
cif price
export
import
trading operation

text: 28. 3. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 89 E/81 Proposta di regolamento (CE) del Consiglio che modifica il regolamento (CE) n. 3448/93 sul regime di scambi per talune merci ottenute dalla trasformazione di prodotti agricoli (2000/C 89 E/16) COM(1999) 717 def. (cid:151) 1999/0284(CNS) (Presentata dalla Commissione il 21 dicembre 1999) IL CONSIGLIO DELL’UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunit(cid:224) europea, e in parti- colare gli articoli 37 e 133, vista la proposta della Commissione, visto il parere del Parlamento europeo, visto il parere del Comitato economico e sociale, considerando quanto segue: (1) il regolamento (CE) n. 3448/93 del Consiglio, del 6 dicem- bre 1993, sul regime di scambi per talune merci ottenute dalla trasformazione di prodotti agricoli (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2491/98 della Commis- sione (2), prevede all’articolo 8 che all’atto dell’esportazione di merci, i prodotti agricoli utilizzati possano beneficiare di restituzioni determinate secondo i regolamenti relativi al- l’organizzazione comune del mercato nei settori interessati. Occorre completare quest’articolo per tenere conto dei vin- coli risultanti dall’accordo sull’agricoltura concluso nel qua- dro dei negoziati commerciali multilaterali dell’Uruguay Round; (2) in particolare, occorre garantire un controllo delle spese in base agli impegni mediante l’emissione di certificati. Tutta- via, per quanto riguarda le spese che non sono coperte dall’ottenimento di uno o piø certificati, la contabilit(cid:224) si effettua sempre sulla base dei pagamenti di restituzione, se necessario sotto forma di anticipi; (3) ai sensi degli accordi conclusi a norma dell’articolo 300 del trattato, i fabbisogni di materie prime agricole delle indu- strie di trasformazione potrebbero non essere soddisfatti in condizioni competitive, dalle materie completamente, prime agricole regolamento (CEE) n. comunitarie. 2913/92 (3) del Consiglio, modificato da ultimo dal regola- mento (CE) n. 955/1999 (4) del Parlamento e del Consiglio che istituisce il codice doganale comunitario prevede, all’ar- ticolo 117, lettera c), l’accesso per alcune merci al regime di perfezionamento attivo con riserva del rispetto di condi- zioni economiche le cui modalit(cid:224) sono definite dal regola- Il mento (CE) n. 2454/93 (5) della Commissione, modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1662/1999 (6). In consi- derazione dei summenzionati accordi, Ł opportuno preve- dere anche che le condizioni economiche sono considerate soddisfatte per l’accesso di determinate quantit(cid:224) di prodotti agricoli al regime del perfezionamento; (4) per tutelare gli interessi dei produttori delle materie prime agricole, occorre garantire un controllo globale, in base ad un bilancio previsionale, che riguarda le quantit(cid:224) che be- neficiano del regime del perfezionamento attivo non sog- gette ad un controllo individuale preliminare delle condi- zioni economiche, (all’infuori di quelle utilizzate nel quadro del lavoro su contratto d’opera, delle manipolazioni usuali o per la fabbricazione di merci che non beneficiano di restituzioni) e nel rispetto delle condizioni generali relative al regime di perfezionamento attivo; (5) le misure necessarie per l’attuazione del