title: Verordnung (EG) Nr. 2678/1999 der Kommission vom 17. Dezember 1999 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 1833/92 zur Festsetzung der Beihilfen für die Lieferung von Getreide mit Ursprung in der Gemeinschaft an die Azoren und Madeira

eurovoc_concepts:
Azores
EU production
Madeira
aid system
cereals
supply

text: L 326/12 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 18. 12. 1999 VERORDNUNG (EG) Nr. 2678/1999 DER KOMMISSION vom 17. Dezember 1999 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 1833/92 zur Festsetzung der Beihilfen für die Lieferung von Getreide mit Ursprung in der Gemeinschaft an die Azoren und Madeira DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1600/92 des Rates vom Juni 1992 zum Erlaß von Sondermaßnahmen für 15. bestimmte zugunsten der Azoren und Madeiras (1), zuletzt geändert durch die Verord- nung (EG) Nr. 562/98 (2), in Erwägung nachstehender Gründe: landwirtschaftliche Erzeugnisse insbesondere auf Artikel 10, (1) Die Verordnung (EWG) Nr. 1833/92 der Kommis- sion (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2499/1999 (4), enthält die Beihilfebestimmungen zur Versorgung der Azoren und Madeiras. Nach den Kurs- und Preisänderungen der Getreideerzeugnisse im europä- ischen Teil der Gemeinschaft und auf dem Weltmarkt sollte die Beihilfe zur Versorgung der Azoren und Madeiras erneut festgesetzt werden, und zwar zu den Beträgen, die im Anhang angegeben sind. (2) Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Der Anhang der geänderten Verordnung (EWG) Nr. 1833/92 wird durch den Anhang dieser Verordnung ersetzt. Diese Verordnung tritt am 1. Januar 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 17. Dezember 1999 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 173 vom 27. 6. 1992, S. 1. (2) ABl. L 76 vom 13. 3. 1998, S. 6. (3) ABl. L 185 vom 4. 7. 1992, S. 28. (4) ABl. L 304 vom 27. 11. 1999, S. 9. 18. 12. 1999 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 326/13 ANHANG zur Verordnung der Kommission vom 17. Dezember 1999 zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 1833/92 zur Festsetzung der Beihilfen für die Lieferung von Getreide mit Ursprung in der Gemeinschaft an die Azoren und Madeira Erzeugnis (KN-Code) (in EUR/t) Beihilfe für die Lieferung Bestimmungsland Azoren Madeira Weichweizen (1001 90 99) Gerste Mais (1003 00 90) (1005 90 00) Hartweizen (1001 10 00) 45,50 33,00 50,00 8,00 45,50 33,00 50,00 8,00


title: Padomes Lēmums (1999. gada 17. decembris) par liellopu somatotropīna (LST) laišanu tirgū un lietošanu, ar ko atceļ Lēmumu 90/218/EEK

eurovoc_concepts:
dairy cow
hormone
marketing
veterinary inspection
veterinary legislation

formats: html pdf print

text: 03/28. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 25 31999D0879 23. 12. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS L 331/71 PADOMES LĒMUMS (1999. gada 17. decembris) par liellopu somatotropīna (LST) laišanu tirgū un lietošanu, ar ko atceļ Lēmumu 90/218/EEK (1999/879/EK) EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME, ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 37. pantu, ņemot vērā Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā Eiropas Parlamenta atzinumu (1), ņemot vērā Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzi- numu (2), tā kā: (1) liellopu somatotropīna (LST) Padomes 1990. gada 25. aprīļa Lēmuma 90/218/EEK laišanu tirgū un par lietošanu (3) 1. pantā ir paredzēts, ka dalībvalstīm jāno- drošina tas, lai līdz 1999. gada 31. decembrim to terito- rijā nebūtu atļauta liellopu somatotropīna laišana tirgū tā pārdošanas nolūkā un jebkura veida tā lietošana piena govīm; (2) atbilstoši minētā lēmuma 2. panta 2. punktam Padome lai uzticētu neatkarīgo deva norādījumus Komisijai, zinātnieku darba grupai ar dalībvalstīm novērtēt LST lietošanas ietekmi, ņemot vērā Veterināro zāļu komitejas atzinumu, jo īpaši attiecībā uz šā produkta lietošanas iedarbību mastīta gadījumā; sadarbībā (3) ar minētā lēmuma 2. panta 1. punktu dalībvalstīm ierobežotas praktiskās pārbaudes liellopu atļāva veikt somatotropīna lietošanai valsts pilnvarota veterinārārsta (1) Atzinums sniegts 1999. gada 16. decembrī (Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts). (2) Atzinums sniegts 1999. gada 9. decembrī nav publicēts). (Oficiālajā Vēstnesī vēl (3) OV L 116, 8. 5. 1990. , 27. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 94/936/EK (OV L 366, 31. 12. 1994. , 19. lpp. ). uzraudzībā, lai iegūtu jebkurus citus zinātniskos datus, kurus Padome var ņemt vērā, pieņemot galīgo lēmumu; Komisija nav saņēmusi nekādu informāciju par šādām pārbaudēm, un, paturot prātā šajā lēmumā noteikto šādas aizliegumu, pārbaudes; vajadzīgs turpmāk atļaut nav (4) (5) (6) (7) Līgumam pievienotajā Protokolā par dzīvnieku aizsar- dzību un labturību Kopiena un dalībvalstis ir lūgtas pilnībā ievērot dzīvnieku veselības un labturības prasības, formulējot un īstenojot Kopienas lauksaimniecības poli- tiku; ar Lēmumu 78/923/EEK (4) Kopiena ir apstiprinājusi Eiropas Konvenciju par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (turpmāk – “Konvencija”) un ir deponējusi tās apstiprināšanas dokumentu; visas dalībval- stis arī ir ratificējušas šo Konvenciju; Padomes 1998. gada 20. aprīļa Direktīvas 98/58/EK par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (5) pielikuma 18. punktā ir noteikts, ka nekādas citas vielas, izņemot vielas, kas tiek lietotas terapeitiskos vai profilak- tiskos nolūkos, dzīvniekiem nedrīkst dot, ja vien zinātni- skie dzīvnieku labturības pētījumi vai iegūtā pieredze nerāda, ka konkrētās vielas iedarbība nav kaitīga dzīv- nieka veselībai vai labturībai; LST nav ražots, nolūkos, bet tikai lai paaugstinātu piena ražošanu; to lietotu liellopiem terapeitiskos lai (4) OV L 323, 17. 11. 1978. , 12. (5) OV L 221, 8. 8. 1998. , 23. lpp. lpp. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 03/28. sēj. 26 (8) (9) 1999. gada 10. martā Dzīvnieku veselības un labturības zinātniskā komiteja (SCAWAH) pieņēma ziņojumu par liellopu somatotropīna lietošanas dzīvnieku labturības aspektiem un konstatēja, ka LST paaugstina kliniskā mastīta risku un paildzina mastīta ārstēšanas laiku, kā arī tas paaugstina kāju kustību traucējumu gadījumu skaitu un var negatīvi izraisīt smagas reakcijas injekcijas vietā; ietekmēt reprodukciju, kā arī lai Saskaņā ar SCAWAH viedokli piena lopu veselības un produktivitātes labad ir svarīgi, lopi būtu minimāli pakļauti stresam, kas varētu izraisīt tādu slimību biežāku sastopamību, kā mastīts, kāju ievainojumi un reakcijas injekcijas vietā, LST lietošana ir uzrādījusi šadu slimību, kas rada sāpes un novājina dzīvniekus, gadījumu skaita pieaugumu, kas var pasliktināt dzīvnieku labturību un veicināt augstāku dzīvnieku saslimstību; SCAWAH tādēļ uzskata, ka LST nedrīkst lietot piena govīm, IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU. 1. pants Kopš šā lēmuma spēkā stāšanās dalībvalstis nodrošina to, ka Kopienas teritorijā vai to jurisdikcijā ir aizliegta liellopu soma- totropīna tirgū tā pārdošanas un jebkura veida laišana lietošanas nolūkos piena govīm. izmantotus šo vielu apjomus, kas nav paredzēti 1. panta noteiktajiem tirgū laišanas nolūkiem, kā arī to personu vārdus vai uzņēmumu nosaukumus, kuriem tie pārdevuši šādas vielas informācija jābūt vai no kuriem tās iegādājušās. Minētajai pieejamai kompetentai iestādei pēc tās pieprasījuma un, ja tiek veikta datorizēta informācijas uzskaite, jābūt pieejamai izdrukas veidā. tai 3. pants Aizliegums, kas paredzēts 1. pantā, neietekmē liellopu somato- tropīna ražošanu dalībvalstīs vai to importu izvešanai uz trešām valstīm. 