regolamento del Consiglio (CE) n. 3448/93 sono misure di gestione ai sensi dell’articolo 2 della decisione 1999/468/CE del Consiglio, del 28 giugno 1999, che fissa le modalit(cid:224) dell’esercizio delle competenze d’esecuzione conferite alla Commissione (7); occorre pertanto che queste misure siano decise secondo la procedura di gestione di cui all’articolo 4 della suddetta decisione; (6) occorre aggiornare alcuni riferimenti in seguito alla codifica trattato che istituisce la Comunit(cid:224) europea, nonchØ del alcune definizioni; (7) occorre pertanto modificare il regolamento (CE) n. 3448/93, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Il regolamento (CE) n. 3448/93 Ł modificato come segue: 1) All’articolo 1, il paragrafo 2 Ł sostituito dal testo seguente: «2. Ai sensi del presente regolamento, si intendono per: (cid:151) (cid:147)prodotti agricoli(cid:148), i prodotti compresi nell’allegato I, (1) GU L 318 del 20. 12. 1993, pag. 18. (2) GU L 309 del 19. 11. 1998, pag. 28. (3) GU L 302 del 19. 12. 1992, pag. 1. (4) GU L 119 del 7. 5. 1999, pag. 1. (5) GU L 253 dell’11. 10. 1993, pag. 1. (6) GU L 197 del 29. 7. 1999, pag. 25. (7) GU L 184 del 17. 7. 1999, pag. 23. C 89 E/82 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee 28. 3. 2000 (cid:151) (cid:147)merci(cid:148), i prodotti non compresi nell’allegato I del trat- tato ed elencati nell’allegato B. Tuttavia, il termine (cid:147)merci(cid:148) utilizzato al capitolo II del titolo I, come pure all’articolo 11, si riferisce ai prodotti non compresi nell’allegato I del trattato e ripresi negli allegati corrispondenti dei regolamenti relativi all’organizzazione co- mune del mercato nel settore agricolo». 2) All’articolo 8, viene inserito il paragrafo seguente: «5. Il rispetto dei massimali che derivano dagli accordi conclusi a norma dell’articolo 300 del trattato Ł garantito in base a certificati rilasciati per determinati periodi di rife- rimento, nei quali viene integrato l’importo previsto per i piccoli esportatori». 3) L’articolo 11 Ł sostituito dal testo seguente: «1. L’ammissione di prodotti agricoli al regime di perfe- zionamento attivo, Ł subordinata ad un controllo prelimi- nare del rispetto delle condizioni economiche di cui all’ar- lettera c) del regolamento (CEE) n. 2913/92. ticolo 117, Queste condizioni sono considerate soddisfatte ai sensi del- l’articolo 552 del regolamento (CEE) n. 2454/93. Inoltre, e conformemente al regolamento (CEE) n. 2454/93, anche le condizioni economiche, di cui all’articolo 117, let- tera c) del regolamento (CEE) n. 2913/92, sono considerate soddisfatte per determinate quantit(cid:224) di prodotti agricoli uti- lizzati per la fabbricazione di merci. Queste quantit(cid:224) sono determinate mediante un bilancio, stabilito dalla Commis- sione, fondato sul raffronto tra le disponibilit(cid:224) finanziarie imposte e il fabbisogno stimato in termini di restituzioni. Detto bilancio, e le relative quantit(cid:224), sono rivisti regolar- mente alla luce dell’evoluzione dei fattori economici e rego- lamentari. Le modalit(cid:224) d’applicazione del capoverso precedente, che consentono di determinare i prodotti agricoli che da am- mettere al regime di perfezionamento attivo, nonchØ di con- trollare e progettare le loro quantit(cid:224), sono stabilite secondo la procedura prevista all’articolo 16. 2. La quantit(cid:224) di merci ammesse al regime di perfezio- namento attivo, quindi non assoggettate all’imposta di cui all’articolo 2 ai fini o in conseguenza dell’esportazione di altre merci, Ł quella effettivamente utilizzata per la fabbri- cazione di queste ultime». 4) L’articolo 15 Ł soppresso. 5) L’articolo 16 Ł sostituito dal testo seguente: «1. La Commissione Ł assistita da un comitato di gestione dei (cid:147)problemi orizzontali relativi agli scambi di prodotti agricoli trasformati non figuranti nell’allegato I(cid:148), composto dai rappresentanti degli Stati membri e presieduto dal rap- presentante della Commissione. 2. Qualora si faccia riferimento al presente articolo, si applica la procedura di gestione di cui all’articolo 4 della decisione 1999/468/CE, nel rispetto delle disposizioni del- l’articolo 7, paragrafo 3 della stessa. Il periodo previsto dall’articolo 4 paragrafo 3 della 3. decisione 1999/468/CE Ł fissato ad un mese». Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il settimo giorno suc- cessivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee. Il presente regolamento Ł obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in tutti gli Stati membri


title: 2000/96/ΕΚ: Απόφαση της Επιτροπής, της 22ας Δεκεμβρίου 1999, για τις μεταδοτικές ασθένειες που θα καλυφθούν προοδευτικά από το κοινοτικό δίκτυο, δυνάμει της απόφασης 2119/98/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθμό Ε(1999) 4015]

eurovoc_concepts:
disease prevention
epidemiology
health control
infectious disease
information network
zoonosis

text: L 28/50 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 3. 2. 2000 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 22ας ∆εκεµβρίου 1999 για τις µεταδοτικές ασθένειες που θα καλυφθούν προοδευτικά από το κοινοτικό δίκτυο, δυνάµει της απόφασης 2119/98/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συµβουλίου [κοινοποιηθείσα υπό τον αριθµό Ε(1999) 4015] (2000/96/ΕΚ) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, (6) Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, την απόφαση 2119/98/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συµβουλίου, της 24ης Σεπτεµβρίου 1998, για τη δηµιουργία δικτύου επιδηµιολογικής παρακολούθησης και ελέγχου των µετα- δοτικών ασθενειών στην Κοινότητα (1), και ιδίως το άρθρο 3, στοι- χεία α) έως ε), (7) Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) (4) (5) σύµφωνα µε την απόφαση 2119/98/ΕΚ, δηµιουργείται δίκτυο σε κοινοτικό επίπεδο για την προαγωγή της συνεργα- σίας και του συντονισµού µεταξύ των κρατών µελών, µε την επικουρία της Επιτροπής, ώστε να βελτιωθεί στην Κοινότητα η πρόληψη και ο έλεγχος των κατηγοριών µεταδοτικών ασθενειών που καθορίζονται στο παράρτηµα της εν λόγω απόφασης. Το δίκτυο αυτό θα χρησιµοποιείται για την επιδηµιολογική παρακολούθηση των εν λόγω ασθενειών και για τη δηµιουργία ενός συστήµατος έγκαιρου συναγερµού και αντίδρασης· όσον αφορά την επιδηµιολογική παρακολούθηση, το δίκτυο πρέπει να δηµιουργηθεί µε την καθιέρωση διαρκούς επι- κοινωνίας µε όλα τα κατάλληλα τεχνικά µέσα, µεταξύ της Επιτροπής και των φορέων ή και αρχών, οι οποίες στο επίπεδο κάθε κράτους µέλους και υπό την ευθύνη του οικείου κράτους µέλους, είναι αρµόδιες σε εθνικό επίπεδο και µε τη συλλογή πληροφοριών σχετικά µε την επιδηµιολο- γική παρακολούθηση των µεταδοτικών ασθενειών· οι ασθένειες ή τα ζητήµατα υγείας που επιλέγονται