4. pants Lēmums 90/218/EEK tiek atcelts. 5. pants Šis lēmums stājas spēkā 2000. gada 1. janvārī. 6. pants Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm. 2. pants Briselē, 1999. gada 17. decembrī Uzņēmumi, kas pērk vai ražo liellopu somatotropīna vielas, un uzņēmumi, kam ir atļauta šo vielu realizācija jebkurā statusā, ir lūgti veikt uzskaiti, sīki un hronoloģiskajā secībā norādot visu iegādāto šādu vielu apjomu un pārdotus vai saražoto vai Padomes vārdā — priekšsēdētājs K. HEMILÄ


title: 1999/879/EF: Rådets beslutning af 17. december 1999 om markedsføring og indgift af bovin somatotropin (BST) og om ophævelse af beslutning 90/218/EØF

text: 23. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 331/71 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) RÅDET RÅDETS BESLUTNING af 17. december 1999 om markedsføring og indgift af bovin somatotropin (BST) og om ophævelse af beslutning 90/ 218/EØF (1999/879/EF) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2), og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Ifølge artikel 1 i Rådets beslutning 90/218/EØF af 25. april 1990 om markedsføring og indgift af bovin soma- totropin (BST) (3) påser medlemsstaterne, at der indtil den 31. december 1999 på deres område ikke meddeles tilladelse til at markedsføre eller på nogen måde indgive malkekøer bovin somatotropin; Rådet opfordrede i henhold til artikel 2, stk. 2, i nævnte beslutning Kommissionen til at give en gruppe uafhæn- gige videnskabsmænd mandat i samarbejde med medlemsstaterne at vurdere virkningerne af anvendelsen af BST, under hensyntagen til udtalelserne fra Udvalget for Veterinærlægemidler, bl. a. om, hvordan anvendelsen påvirker tilfælde af mastitis; til ifølge artikel 2, stk. 1, i nævnte beslutning kan medlemsstaterne foretage begrænsede praktiske forsøg med anvendelse af bovin somatotropin under en fremskaffe yderligere embedsdyrlæges kontrol for at (1) Udtalelse afgivet den 16. december 1999 (endnu ikke offentliggjort i EFT). (2) Udtalelse afgivet den 9. december 1999 (endnu ikke offentliggjort i EFT). når videnskabelige data, som vil kunne indgå i Rådets over- skal vejelser, afgørelse; det ikke modtaget oplysninger om Kommissionen har forbud, der sådanne forsøg og i betragtning af det indføres med nærværende beslutning, er der ikke behov for fortsat at tillade sådanne forsøg; endelig træffe (4) (5) (6) ifølge protokollen om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd, der er knyttet som bilag til traktaten, skal Fællesskabet og medlemsstaterne ved fastlæggelsen og gennem- førelsen af Fællesskabets landbrugspolitik fuldt ud tage hensyn til dyrs sundhed og velfærd; ved afgørelse 78/923/EØF (4) har EF godkendt den euro- pæiske konvention om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugsformål, »konventi- onen«, og har deponeret sit godkendelsesinstrument; desuden har alle medlemsstater ratificeret konventionen; følgende benævnt i det ifølge nr. 18 i bilaget til Rådets direktiv 98/58/EF af 20. juli 1998 om beskyttelse af dyr, der holdes til landbrugs- formål (5), må et dyr ikke indgives andre stoffer end de stoffer, der gives med terapeutiske eller profylaktiske formål, medmindre det er blevet påvist ved videnskabe- lige studier af dyrs velfærd eller på grundlag af de erfa- ringer, der er gjort, at det pågældende stof ikke er skade- ligt for dyrets sundhed eller velfærd; (7) BST fremstilles ikke for at blive anvendt til terapeutiske formål, men udelukkende for at øge mælkeprodukti- onen; (3) EFT L 116 af 8. 5. 1990, s. 27. Senest ændret ved beslutning 94/ 936/EF (EFT L 366 af 31. 12. 1994, s. 19). (4) EFT L 323 af 17. 11. 1978, s. 12. (5) EFT L 221 af 8. 8. 1998, s. 23. L 331/72 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 23. 12. 1999 (8) (9) Den Videnskabelige Komité for Dyrs Sundhed og Trivsel vedtog den 10. marts 1999 sin rapport om dyrevel- færdsaspekter af anvendelsen af bovin somatotropin og erklærede, at BST øger risikoen for klinisk mastitis og forlænger behandlingen heraf, at det medfører øget fore- komst af klov- og benlidelser, og at det kan have en skadelig indvirkning på reproduktionsevnen samt frem- kalde alvorlige reaktioner på injektionsstedet; det er vigtigt for malkekøernes sundhed og produkti- vitet, at de udsættes for så lidt stress som muligt, da stress kan øge forekomsten af lidelser som mastitis, klovlæsioner og reaktioner på injektionsstedet; det fremgår af den videnskabelige komités udtalelse, at det er påvist, at anvendelse af BST kan medføre en stigning i disse lidelser, som er både smertefulde og invalide- rende, og som kan resultere i dyrenes dårligere trivsel og større sygelighed; det må derfor ud fra komitéens udtalelse konkluderes, at BST ikke bør anvendes til malkekøer — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Fra denne beslutnings iværksættelse påser medlemsstaterne, at det på Fællesskabets område forbydes at markedsføre eller på nogen måde indgive malkekøer bovin somatotropin (BST). Artikel 2 Virksomheder, der køber eller producerer BST-stoffer, og andre virksomheder, der har tilladelse til at markedsføre sådanne stoffer, skal føre registre, der giver en kronologisk oversigt over producerede eller erhvervede mængder og mængder, der sælges eller anvendes til andre formål end markedsføring som anført i artikel I, med angivelse af navnene på de personer, som har købt eller solgt de pågældende mængder. Disse oplysninger skal stilles til rådighed for myndighederne, hvis de anmoder om det, og forelægges som udskrift, hvis oplysningerne findes i edb-registre. Artikel 3 Det i artikel 1 nævnte forbud berører ikke medlemsstaternes produktion eller import af bovin somatotropin bestemt for eksport til tredjelande. Artikel 4 Beslutning 90/218/EØF ophæves. Artikel 5 Denne beslutning har virkning fra den 1. januar 2000. Artikel 6 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 17. december 1999. På Rådets vegne K. HEMILÄ Formand