για κάλυψη από την επιδηµιολογική παρακολούθηση σε κοινο- τικό επίπεδο πρέπει να αντικατοπτρίζουν τις σηµερινές ανά- γκες στην Κοινότητα και, ιδίως, την προστιθέµενη αξία της παρακολούθησης σε κοινοτικό επίπεδο· ο κατάλογος των ασθενειών ή των ζητηµάτων υγείας που επιλέγονται για παρακολούθηση πρέπει να τροποποιείται ανάλογα µε τις αλλαγές στον επιπολασµό των ασθενειών και ως αντίδραση στην εµφάνιση νέων µεταδοτικών ασθενειών που συνιστούν απειλή για τη δηµόσια υγεία· η Επιτροπή πρέπει να παρέχει στο κοινοτικό δίκτυο τα κατάλληλα µέσα πληροφόρησης µεριµνώντας παράλληλα για τη συνοχή και τη συµπληρωµατικότητα µε τα σχετικά κοινοτικά προγράµµατα και πρωτοβουλίες· η απόφαση εφαρµόζεται µε την επιφύλαξη της οδηγίας 92/117/ΕΟΚ του Συµβουλίου, της 17ης ∆εκεµβρίου 1992, για τα µέτρα προστασίας από ορισµένες ζωονόσους και ορισµένους ζωονοσογόνους παράγοντες στα ζώα και τα προϊόντα ζωικής προέλευσης, προκειµένου να αποφευχθούν οι εστίες λοιµώξεων και δηλητηριάσεων που οφείλονται στα τρόφιµα (2), όπως τροποποιήθηκε τελευταία µε την οδηγία 1999/72/ΕΚ του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συµ- βουλίου (3)· η παρούσα απόφαση πρέπει να διευκολύνει την ένταξη του κοινοτικού δικτύου που εγκαθιδρύεται δυνάµει της από- φασης αριθ. 2119/98/ΕΚ σε άλλα δίκτυα ταχείας προειδο- ποίησης που λειτουργούν σε εθνικό ή κοινοτικό επίπεδο για τις ασθένειες και τα ειδικά ζητήµατα που θα καλύπτονται από το σύστηµα έγκαιρου συναγερµού και αντίδρασης. Επο- µένως, το κοινοτικό δίκτυο, για το σκοπό της εφαρµογής του θα λειτουργεί χρησιµοποιώντας κατ’ αρχάς το EUPHIN- HSSCD (Σύστηµα παρακολούθησης της υγείας για τις µετα- δοτικές ασθένειες — Ευρωπαϊκό δίκτυο ενηµέρωσης για τη δηµόσια υγεία) το οποίο αποτελείται από τρία συστατικά στοιχεία: α) σύστηµα έγκαιρου συναγερµού και αντίδρασης για τις εκθέσεις σχετικά µε συγκεκριµένες απειλές για το κοινό που διαβιβάζονται από τις αρµόδιες αρχές δηµόσιας υγείας σε κάθε κράτος µέλος οι οποίες είναι επιφορτι- σµένες µε τον καθορισµό των µέτρων που τυχόν απαι- τούνται για την προστασία της δηµόσιας υγείας· β) την ανταλλαγή πληροφοριών µεταξύ των επίσηµων φορέων και αρχών των κρατών µελών που είναι αρµόδιοι για τη δηµόσια υγεία· γ) ειδικά δίκτυα για ασθένειες που επιλέγονται για επιδη- µιολογική παρακολούθηση µεταξύ των επίσηµων φορέων και αρχών των κρατών µελών· (8) (9) η ανάπτυξη νέων χρήσιµων τεχνολογιών πρέπει να παρακο- λουθείται σε τακτική βάση και να λαµβάνεται υπόψη για τη βελτίωση της ηλεκτρονικής ανταλλαγής δεδοµένων· για οικονοµοτεχνικούς λόγους, δεν είναι δυνατή η άµεση κάλυψη του συνόλου των µεταδοτικών ασθενειών ή των ειδικών ζητηµάτων υγείας που έχουν επιλεγεί για επιδηµιο- λογική παρακολούθηση από ειδικές ρυθµίσεις του δικτύου αποκλειστικής παρακολούθησης. Ωστόσο, για να αρχίσει το κοινοτικό δίκτυο να λειτουργεί και να συγκεντρώνει εµπει- ρία, οι αρµόδιες αρχές των κρατών µελών πρέπει να διαβιβά- ζουν στο κοινοτικό δίκτυο τις σχετικές πληροφορίες που έχουν στη διάθεσή τους· (1) ΕΕ L 268 της 3. 10. 1998, σ. 1. (2) ΕΕ L 62 της 15. 3. 1993, σ. 38. (3) ΕΕ L 210 της 10. 8. 1999, σ. 12. 3. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 28/51 (10) τα µέτρα που προβλέπονται από την παρούσα απόφαση είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής που συστάθηκε βάσει του άρθρου 7 της απόφασης αριθ. 2119/98/ΕΚ, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ ΑΠΟΦΑΣΗ: Άρθρο 1 Οι µεταδοτικές ασθένειες και τα ειδικά ζητήµατα υγείας που καλύ- πτονται από την επιδηµιολογική παρακολούθηση στο κοινοτικό δίκτυο σύµφωνα µε την απόφαση αριθ. 2119/98/ΕΚ παρατίθενται στο παράρτηµα Ι της παρούσας απόφασης. Η παρακολούθηση πραγµατοποιείται µε τρόπο αποδοτικό σε σχέση µε το κόστος της ανάλογα µε τη φύση της ασθένειας, τα υπάρχοντα δίκτυα και την κοινοτική προστιθέµενη αξία. Άρθρο 2 Τα κριτήρια επιλογής των ασθενειών και των ειδικών ζητηµάτων υγείας που καλύπτονται από την επιδηµιολογική παρακολούθηση στο κοινοτικό δίκτυο απαριθµούνται στο παράρτηµα ΙΙ. Άρθρο 3 Για την τεχνική εφαρµογή της απόφασης, το κοινοτικό δίκτυο χρησιµοποιεί καταρχήν το σύστηµα EUPHIN-HSSCD (Ευρωπαϊκό δίκτυο ενηµέρωσης για τη δηµόσια υγεία — Σύστηµα παρακο- λούθησης της υγείας για τις µεταδοτικές ασθένειες). Άρθρο 6 Τα κράτη µέλη διαδίδουν στο κοινοτικό δίκτυο σχετικές πληροφο- ρίες που έχουν στη διάθεσή τους οι οποίες ανιχνεύθηκαν στο εθνικό τους δίκτυο παρακολούθησης όσον αφορά µεταδοτικές ασθένειες ή ειδικά ζητήµατα υγείας που έχουν επιλεγεί για επιδη- µιολογική παρακολούθηση, οι οποίες δεν έχουν ακόµη καλυφθεί από ειδικές διευθετήσεις του κοινοτικού δικτύου παρακολούθησης. Άρθρο 7 Οι σχετικές πληροφορίες για τις µεταδοτικές ασθένειες που δεν αναφέρονται στο παράρτηµα Ι διαδίδονται µέσω του κοινοτικού δικτύου, σύµφωνα µε το άρθρο 4 της απόφασης 2119/98/ΕΚ, εάν κρίνεται απαραίτητο για την προστασία της δηµόσιας υγείας στην Κοινότητα. Άρθρο 8 Όπου υπάρχουν συγκεκριµένα δίκτυα παρακολούθησης των ζωο- νόσων για τις οποίες απαιτείται παρακολούθηση των κρουσµάτων στον άνθρωπο κατά την οδηγία 92/117/ΕΟΚ, η παρακολούθηση αυτή πραγµατοποιείται σύµφωνα µε την απόφαση 2119/98/ΕΚ και τα δεδοµένα αυτά που απαιτούνται για την εφαρµογή της οδηγίας 92/117/ΕΚ καθίστανται πλήρως διαθέσιµα για το σκοπό αυτόν. Για να επιτευχθεί ο στόχος αυτός, καταρτίζονται ορισµοί των κρου- σµάτων και µέθοδοι παρακολούθησης για τις ανθρώπινες ασθένειες, όσο αυτό είναι δυνατόν, µε τέτοιον τρόπο ώστε τα δεδοµένα που συγκεντρώνονται να εξυπηρετούν και τους σκοπούς της οδηγίας 92/117/ΕΚ. Άρθρο 4 Άρθρο 9 Το κοινοτικό δίκτυο θα δηµιουργηθεί µε την κατάλληλη τροπο- ενσωµάτωση των υφιστάµενων δικτύων παρακο- ποίηση και λούθησης που υποστηρίζονται από την Κοινότητα και µε τη δηµιουργία νέων δικτύων για τις ασθένειες που δεν καλύπτονται ακόµη από τα δίκτυα παρακολούθησης. Εάν ο χαµηλός αριθµός κρουσµάτων µιας ασθένειας δεν επιτρέπει τη δηµιουργία δικτύου αποκλειστικής παρακολούθησης για τη συγκεκριµένη ασθένεια, οι πληροφορίες για την παρακολούθηση στο πλαίσιο του κοινοτικού δικτύου θα κοινοποιούνται µε βάση τις εκθέσεις κρουσµάτων. Άρθρο 5 Οι ορισµοί των κρουσµάτων, η φύση και το είδος των δεδοµένων που συλλέγονται και µεταδίδονται, καθώς και οι κατάλληλες µέθο- δοι επιδηµιολογικής και µικροβιολογικής παρακολούθησης καθορί- ζονται για κάθε συγκεκριµένο δίκτυο παρακολούθησης που δηµιουργείται ή ενσωµατώνεται στο κοινοτικό δίκτυο. Οι ορισµοί των κρουσµάτων και οι µέθοδοι παρακολούθησης καθορίζονται επίσης για τις ασθένειες εκείνες σχετικά µε τις οποίες οι πληροφο- ρίες κοινοποιούνται µόνο µε τις εκθέσεις κρουσµάτων. Οι αρµόδιες αρχές στα κράτη µέλη κοινοποιούν στην Επιτροπή άλλες ασθένειες και ειδικά ζητήµατα υγείας για τα οποία αναπτύσ- σεται προοδευτικά επιδηµιολογική παρακολούθηση σε κοινοτικό επίπεδο µε βάση τα κριτήρια που αναφέρονται στο παράρτηµα ΙΙ. Άρθρο 10 Η παρούσα απόφαση αρχίζει να εφαρµόζεται την 1η Ιανουαρίου 2000. Η παρούσα απόφαση απευθύνεται στα κράτη µέλη. Άρθρο 11 Βρυξέλλες, 22 ∆εκεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή David BYRNE Μέλος της Επιτροπής L 28/52 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 3. 