title: Komission asetus (EY) N:o 2799/1999, annettu 17 päivänä joulukuuta 1999, asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eläinten rehuksi tarkoitetun rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen tuen ja mainitun rasvattoman maitojauheen myynnin osalta

eurovoc_concepts:
EU aid
animal feedingstuffs
award of contract
butter
eligibility criteria
invitation to tender
production aid
skimmed milk
skimmed milk powder

text: 31. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 340/3 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 2799/1999, annettu 17 päivänä joulukuuta 1999, asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä eläinten rehuksi tarkoitetun rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen tuen ja mainitun rasvat- toman maitojauheen myynnin osalta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon maito- ja maitotuotealan yhteisestä markkina- järjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1255/1999 (1) ja erityisesti sen 10 ja 15 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: 1) (ETY) N:o 804/68 (2), Asetuksella (EY) N:o 1255/1999 korvattiin neuvoston asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1587/96 (3), ja muun muassa eläinten ruokintaan tarkoitetulle rasvatto- malle maidolle ja rasvattomalle maitojauheelle myönnet- tävää tukea koskevista yleisistä säännöistä 15 päivänä heinäkuuta 1968 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 986/68 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 1802/95 (5). Uuden järjestelmän ja saadun kokemuksen huomioon ottami- seksi on aiheellista muuttaa ja tarvittaessa yksinkertaistaa rehuseoksiksi jalostetulle rasvattomalle maidolle ja vasi- koiden rehuksi tarkoitetulle rasvattomalle maitojauheelle myönnettävää tukea koskevista yksityiskohtaisista sään- nöistä 26 päivänä heinäkuuta 1979 annettua komission asetusta (ETY) N:o 1725/79 (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 83/96 (7), sään- nöksiä. Näiden muutosten yhteydessä on selkeyden vuoksi aiheellista muotoilla uudestaan mainittu asetus lisäämällä siihen myös säännökset, jotka annetaan rehu- seosten valmistukseen tarkoitetun rasvattoman maitojau- heen myynnistä tarjouskilpailun perusteella ja asetuksen (ETY) N:o 569/88 muuttamisesta 20 päivänä marras- kuuta 1991 annetussa komission asetuksella (ETY) N:o 3398/91 (8), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 124/1999 (9), ja eläinten ruokintaan tarkoitetun rasvattoman maidon ja rasvattoman maito- jauheen tuen vahvistamisesta 17 päivänä kesäkuuta 1985 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 1634/ 85 (10), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuk- sella (EY) N:o 1802/95. 2) Asetuksen (EY) N:o 1255/1999 11 artiklassa säädetyn tukitoimenpiteen tavoitteena on tukea maidon valku- aisaineiden arvottamista. Tämän vuoksi on aiheellista (1) EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 48. (2) EYVL L 148, 28. 6. 1968, s. 13. (3) EYVL L 206, 16. 8. 1996, s. 21. (4) EYVL L 169, 18. 7. 1968, s. 4. (5) EYVL L 174, 26. 7. 1995, s. 27. (6) EYVL L 199, 7. 8. 1979, s. 1. (7) EYVL L 17, 23. 1. 1996, s. 3. (8) EYVL L 320, 22. 11. 1991, s. 16. (9) EYVL L 16, 21. 1. 1999, s. 19. (10) EYVL L 158, 18. 6. 1985, s. 7. 3) 4) 5) 6) 7) 8) liittää tuen maksu rasvattoman maidon tai rasvattoman maitojauheen tutkittuun valkuaisainepitoisuuteen. josta tukea maksetaan, Olisi varmistettava, että rasvaton maito ja rasvaton todella käytetään maitojauhe, eläinten ravinnoksi. Tämän vuoksi on syytä säätää, että tuki myönnetään ainoastaan rehuseoksiksi tiettyjen vaatimusten mukaisesti jalostetulle tai denaturoidulle rasvattomalle maidolle ja rasvattomalle maitojauheelle. Lisäksi olisi annettava aiheellisia säännöksiä sen välttämi- seksi, että samalle tuotteelle myönnettäisiin tukea useaan kertaan. Komission asetuksessa (EY) N:o 1043/97 (11) säädetään poikkeuksesta eräisiin asetuksen (ETY) N:o 1725/79 valvontaa koskeviin säännöksiin. On aiheellista ottaa huomioon tämä poikkeus tässä asetuksessa säädettyjen tarkastusten osalta ja kumota asetus (EY) N:o 1043/97. saavuttaneet Tukia tulisi myöntää vain jos eläinten rehuseokset täyt- tävät tietyt teollisuudessa tavallisesti rehuseosten koostu- muksen suhteen noudatettavat vaatimukset ja kun ne ovat teollisen valmistuksen viimeisen vaiheen. Lisäksi on tarpeen säätää, että mainitut tuotteet on valvonnan vuoksi pakattava pakkauksiin, joiden Jäsenvaltioiden olisi avulla ne ovat joiden mukai- voitava antaa yksityiskohtaiset säännöt, sesti edellä mainitut vaatimukset täytetään. tunnistettavissa. Erityinen pakkaus ei ole tarpeen silloin, kun rehuseok- sissa on sinimailasjauhoa. Lisäksi tätä vaatimusta ei ole ja mukautettu eräiden käyttäjien toteuttamiin säiliö- konttikuljetuksiin, annettava erityiset yksityiskohtaiset säännöt tämän kuljetustavan valvonnasta ja säädettävä, että tuki maksetaan ainoas- taan, kun säädetty tarkastus on tehty. tämän vuoksi olisi ja Hinnaltaan alennetun rasvattoman maidon ja rasvat- toman maitojauheen käytön valvonta voidaan tehok- kaasti varmistaa ainoastaan, kun tukea saavat laitokset antavat takuut. Asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaisen viranomaisen on vaadittava jalostuslai- toksilta hyväksyntä ja säädettävä tuen myöntämisen erityisiin vaatimuksiin soveltuvasta kirjanpidosta. riittävät Kyseisessä tukijärjestelmässä säädettyihin analyyseihin sovellettavien määritysmenetelmien osalta on aiheellista käyttää viite- ja rutiinimenetelmien soveltamista koske- vista yksityiskohtaisista säännöistä maidon ja maitotuot- teiden analysoimiseksi ja laadun arvioimiseksi yhteisessä markkinajärjestelyssä 24 päivänä marraskuuta 1995 (11) EYVL L 152, 11. 6. 1997, s. 6. L 340/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31. 12. 1999 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2721/95 (1) soveltamiseksi vuosittain julkaistavaa luetteloa. Koska ei ole olemassa määritysmenetelmää rasvattoman maito- jauheen pitoisuuden määrittämiseksi rehuseoksissa, hera- juoksetepitoisuuden määrittämiseksi rasvattomassa maitojauheessa eikä tärkkelyksen laadun määrittämiseksi rasvattomassa maitojauheessa, tämän asetuksen yhtey- dessä on aiheellista laatia asianmukaiset menetelmät. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla 9) 10) 11) Julkisessa varastossa olevan rasvattoman maitojauheen myynnin osalta kaikkien ostajien yhtäläisten mahdolli- suuksien varmistamiseksi olisi sovellettava pysyvää tarjo- uskilpailumenettelyä, vahvistettava markkinaolosuhteita vastaava myyntihinta ja pidettävä rehuseoksiksi tarkoite- tuista määristä Tarjottujen hintojen taso voi vaihdella merkittävästi myyntiin asetet- tujen jauhemäärien iän ja sijainnin mukaisesti. On aiheellista säätää eriytettyjen vähimmäishintojen vahvis- tamisen mahdollisuudesta. kirjanpitoa. tehokasta Tässä asetuksessa olisi säädettävä myyntitarkoituksessa varastoon viemisen viimeisestä päivämäärästä. On siis aiheellista kumota asetuksen (ETY) N:o 3398/91 nojalla myydyn rasvattoman maitojauheen varastoon viemisen viimeisestä päivämäärästä 2 päivänä joulukuuta 1991 annettu komission asetus 3536/91 (2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2508/ 1999 (3). Kokemus on osoittanut, että eläinten ruokintaan tarkoi- tetulle tukea rasvattomalle maidolle myönnettävää koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 27 päivänä heinäkuuta 1968 annetussa komission asetuksessa (ETY) N:o 1105/68 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutet- tuna asetuksella (EY) N:o 1802/95, säädetty tukijärjes- telmä aiheuttaa lukuisia ongelmia sen täytäntöönpanon ja edunsaajien valvonnan osalta. Lisäksi tämän toimenpi- teen kohteena olevat maitomäärät ovat viime vuosina voimakkaasti vähentyneet, jopa siinä määrin, että tämän tukijärjestelmän vaikutus maitoalan markkinoiden tasa- painoon on tullut toisarvoiseksi. Rasvattoman maidon markkinoiden tukitoimet voidaan kuitenkin varmistaa tuen avulla, jota myönnetään sen jalostamisesta eläinten rehuseoksiksi. Tämän vuoksi on aiheellista poistaa asetuksessa (ETY) N:o 1105/68 säädetty tukitoimenpide ja kumota kyseinen asetus. Tässä asetuksessa annetaan asetuksen (EY) N:o 1255/1999 soveltamista koskevat yksityiskohtaiset seuraavien osalta: säännöt a) eläinten rehuksi tarkoitetun rasvattoman maidon, rasvat- toman maitojauheen, kirnupiimän ja kirnupiimäjauheen tuen myöntäminen mainitun asetuksen 11 artiklan mukai- sesti; b) eläinten rehuksi tarkoitetun rasvattoman maitojauheen myynti mainitun asetuksen 7 artiklan 4 kohdan mukaisesti. 2 artikla Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) ’maidolla’ yhden tai useamman lehmän lypsytuotetta, johon ei ole mitään lisätty ja josta on poistettu rasva vain osittain; b) ’rasvattomalla maidolla’ maitoa, joka sisältää enintään 1 prosenttia rasvaa ja jonka rasvattoman kuiva-aineen valku- aisainepitoisuus on vähintään 31,4 prosenttia; c) ’rasvattomalla maitojauheella’ tuotetta, joka on saatu poista- malla maidosta vesi ja joka sisältää enintään 11 prosenttia rasvaa ja 5 prosenttia vettä ja jonka rasvattoman kuiva- aineen valkuaisainepitoisuus on vähintään 31,4 prosenttia; d) ’kirnupiimällä’ voin valmistuksen sivutuotetta, joka saadaan kirnuuntumisen tai kerman keskeytyksettömän voiksi teke- joka misen ja kiinteän rasva-aineen erottelun jälkeen, sisältää enintään 1 prosenttia rasvaa ja jonka rasvattoman kuiva-aineen valkuaisainepitoisuus on vähintään 31,4 prosenttia; joka on saatu poistamalla e) ’kirnupiimäjauheella’ kirnupiimästä vesi ja joka sisältää enintään 11 prosenttia rasvaa ja 5 prosenttia vettä ja jonka rasvattoman kuiva- aineen valkuaisainepitoisuus on vähintään 31,4 prosenttia. tuotetta, 3 artikla Tämän asetuksen soveltamiseksi kirnupiimä ja kirnupiimäjauhe rinnastetaan rasvattomaan maitoon ja rasvattomaan maitojau- heeseen. 12) Maidon ja maitotuotteiden hallintokomitea ei ole antanut lausuntoa puheenjohtajansa asettamassa määrä- ajassa, 4 artikla (1) EYVL L 283, 25. 11. 1995, s. 7. (2) EYVL L 335, 6. 12. 1991, s. 8. (3) EYVL L 304, 27. 11. 1999, s. 21. (4) EYVL L 184, 29. 6. 1968, s. 24. Seuraavanlaisen koostumuksen omaavia tuotteita pidetään rehuseosten (jäljempänä ’esiseokset’) valmistukseen tarkoitet- tuina esiseoksina: 31. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 340/5 a) rasvaton maitojauhe; ja b) rasvat; c) vitamiinit; d) mineraalisuolat; e) sakkaroosi; f) paakkuuntumisenestoaineet ja/tai nesteyttäjät (enintään 0,3 prosenttia); g) muut rasvaliukoiset tekniset aineet, erityisesti antioksidantit ja emulgointiaineet. 5 artikla ii) vähintään 2 kilogrammaa tärkkelystä tai turvotettua (esihyytelöityä) tärkkelystä. b) Kaava B: 100:aa kilogrammaa rasvatonta maitojauhetta lisätään kohti i) vähintään 5 kilogrammaa sinimailasjauhoa tai ruoho- jauhoa, joka sisältää vähintään 50 prosenttia (m/m) alle 300 mikronin kokoisia hiukkasia; ja tai ii) vähintään 12 kilogrammaa kalajauhoa, jota ei ole tehty ja joka alle 300 jonka haju erottuu selvästi hajuttomaksi sisältää vähintään 30 prosenttia mikronin kokoisia hiukkasia; ja (m/m) Eläinten rehuseoksina (jäljempänä ’rehuseokset’) pidetään 1. tuotteita, iii) vähintään 2 kilogrammaa tärkkelystä tai turvotettua (esihyytelöityä) tärkkelystä. a) jotka sisältävät 100:aa kilogrammaa lopputuotetta kohti i) vähintään 50 kilogrammaa ja enintään 80 kilogrammaa rasvatonta maitojauhetta; ja ii) vähintään 5 kilogrammaa muita rasvoja kuin voirasvaa ja vähintään 2 kilogrammaa tärkkelystä tai turvotettua tärkkelystä; tai rasvoja iii) vähintään 2,5 kilogrammaa muita kuin voirasvaa ja vähintään 2 kilogrammaa tärkkelystä tai turvotettua tärkkelystä, jos 100:aa kilogrammaa rasva- tonta maitojauhetta kohden lisätään 5 kilogrammaa sini- jossa enintään 300 mailasjauhoa tai mikrometrin kokoisia hiukkasia on vähintään 50 prosenttia. Alle 300 mikrometrin kokoiset hiukkaset on sekoitettava esiseokseen tasaisesti; ruohojauhoa, b) jotka ovat suoraan käytettävissä eläinten rehuksi ja joita ei jalosteta tai sekoiteta mihinkään ennen loppukäyttäjävai- hetta. 2. Kun on todettu, että valmistettu tuote sisältää rasvatonta maitojauhetta enemmän kuin 1 kohdan a alakohdan i luetelma- kohdassa tarkoitettu 80 kilogrammaa, mutta ei kuitenkaan enemmän kuin 81 kilogrammaa, tuki voidaan maksaa 80 kilogramman rasvattoman maitojauheen pitoisuuden perus- teella. Jos valmistettu tuote ei sisällä 1 kohdan a alakohdan i luetelma- kohdassa tarkoitettua 50 kilogramman rasvattoman maitojau- heen vähimmäismäärää, lisätylle rasvattomalle maitojauheelle voidaan myöntää 15 prosenttia alempaa tukea edellyttäen, että rasvattoman maitojauheen pitoisuus on vähin- tään 45 kilogrammaa 100 kilogrammassa lopputuotetta. tosiasiallisesti 6 artikla Denaturoituna rasvattomana maitojauheena (jäljempänä joiden 1. ’denaturoitu rasvaton maitojauhe’) pidetään tuotteita, koostumus on jonkin seuraavista kaavoista mukainen: a) Kaava A: 100:aa kilogrammaa rasvatonta maitojauhetta lisätään kohti i) vähintään 9 kilogrammaa sinimailasjauhoa tai ruoho- jauhoa, joka sisältää vähintään 50 prosenttia (m/m) alle 300 mikronin kokoisia hiukkasia; Kyseiselle tuotteelle tarkoitettuja enimmäismittoja vastaavina pidetään mittoja, jotka BS 410-1976 standardin mukaan ovat lähimpiä olematta kuitenkaan pienempiä. Rasvattomaan maitojauheeseen lisätyt ainekset on sekoi- 2. tettava esiseokseen tasaisesti. Sellaisenaan olevalle tai denaturoidulle rasvattomalle maitojau- heelle ei saa tehdä mitään käsittelyä, joka voisi heikentää tai neutralisoida denaturoinnin vaikutukset, erityisesti hajusteilla tai muuttamalla makua tai hajua poistamalla makuun ja/tai hajuun vaikuttavat ainesosat joiden lisäämällä aineksia, tai maku tai haju peittäisivät kalajauhon maun tai hajun. II LUKU RASVATTOMAN MAITOJAUHEEN TUKI 1 j a k s o Tuen määrä ja täytäntöönpanoedellytykset 7 artikla 1. Tuen määräksi vahvistetaan: a) 5,80 euroa 100 kilogrammalta rasvatonta maitoa, jonka rasvattoman kuiva-aineen valkuaisainepitoisuus on vähin- tään 35,6 prosenttia; b) 5,12 euroa 100 kilogrammalta rasvatonta maitoa, jonka rasvattoman kuiva-aineen valkuaisainepitoisuus on vähin- tään 31,4 prosenttia, mutta alle 35,6 prosenttia; c) 71,51 euroa 100 kilogrammalta rasvatonta maitojauhetta, jonka rasvattoman kuiva-aineen valkuaisainepitoisuus on vähintään 35,6 prosenttia; d) 63,07 euroa 100 kilogrammalta rasvatonta maitojauhetta, jonka rasvattoman kuiva-aineen valkuaisainepitoisuus on vähintään 31,4 prosenttia, mutta alle 35,6 prosenttia. 