2. 2000 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ι 1. 1. 1. ΜΕΤΑ∆ΟΤΙΚΕΣ ΑΣΘΕΝΕΙΕΣ ΚΑΙ ΕΙ∆ΙΚΑ ΖΗΤΗΜΑΤΑ ΥΓΕΙΑΣ ΠΟΥ ΘΑ ΚΑΛΥΦΘΟΥΝ ΠΡΟΟ∆ΕΥΤΙΚΑ ΑΠΟ ΤΟ ΚΟΙΝΟΤΙΚΟ ∆ΙΚΤΥΟ Για τις ασθένειες και τα ζητήµατα υγείας που αναφέρονται στον κατάλογο, η παρακολούθηση στο πλαίσιο του κοινοτικού δικτύου θα πραγµατοποιηθεί µε τυποποιηµένη συλλογή και ανάλυση στοιχείων µε τρόπο που θα καθοριστεί για κάθε ασθένεια/ζήτηµα υγείας όταν δηµιουργηθούν ειδικά κοινοτικά δίκτυα παρακολούθησης. 2. ΑΣΘΕΝΕΙΕΣ 2. 1. Ασθένειες που προλαµβάνονται µε εµβολιασµό ∆ιφθερίτιδα Λοιµώξεις µε Haemophilus influenzae, οµάδα Β Γρίπη Ιλαρά Παρωτίτιδα Κοκκύτης Πολιοµυελίτιδα Ερυθρά 2. 2. Σεξουαλικά µεταδιδόµενες ασθένειες Λοιµώξεις από χλαµύδια Λοιµώξεις από γονόκοκκο Λοίµωξη από τον ιό HIV Σύφιλη 2. 3. Ιογενής ηπατίτιδα Ηπατίτιδα Α Ηπατίτιδα Β Ηπατίτιδα Γ 2. 4. Ασθένειες που µεταδίδονται µέσω των τροφίµων, του νερού και του περιβάλλοντος Αλλαντίαση Καµπυλοβακτηρίωση Κρυπτοσποριδίωση Λαµβλίαση (ή γιαρδίαση) Λοίµωξη από E. coli µε εντεροαιµορραγία Λεπτοσπείρωση Λυστερίωση Σαλµονέλωση Σιγκέλωση Τοξοπλάσµωση Τριχινίαση Γερσινίαση 2. 5. Άλλες ασθένειες 2. 5. 1. Ασθένειες που µεταδίδονται από µη συµβατικούς παράγοντες Μεταδοτικές σπογγώδεις εγκεφαλοπάθειες — µορφή της νόσου Kreutzfeldt-Jakob 2. 5. 2. Ασθένειες που µεταδίδονται από τον αέρα Νόσος των λεγεωναρίων Μηνιγγιτιδοκοκκική ασθένεια Λοιµώξεις από πνευµονιόκοκκο Φυµατίωση 3. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 28/53 2. 5. 3. Ζωονόσοι (εκτός από εκείνες που αναφέρονται στο σηµείο 2. 4) Βρουκέλλωση Εχινοκοκκίαση Λύσσα 2. 5. 4. Σοβαρές εισαγόµενες ασθένειες Χολέρα Ελονοσία Πανώλης Ιογενείς αιµορραγικοί πυρετοί 3. ΕΙ∆ΙΚΑ ΖΗΤΗΜΑΤΑ ΥΓΕΙΑΣ 3. 1. Νοσοκοµειακές λοιµώξεις 3. 2. Αντιµικροβιακή αντίσταση ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ΙΙ ΚΡΙΤΗΡΙΑ ΕΠΙΛΟΓΗΣ ΤΩΝ ΜΕΤΑ∆ΟΤΙΚΩΝ ΑΣΘΕΝΕΙΩΝ Ή ΤΩΝ ΕΙ∆ΙΚΩΝ ΖΗΤΗΜΑΤΩΝ ΥΓΕΙΑΣ ΠΟΥ ΘΑ ΚΑΛΥ- ΠΤΕΙ Η ΕΠΙ∆ΗΜΙΟΛΟΓΙΚΗ ΠΑΡΑΚΟΛΟΥΘΗΣΗ ΣΤΟ ΠΛΑΙΣΙΟ ΤΟΥ ∆ΙΚΤΥΟΥ 1. Ασθένειες που προκαλούν ή είναι πιθανό να προκαλέσουν σηµαντική νοσηρότητα ή/και θνησιµότητα στην Κοινότητα, ιδίως όταν η πρόληψη της ασθένειας απαιτεί το γενικό συντονισµό των µεθόδων. 2. Ασθένειες για τις οποίες η ανταλλαγή πληροφοριών µπορεί να συµβάλει στην έγκαιρη προειδοποίηση σχετικά µε απειλές για τη δηµόσια υγεία. 3. Σπάνιες και σοβαρές ασθένειες οι οποίες δεν θα αναγνωρίζονταν σε εθνικό επίπεδο και για τις οποίες η συγκέντρωση στοιχείων επιτρέπει τη δηµιουργία υποθέσεων από µια ευρύτερη βάση γνώσεων. 4. Ασθένειες για τις οποίες υπάρχουν αποτελεσµατικά µέτρα πρόληψης προς όφελος της προστασίας της υγείας. 5. Ασθένειες για τις οποίες η σύγκριση µεταξύ των κρατών µελών θα µπορούσε να συµβάλει στην αξιολόγηση των εθνικών και των κοινοτικών προγραµµάτων


title: WRITTEN QUESTION E-2508/99 by Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) to the Council. Trade.

eurovoc_concepts:
South Korea
dumping
international competition
restriction on competition
shipbuilding

text: C 225 E/154 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/168) WRITTEN QUESTION E-2508/99 by Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) to the Council (22 December 1999) Subject: Trade On 9 November 1999, following the Council meeting of EU Industry Ministers, it became clear that the difficulties currently facing European shipyards in general and Spanish ones in particular are largely due to the (cid:145)dumping(cid:146) practised by South Korea. Why has no action been taken against the country in question, whose dumping practices are partly financed out of international funds? Reply (28 February 2000) In its Conclusions of 9 November 1999 on the situation in world shipbuilding, the Industry Council shared the Commission(cid:146)s view that the shipbuilding sector is facing a critical situation world-wide with very low prices and a serious overcapacity caused by the Republic of Korea, which severely affects the European shipbuilding industry. The Council also expressed its serious concern on the results of the Commission(cid:146)s investigations which indicate that contracts have been awarded in the Republic of Korea at prices below cost, thus causing damage to the interests of EU yards. Consequently, the Council called on the Commission to pursue its efforts to establish a level playing field for the sector by immediately engaging the Republic of Korea in constructive consultations with a view to halting the unfair competition. On the basis of these conclusions, a joint meeting between the representatives of the EC Commission and of EU industry on one side and the representatives of the Government of Korea and Korean Industry on the other side took place in Paris on 14 December 1999 in the framework of the OECD. The two sides had a constructive dialogue on EU(cid:146)s concerns over the world shipbuilding market situation which covered supply and demand, over-capacity and low prices and the question of the financing of Korean shipyards in difficulties like Halla and Daewoo. (2000/C 225 E/169) WRITTEN QUESTION E-2511/99 by Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) and Mar(cid:237)a Valenciano Mart(cid:237)nez-Orozco (PSE) to the Commission (22 December 1999) Subject: Infringement of the principle of sex equality in chess tournaments within the European Union By law, all the EU Member States specifically ban mixed chess tournaments involving matches between players of the opposite sex. However, playing chess (which is an intellectual pursuit) does not require any particular muscular or physical capacity which could justify segregating players on the basis of their sex. Last year the Commission, in reply to a petition submitted by the Spanish citizen JosØ Eduardo Da Riva Alfonso (Petition No 253/98), took the view that there was no justification whatever for such discrimina- tion. Although it was true that, in certain sports, men and women competed in different categories, chess did not require any specific physical preparation or ability which was beyond the reach of women. To quote from the Amsterdam Treaty and, in particular the following Articles thereof: (cid:129) Article 2: (cid:145)The Community shall have as its task, by (cid:133) implementing common policies or activities (cid:133), to promote (cid:133) equality between men and women(cid:146),


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2605/99 von Chris Davies (ELDR) an die Kommission. Strukturfonds 2000-2005/7 ‐ Ziel 1, Merseyside.