2. Rasvattoman maitojauheen määrille, joiden vesipitoisuus ylittää 5 prosenttia, myönnettävää tukea alennetaan 1 prosen- tilla jokaista 0,2 prosenttiyksikköä kohden, jolla vesipitoisuus ylittää 5 prosenttia. L 340/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31. 12. 1999 8 artikla c) laitoksen hyväksymisnumeroon viittaavat tunnistetiedot. Tuen saamiseksi rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojau- heen on täytettävä seuraavat edellytykset: a) se on käytettävä 9 artiklan mukaisesti hyväksytyssä laitok- sessa: i) sellaisenaan tai sen jälkeen kun se on lisätty rehuseosten valmistukseen tarkoitettuun esiseokseen; tai ii) sellaisenaan denaturoidun rasvattoman maitojauheen valmistukseen, b) siitä ei makseta tukea tai sen hinta ei ole alennettu muiden yhteisön toimenpiteiden nojalla. 9 artikla 1. Sen jäsenvaltion, jonka alueella tuotanto tapahtuu, toimi- valtaisen viranomaisen on hyväksyttävä esiseoksia, rehuseoksia tai denaturoitua rasvatonta maitojauhetta tuottava laitos tähän tarkoitukseen. 2. Hyväksyntä annetaan laitoksille, a) joilla on asianmukaiset tekniset laitteet sekä hallinnolliset ja kirjanpidolliset valmiudet, joiden avulla ne voivat täyttää tämän asetuksen säännökset ja jäsenvaltion vahvistamat lisä- vaatimukset; b) jotka antavat toimivaltaisen viranomaisen tehdä tarkas- tuksen. 3. Jos todetaan, että laitos muusta syystä kuin ylivoimaisen esteen vuoksi ei täytä 2 kohdan edellytyksiä tai muita tästä asetuksesta johtuvia velvoitteita, hyväksyntä peruutetaan väliai- kaisesti 1—12 kuukaudeksi sen mukaan, miten vakavasta sään- töjenvastaisuudesta on kyse. Tämän ajan päätyttyä hyväksyntä peruutetaan, jos 2 kohdassa täyty. Asianomaisen laitoksen tarkoitetut edellytykset eivät pyynnöstä aikaisintaan hyväksyminen voidaan palauttaa kuuden kuukauden kuluttua ja perusteellisen tarkastuksen jälkeen. Mainittua hyväksymisen tilapäistä peruuttamista ei sovelleta silloin, kun jäsenvaltio toteaa, että sääntöjenvastaisuus ei ole tahallinen eikä johdu vakavasta laiminlyönnistä ja että sen merkitys on vähäinen. 2. Rajoittamatta 11 artiklan ja neuvoston direktiivin 79/ 373/ETY (1) 11 artiklan säännösten soveltamista, rehuseokset pakataan enintään 50 kilogramman säkkeihin tai muihin suljet- tuihin astioihin, joissa on seuraavat merkinnät: a) yksi tai useampi liitteessä II olevassa B kohdassa tarkoitettu merkintä; b) valmistajan hyväksymisnumeroon viittaavat tunnistetiedot; c) rasvattoman maitojauheen pitoisuus; d) valmistuserän numero; e) valmistuspäivä, jos valmistuserän numeron avulla ei voida tunnistaa valmistuspäivää. Näiden merkintöjen on oltava selvästi luettavia ja pysyviä ja niiden on oltava myös pakkauksessa, astiassa tai tähän kiinnite- tyssä etiketissä. Jäsenvaltiot voivat 3. täsmentää yksityiskohtaiset säännöt, joiden mukaisesti 2 kohdassa säädetyt pakkausten merkinnät ja pakkauksessa, astiassa tai etiketissä olevat lisämaininnat on tehtävä. Niiden on ilmoitettava komissiolle toimenpiteistä, joita ne toteuttavat tässä tarkoituksessa. 11 artikla Edellä olevan 10 artiklan 2 kohdan säännöksiä ei sovelleta rehuseoksiin, jotka: a) sisältävät sinimailasjauhoa tai ruohoa 5 artiklan 1 kohdan a alakohdan iii luetelmakohdassa säädetyin edellytyksin; b) toimitetaan 12 ja 13 artiklan edellytysten mukaisesti säiliöissä tai konteissa näitä rehuseoksia käyttäville maati- loille, jalostuskarjatiloille tai lihakarjatiloille. 12 artikla Tukea saava laitos voi pyynnöstä saada luvan toimittaa rehu- seoksia säiliöissä tai konteissa. Luvan antaa sen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, jonka alueelle laitos on sijoittau- tunut. Toimitus tapahtuu hallinnollisen valvonnan alaisuudessa. Tämän valvonnan avulla varmistetaan erityisesti, että toimitus suoritetaan rehuseosta käyttävälle maatilalle, jalostuskarjatilalle tai lihakarjatilalle. 10 artikla 1. Esiseosten pakkauksissa on oltava seuraavat merkinnät: a) yksi tai useampi liitteessä II olevassa A kohdassa tarkoitettu merkintä; b) rasvattoman maitojauheen pitoisuus, lisättyjen mineraalisuo- lojen ja lisätyn sakkaroosin pitoisuudet sekä lisättyjen rasvojen pitoisuudet, mukaan lukien rasvaliukoiset tekniset aineet; 13 artikla 1. Jos säiliöissä tai konteissa toimittaminen tapahtuu muussa kuin tuotantojäsenvaltiossa, 12 artiklan mukaisena hallinnolli- sena toimitustositteena voidaan esittää komission asetuksen (ETY) N:o 2454/93 (2) 471—495 artiklassa tarkoitettu valvon- takappale. (1) EYVL L 86, 6. 4. 1979, s. 30. (2) EYVL L 253, 11. 10. 1993, s. 1. 31. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 340/7 tai Valvontakappaleen 104 kohdassa on oltava yksi 2. useampi liitteessä II olevassa C kohdassa tarkoitettu merkintä. 16 artikla 3. Määrämaana olevan jäsenvaltion on valvottava että vastaanottaja täyttää 12 artiklan toisen alakohdan edellytykset. 2 j a k s o Valvontatoimenpiteet 14 artikla 1. Rehuseoksia tuottava laitos voi saada tukea vain jos se pitää kirjanpidosta otettuja rekistereitä, jotka vastaavat jäsenval- tion vahvistamaa maksuaikataulua joissa on ainakin seuraavat merkinnät: ja a) ostettujen tai valmistettujen maitotuotteiden määrät sekä niiden toimitus- tai tuotantopäivä; b) sellaisenaan tai rehuseosten valmistukseen käytettävänä esiseoksena valmistetun tai toimitetun rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen toimituspäivä ja määrät, toimittajan nimi ja osoite sekä kyseisten tuotteiden valku- aisainepitoisuus; c) valmistuspäivä ja valmistettujen tai ostettujen eläinten rehu- seosten määrät sekä maininta tuotteiden koostumuksesta ja ainesosien prosenttiosuudet, täsmentäen erityisesti sellaise- naan tai esiseoksen muodossa lisätyt kaseiini- tai kaseinaatti- määrät; d) rasvattoman maidon, rasvattoman maitojauheen ja rehu- seosten myyntipäivä ja määrät sekä vastaanottajan nimi ja osoite; e) rasvattoman maidon, rasvattoman maitojauheen ja rehu- seosten hävikki, näytteet ja palautetut tai vaihdetut määrät. 1. Jollei 2 kohdasta muuta johdu, rasvattoman maidon ja rasvattoman maitojauheen lisätyn valkuaisaineen, veden ja rasvan pitoisuuden noudattamisen osalta tarkastus tehdään ennen kuin niitä käytetään rehuseosten valmistuksessa sellaise- naan tai esiseoksen muodossa tai sellaisenaan denaturoidun rasvattoman maitojauheen valmistuksessa, tai viimeistään käytön yhteydessä. 2. Jos sellaisenaan tai esiseoksena käytetty rasvaton maito- jauhe tulee suoraan sen valmistaneesta laitoksesta, 1 kohdassa tarkoitettu tarkastus voidaan kuitenkin tehdä ennen rasvat- toman maitojauheen lähtöä mainitusta tuotantolaitoksesta. Tällaisissa tapauksissa sovelletaan seuraavia sääntöjä: a) toimivaltaisen viranomaisen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta tarkastettu rasvaton maitojauhe käyte- tään rehuseosten tai denaturoidun rasvattoman maitojau- heen valmistamiseen; b) säkeissä, pakkauksissa tai astioissa, joihin rasvaton maito- jauhe pakataan, on oltava rasvattoman maitojauheen tunnis- tamistiedot sekä rasvattoman maitojauheen tuotantolaitos, tuotantopäivä ja nettopaino sekä sen valkuaisaine-, vesi- ja rasvapitoisuus; c) tarkastusviranomaisen laatimien tarkastusasiakirjojen on: i) sisällettävä erityisesti maininta rasvattoman maitojau- heen määrästä, sen valkuaisaine-, vesi- ja rasvapitoisuu- desta, tunnistetiedot ja valmistuspäivä; ii) oltava rasvattoman maitojauheen mukana rehuseokseen sekoittamiseen asti; iii) oltava liitteinä 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa rekistereissä. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut 2. oikeiksi erityisesti lähetysluetteloiden ja laskujen avulla. tiedot on osoitettava 17 artikla 3. Jäsenvaltiot voivat vaatia, että laitos pitää erityistä tavara- kirjanpitoa, jossa säilytetään erityisesti tämän asetuksen sovelta- tarpeellisina pidettyjä lisämerkintöjä. misen helpottamiseksi 1. Jäsenvaltion määrittämiin valvontaa koskeviin yksityis- kohtaisiin sääntöihin, siltä osin kuin ne koskevat rasvattoman maitojauheen käyttöä sellaisenaan tai esiseoksena rehuseosten valmistamiseen, on sisällyttävä ainakin 2—5 kohdassa säädetyt edellytykset. 15 artikla Kyseisten laitosten valvonnan kohteena on oltava erityi- 2. sesti: Tämän luvun säännösten noudattamisen varmistamiseksi jäsen- valtioiden on toteutettava erityisesti 16—18 artiklassa tarkoi- tetut tarkastustoimenpiteet. a) sellaisenaan käytetyn rasvattoman maidon tai rasvattoman maitojauheen koostumus; Vastaavan viranomaisen on kirjattava näiden tarkastusten tulokset selosteisiin, joissa on oltava erityisesti tämän asetuksen liitteessä I säädetyt tiedot. b) käytettyjen esiseosten koostumus; c) valmistettujen rehuseosten koostumus. L 340/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31. 12. 1999 Kyseisten laitosten valvonta on toteutettava paikalla ja 3. tuotanto-olosuhteet on tarkastettava seuraavin keinoin: 19 artikla a) käytettyjen raaka-aineiden tutkimus; b) tulevien ja lähtevien tuotteiden tarkastus; c) näytteenotot; Jollei 20 artiklasta muuta johdu, tässä asetuksessa säädettyihin analyyseihin sovelletaan komission asetuksen (EY) N:o 2721/95 2 artiklan soveltamiseksi laaditussa luettelossa säädettyjä määri- tysmenetelmiä. d) edellä 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rekistereiden tarkastukset. 4. Tarkastukset on tehtävä ennalta ilmoittamatta vähintään joka 14. tuotantopäivä. Tarkastusten suoritusväli määritetään ottaen huomioon erityisesti laitoksen käyttämien rasvattoman maitojauheen määrien suuruus ja 5 kohdan säännösten mukai- sesti suoritettavan kirjanpidon tarkemman tarkastuksen suori- tusväli. Laitosten, joissa ei säännöllisesti käytetä rasvatonta maitoa tai rasvatonta maitojauhetta, on toimitettava tuotanto-ohjelmansa tiedoksi kyseisen jäsenvaltion tarkastustoimielimelle, jotta tämä laitos voi järjestää vastaavat tarkastukset. 20 artikla Esiseosten ja rehuseosten rasvattoman maitojauheen 1. pitoisuus tarkastetaan vähintään kahteen kertaan tehdyllä analyysillä liitteessä III mainitun menetelmän mukaisesti ja sitä täydennetään 17 artiklan 3 kohdassa mainituilla tarkastustoi- menpiteillä. Jos tulosten ja näiden tarkistusten välillä ilmenee ristiriitaa, paikalla tehtyjen tarkastusten tulos on ratkaiseva. Herajuoksetteen pitoisuus 2. kuvatun menetelmän mukaisesti. vahvistetaan liitteessä IV 3. Rehuseosten tärkkelyspitoisuus vahvistetaan 17 artiklan 3 kohdassa mainituin valvontatoimenpitein, joita on täydennet- tävä liitteessä V esitetyllä laatua analysoivalla menetelmällä. Näiden tarkastusten suoritusväli ei koske tapauksia, joissa rehu- seosten valmistusta valvotaan pysyvästi paikalla. Happaman kirnupiimäjauheen kosteuspitoisuus määrite- 4. tään liitteessä VI kuvatulla menetelmällä. 5. Edellä 4 kohdassa tarkoitettuja tarkastuksia on täydennet- tävä tarkemmalla, ennalta ilmoittamatta tehtävällä kaupallisten asiakirjojen ja 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen rekiste- reiden tarkastuksella. 5. Denaturoidun maitojauheen ruoho- tai sinimailasjauhopi- toisuus, tärkkelyspitoisuus ja kalajauhopitoisuus vahvistetaan joko laboratorioanalyysein tai 18 artiklan 1 kohdassa tarkoite- tussa paikalla tehtävässä tarkastuksessa. Tämä lisätarkastus tehdään vähintään kerran 12 kuukaudessa. Jos tarkastus tehdään vähintään joka kolmas kuukausi, 3 vähimmäissuoritusväli tarkastuksen kohdassa voidaan muuttaa 14 päivästä vähintään 28 tuotantopäivään. tarkoitetun 21 artikla Jäsenvaltiot voivat laatia eräille hyväksytyille laitoksille komis- sion suostumuksen saatuaan ja valvonnassaan toimivan omavalvontajärjestelmän tässä luvussa säädettyjen analyyttisten tarkastusten tekemiseksi. 18 artikla Denaturoidun 1. valmistus tarkastetaan ainakin kerran päivässä denaturoinnin keston aikana. rasvattoman maitojauheen Denaturoitua rasvatonta maitojauhetta 2. valmistavan laitoksen on ennen valmistuksen aloittamista toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle kirjallisesti tai jotakin kirjallista televiestintämuotoa käyttäen: a) tehtaan hyväksymisnumero sen tunnistamiseksi; b) denaturoitavan rasvattoman maitojauheen määrä; c) denaturointipaikka;, d) suunnitellut denaturointipäivät. Toimivaltainen viranomainen ilmoittamisen määräajan ja voi pyytää lisätietoja. vahvistaa valmistuspäivistä 3 j a k s o Tuen maksaminen 22 artikla 1. Tuen määrä on tapauksen mukaan rasvattoman maidon tai rasvattoman maitojauheen jalostuspäivänä rehuseoksiksi tai rasvattoman maitojauheen denaturointipäivänä sovellettava määrä. 2. jonka Sen jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, alueella rasvattoman maidon tai rasvattoman maitojauheen käyttänyt valmistaja on, maksaa rehuseosten valmistamisesta tai denaturoinnista myönnettävän tuen. 3. Tuki maksetaan rehuseosten tai denaturoidun rasvat- toman maitojauheen valmistajan (jäljempänä ’edunsaaja’) toimi- valtaiselle viranomaiselle toimittamasta hakemuksesta, josta käy ilmi: 31. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 340/9 a) edunsaajan nimi ja osoite; b) rasvattoman maidon tai rasvattoman maitojauheen määrä, jolle haetaan tukea, sekä sen valkuaisainepitoisuus; c) tarvittaessa rehuseosten määrä, joihin b kohdassa tarkoitettu rasvaton maito tai rasvaton maitojauhe on lisätty, sekä mahdollinen viittaus niiden valmistuserien numeroihin, joihin se on lisätty. Jäsenvaltio vahvistaa maksuaikataulun, mutta ajanjakso, 4. jota tukihakemus koskee, ei saa olla yli kuukausi. tarkoitettua että määrä pienempi, takaisin perittävää määrää mukautetaan vastaavasti. ensimmäisessä alakohdassa on 25 artikla Edellyttäen, että 23 artiklan 3 kohdan edellytys täyttyy, jäsen- valtiot saavat maksaa komission asetuksen (ETY) N:o 2220/ 85 (1) 18 artiklan merkityksessä haetun tuen määrän suuruisen ennakon sitten, kun ennakosta on annettu 110-prosenttinen vakuus. Tällaisessa tapauksessa tukikelpoisuuden todistavat tositteet on toimitettava kuuden kuukauden kuluessa ennakon maksami- sesta. 23 artikla III LUKU Tuen maksu edellyttää 2—4 kohdassa säädettyjen edelly- 1. tysten noudattamista. Tässä luvussa säädettyjen analyysien ja 15 artiklassa 2. tarkoitettujen tarkastusten tulosten, jotka liittyvät tuenhaku- kautta edeltävään maksukauteen, on osoitettava, että tämän luvun säännöksiä on noudatettu. RASVATTOMAN MAITOJAUHEEN MYYNTI JULKISESTA VARASTOSTA 1 j a k s o Tarjouskilpailujen järjestäminen ja niihin osallistuminen 26 artikla 3. Edunsaajan on osoitettava toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla, että vastaava määrä rasvatonta maitoa tai rasvatonta maitojauhetta on jalostettu rehuseoksiksi tai denatu- roitu sinä aikana, jolta tukea haetaan. 1. pailulla, Rasvaton maitojauhe myydään pysyvällä jonka kukin interventioelin järjestää. tarjouskil- 2. Myynti koskee ennen 31 päivää joulukuuta 1997 varas- toon tuotua rasvatonta maitojauhoa. 4. Edellä 12 artiklassa tarkoitetussa tapauksessa edunsaajan on toimitettava toimivaltaista viranomaista tyydyttävällä tavalla tositteet, joista ilmenee, että rehuseokset on toimitettu säiliöissä tai konteissa niitä käyttävälle maatilalle, jalostuskarjatilalle tai lihakarjatilalle. 24 artikla Rajoittamatta 25 artiklan soveltamista, jos tässä luvussa 1. säädettyjen analyysien ja 15 artiklassa tarkoitettujen tarkas- tusten tuloksista ilmenee, että edunsaaja ei ole noudattanut tämän luvun säännöksiä edellisen maksukauden aikana, tukiha- kemuksen kohteena olevan ajanjakson tuen maksu keskeyte- tään kunnes sitä jaksoa koskevat tarkastukset on tehty. Lisäksi edellisellä kaudella väärin perustein maksettu tuki peritään takaisin. 2. Perusteettomasti maksetun tuen määrä koskee kaikkea rasvatonta maitoa tai rasvatonta maitojauhetta koko ajanjak- solta viimeisestä tarkastuspäivästä, jona huomautuksiin ei ole ollut aihetta, tarkastuspäivään, jona edunsaaja jälleen noudattaa tämän asetuksen säännöksiä. Jos edunsaaja tekee hakemuksen, valvonnasta vastaava toimi- valtainen viranomainen voi viipymättä tehdä erityistutki- muksen edunsaajan kustannuksella. Jos saadaan todisteet siitä, llmoitus pysyvästä 3. on julkaistava Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä viimeistään kahdeksan päivää ennen tarjousten esittämiselle asetetun ensimmäisen määräajan päättymistä. tarjouskilpailusta 4. Interventioelimen on laadittava tarjouskilpailuilmoitus, josta ilmenee erityisesti tarjousten esittämiselle asetettu määrä- aika ja paikka. Siltä osin kuin on kyse interventioelimen hallussa olevista rasvattoman maitojauheen määristä, interventioelimen on lisäksi ilmoitettava: a) niiden varastojen sijainti, joihin myyntiin tarkoitettu rasvaton maitojauhe on varastoitu; b) jokaisessa varastossa myyntiin asetetut rasvattoman maito- jauheen määrät. joita asia koskee, pyynnöstä nähtäväksi Interventioelimen on pidettävä ajan tasalla ja annettava 5. niiden, luettelo 4 kohdassa tarkoitetuista tiedoista. Lisäksi sen on julkaistava mainittu ajan tasalla oleva luettelo säännöllisin väliajoin tar- jouskilpailuilmoituksessa ilmoittamassaan sopivassa muodossa. Interventioelimen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet, 6. jotta ne, joita asia koskee, voivat: a) ennen tarjouksen tekemistä tutkia omalla kustannuksellaan myyntiin asetetusta rasvattomasta maitojauheesta otettuja näytteitä; (1) EYVL L 205, 3. 8. 1985, s. 5. L 340/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31. 12. 1999 b) todentaa komission asetuksen (EY) N:o 322/96 (1) 3 artik- lassa tarkoitetut määritysten tulokset. 27 artikla jäsenvaltiossa, c) esitetään todiste, jonka mukaan tarjouksen tekijä on antanut ennen kyseisen tarjouskilpailuvakuuden, siinä jossa tarjousten jättämisen määräajan päättymistä erityisen tarjouskilpailun osalta joka on 36 euroa tonnia kohti. tarjous on esitetty, Interventioelimen on pysyvän tarjouskilpailun voimassa- 1. oloaikana järjestettävä erityisiä tarjouskilpailuja. Tarjousta ei voi peruuttaa 27 artiklan 2 kohdassa tarkoi- 5. tetun määräajan jälkeen. Erityisten tarjousten tarjouskilpailujen 2. esittämiselle asetettu määräaika päättyy kunkin kuukauden toisena ja neljän- tenä tiistaina kello 12 (Brysselin aikaa), lukuun ottamatta elokuun toista tiistaita ja joulukuun neljättä tiistaita. Jos tiistai on yleinen vapaapäivä, määräaikaa pidennetään seuraavaan työpäivään kello 12:een (Brysselin aikaa). 28 artikla 1. Tämän luvun mukaisesti myydylle rasvattomalle maito- jauheelle voidaan myöntää 1 artiklan a kohdassa säädettyä tukea. 2. Asiasta kiinnostuneet voivat osallistua erityiseen tarjous- kilpailuun joko kirjatulla kirjeellä tai jättämällä kirjallisen tar- jouksen interventioelimelle saantitodistusta vastaan tai käyttäen kirjallista televiestintää. Tarjous rasvaton maitojauhe on. jätetään sille interventioelimelle, jonka hallussa 3. Tarjouksessa on mainittava: a) tarjouksen tekijän nimi ja osoite; b) haluttu määrä; c) tarjottu hinta 100 kilogrammalta rasvatonta maitojauhetta, lukuun ottamatta sisäisiä veroja, vapaasti varastossa ja euroina ilmaistuna; d) jäsenvaltio, jonka alueella rehuseoksiksi jalostaminen tai denaturointi tehdään; e) tarvittaessa varasto, jossa rasvaton maitojauhe sijaitsee ja mahdollisesti korvaava varasto. 4. Tarjous on voimassa ainoastaan jos: a) se koskee vähintään kymmentä tonnia. Jos varastossa oleva määrä on kuitenkin kymmentä tonnia pienempi, kyseinen määrä on tarjouksen vähimmäismäärä; b) sen mukana on tarjouksen tekijän kirjallinen sitoumus noudattaa seuraavia edellytyksiä: rehuseoksiksi i) jalostaa tai toimittaa ostettu rasvaton maitojauhe jalostet- tavaksi tai denaturoida se 60 päivän kuluessa 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua erityistä tarjouskilpailua koskevien tarjousten jättöajan päättymi- sestä; ii) noudattaa tai varmistaa, että toimeksiannon saaja noudattaa tämän asetuksen säännöksiä; (1) EYVL L 45, 23. 2. 1996, s. 5. 29 artikla Edellä 28 artiklan 4 kohdan c alakohdassa säädetyn tarjouskil- pailuvakuuden osalta tarjouksen voimassa pitäminen tarjousten jättöajan päättymisen jälkeen, 30 artiklan 3 kohdassa tarkoi- tetun jalostusvakuuden antaminen ja hinnan maksaminen muodostavat asetuksen (ETY) N:o 2220/85 20 artiklan mukaiset ensisijaiset vaatimukset. 2 j a k s o Tarjouskilpailun toteuttaminen 30 artikla 1. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle 27 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun määräajan päättymispäivänä tarjouksen tekijöiden tarjoamat määrät ja hinnat sekä myyntiin asetetun rasvattoman maitojauheen määrä. Jokaisessa erityisessä tarjouskilpailussa tehdyt tarjoukset 2. huomioon ottaen komissio vahvistaa rasvattoman maitojau- heen vähimmäismyyntihinnan asetuksen (EY) N:o 1255/1999 42 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen. Hinta voidaan eritellä myyntiin asetettujen rasvattoman maitojauheen määrien iän ja sijainnin mukaan. Voidaan päättää, että tarjouskilpailu jätetään ratkaisematta. Samanaikaisesti vähimmäismyyntihinnan vahvistamisen 3. kanssa ja samaa menettelyä noudattaen komissio vahvistaa jalostusvakuuden määrän 100 kilogrammalta rasvatonta maito- jauhetta. Jalostusvakuuden tarkoituksena on varmistaa asetuksen (ETY) N:o 2220/85 20 artiklan mukaisen ensisijaisen vaatimuksen toteutuminen rasvattoman maitojauheen 28 artiklan 4 kohdan b alakohdassa tarkoitetun sitoumuksen mukaisesti tapahtuvan käsittelyn osalta. Tämä vakuus annetaan siinä jäsenvaltiossa, jalostaminen tai denaturointi jonka alueella rehuseokseksi tapahtuu, kyseisen jäsenvaltion nimeämälle viranomaiselle. 31 artikla Tarjous hylätään, jos tarjottu hinta on alempi kuin vähimmäis- hinta. 32 artikla Interventioelin 1. huomioon 2—5 kohdassa säädetyt säännöt. ratkaisee tarjouskilpailun ottaen 31. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 340/11 Rasvaton maitojauhe jaetaan sen varastoonsaapumis- 2. päivän mukaan siten, että aloitetaan toimijan nimeämässä yhdessä tai useammassa varastossa käytettävissä olevan koko- naismäärän vanhimmasta erästä. 3. Tarjouskilpailun voittaa suurimman tarjouksen tekijä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 31 artiklan säännösten sovel- tamista. Jos käytettävissä olevaa määrää ei käytetä kokonaan, jäljellä olevat määrät myönnetään muille hyväksytyn tarjouksen tehneille tarjottujen hintojen mukaan siten, että aloitetaan suurimmasta tarjouksesta. 4. Jos yhden tarjouksen hyväksyminen aiheuttaisi kyseisessä varastossa käytettävissä olevan maitojauhemäärän ylittymisen, tarjouksen tekijälle myönnetään ainoastaan tämä määrä. Interventioelin voi kuitenkin nimetä yhdessä tarjouksen tekijän kanssa muita varastoja tarjouksessa mainitun määrän saavutta- miseksi. Jos yhdelle varastolle samansuuruisten 5. käytettävissä olevan tarjousten hyväksyminen aiheuttaisi määrän ylittymisen, tarjouskilpailu ratkaistaan jakamalla käytet- tävissä oleva määrä tarjouksissa mainittujen määrien osoitta- massa suhteessa. tarjottujen Jos määrien jakaminen tällä tavoin kuitenkin johtaisi pienem- piin kuin viiden tonnin määriin, tarjouskilpailu ratkaistaan arpomalla. 33 artikla Tarjouskilpailusta johtuvia oikeuksia ja velvoitteita ei voi siirtää. tarjouskilpailuvakuus ja annettava poisvientitodistus, jossa on mainittava: a) määrä, jonka osalta johdantokappaleessa tarkoitetut edelly- tykset täyttyvät; b) varasto, johon tämä määrä on varastoitu; c) rasvattoman maitojauheen poisviennin määräpäivä; d) rehuseokseksi jalostamisen tai denaturoinnin määräpäivä. 2. Tarjouskilpailun voittajan on vietävä hänelle kuuluva rasvattoman maitojauheen määrä pois 30 päivän kuluessa tarjousten esittämiselle asetetun määräajan päättymisestä. Pois- vieminen voi tapahtua useana eränä. Jos rasvattoman maitojauheen poisvieminen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetussa määräajassa jätetään toteuttamatta muun syyn kuin ylivoimaisen esteen vuoksi, tarjouskilpailun voittaja vastaa rasvattoman maitojauheen varastointikuluista ja -riskeistä tarjousten esittämisen määräajan päättymistä seuraa- vasta päivästä alkaen. 3. Interventioelimen on luovutettava rasvaton maitojauhe pakkauksissa, joihin on merkitty selvästi näkyvillä ja luettavilla kirjaimilla viittaus tähän asetukseen. Interventioelimen on asianomaisen pyynnöstä annettava tälle jäljennös asetuksen (EY) N:o 322/96 3 artiklassa säädetystä, ostettujen tuotteiden koostumusta koskevasta todistuksesta. 4. Komission asetuksessa (ETY) N:o 3002/92 (1) säädettyjen merkintöjen lisäksi T5-valvontakappaleen 104 kohdassa on oltava yksi tai useampi liitteessä II olevassa D osassa tarkoite- tuista merkinnöistä. Sen 106 kohdassa on ilmoitettava rehu- jalostamisen tai denaturoinnin määräaika. seoksiksi IV LUKU SIIRTYMÄ JA LOPPUSÄÄNNÖKSET 34 artikla 36 artikla 1. Interventioelimen on ilmoitettava viipymättä jokaiselle tarjouksen tekijälle, mihin tulokseen tämän osallistuminen tarjouskilpailuun on johtanut. Edellä 29 artiklassa tarkoitettu vakuus vapautetaan viipymättä niiden tarjousten osalta, joita ei oteta käsiteltäviksi. 2. Tarjouskilpailun voittajan on ennen rasvattoman maito- jauheen poisviemistä ja 35 artiklan 2 kohdassa tarkoitetussa määräajassa maksettava tarjouksen mukainen määrä jokaisesta poisvietävästä erästä ja annettava 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu jalostusvakuus. interventioelimelle 35 artikla 1. Kun 34 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu summa on maksettu ja 30 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu vakuus annettu, interventioelimen on vapautettava 29 artiklassa tarkoitettu Kumotaan asetukset (ETY) N:o 1105/68, (ETY) N:o 1725/79, (ETY) N:o 1634/85, (ETY) N:o 3398/91, (ETY) N:o 3536/91 ja (EY) N:o 1043197. Viittauksia asetuksiin (ETY) N:o 1725/79 ja (ETY) N:o 3398/91 on pidettävä viittauksina tähän asetukseen. 37 artikla Asetuksen (ETY) N:o 1725/79 4 artiklan 2 ja 4 kohdassa tarkoitettuja esipainettuja pakkauksia voi käyttää 30 päivään kesäkuuta 2000. Asetuksen (ETY) N:o 1725/79 4 artiklan 5 kohdan ja 8 artiklan 2 kohdan mukaisesti myönnetyt hyväksynnät ovat voimassa tätä asetusta sovellettaessa. Asetuksen (ETY) N:o 1725/79 säännöksiä sovelletaan asetuksen (ETY) N:o 3398/91 mukaisesti tarjouskilpailutettuihin rasvat- toman maitojauheen määriin. (1) EYVL L 301, 17. 10. 1992, s. 17. L 340/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31. 12. 1999 Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2000. 38 artikla Sitä sovelletaan mainitusta päivästä alkaen rehuseokseksi jalostettuihin rasvattoman maidon tai rasvattoman maitojauheen määriin tai denaturoituun rasvattomaan maitojauheeseen. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 17 päivänä joulukuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen 31. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 340/13 LIITE I ANALYYTTISET TARKASTUKSET Näytteenottoon sovelletaan yhteisön näytteenotto- ja määritysmenetelmistä rehujen virallista tarkastusta