text: C 280 E/80 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/082) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2605/99 von Chris Davies (ELDR) an die Kommission (22. Dezember 1999) Betrifft: Strukturfonds 2000-2005/7 (cid:129) Ziel 1, Merseyside Mit Zustimmung der britischen Regierung wurde der Kommission ein Antrag f(cid:252)r das n(cid:228)chste Ziel-1- Programm f(cid:252)r Merseyside unterbreitet, das einen Finanzbogen enth(cid:228)lt, aus dem hervorgeht, da(cid:223) das Programm zu gleichen Teilen aus EU-Beihilfen und (cid:246)ffentlichen Geldern unterst(cid:252)tzt wird. 1. Geht die Kommission davon aus, da(cid:223) die britische Regierung mit ihrer Zustimmung zu dem Antrag gezeigt hat, da(cid:223) sie die Absicht hat, Finanzmittel aus Gro(cid:223)britannien zumindest in demselben Umfang bereitzustellen wie die Europ(cid:228)ische Union? 2. Welche Sanktionsm(cid:246)glichkeiten h(cid:228)tte die Kommission, wenn sich herausstellen w(cid:252)rde, da(cid:223) die britische Regierung keine entsprechende Finanzhilfe auf dieser Grundlage gew(cid:228)hren will? 3. Sind derartige Sanktionen in den letzten Jahren gegen einen Mitgliedstaat verh(cid:228)ngt worden? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (20. Januar 2000) 1. Die von den britischen Beh(cid:246)rden f(cid:252)r den Zeitraum 2000-2006 vorgelegte Finanztabelle in dem Entwurf des Einheitlichen Programmplanungsdokuments (EPPD) f(cid:252)r die Region Merseyside sieht einen Gesamtbetrag in H(cid:246)he von 3 297,9 Mio. Euro vor, der wie folgt aufgeschl(cid:252)sselt ist: Betrag in Mio. Euro Beteiligungssatz in % Europ(cid:228)ische Strukturfonds Beteiligung des (cid:246)ffentlichen Sektors Beteiligung der Privatwirtschaft 1 333,3 1 333,3 631,3 40 40 20 Bleibt diese Finanztabelle in dem endg(cid:252)ltigen EPPD unver(cid:228)ndert, so verpflichtet sich die britische Regie- rung, das Programm im Verh(cid:228)ltnis von einem Pfund an nationalen Ausgaben zu einem Pfund an Beitragszahlungen der gemeinschaftlichen Strukturfonds zu finanzieren. Der Gemeinschaftsbeitrag wird anhand der Ausgabenerkl(cid:228)rung der britischen Regierung berechnet. 2. H(cid:228)lt sich die britische Regierung nicht an die anf(cid:228)nglich eingegangene finanzielle Verpflichtung, so erfolgt die (cid:132)Sanktion(cid:147) der Gemeinschaft automatisch, da der Gemeinschaftsbeitrag anhand der Ausgabenerkl(cid:228)rung auf der Grundlage der Beteiligungss(cid:228)tze der Finanz(cid:252)bersicht berechnet wird. 3. Diese Vorgehensweise gilt generell f(cid:252)r alle Mitgliedstaaten. (2000/C 280 E/083) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2612/99 von Brigitte Langenhagen (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Sch(cid:228)rfere Interventionskriterien f(cid:252)r Getreide (12. Januar 2000) In unserem maritimen K(cid:252)stenklima mit andauernd hoher Luftfeuchtigkeit Der Feuchtigkeitsgehalt soll von 15 % noch einmal auf 14,5 % gesenkt werden. Jahrzehntelang lag die ist bei Grenze bei 16 %. normaler Wetterlage schon die Grenze von 16 % nur an wenigen Sommertagen in der Ernte einzuhalten. Blickt man auf die Erntebedingungen der vergangenen Jahre, h(cid:228)tte unter diesen Bedingungen nur in Ausnahmesommern Getreide verkauft werden k(cid:246)nnen. In den letzten 7 Jahren w(cid:228)re die Ernte nur dreimal ohne k(cid:252)nstliche Trocknung vermarktungsf(cid:228)hig gewesen! Ich bitte die Kommission, dazu folgende Fragen zu beantworten: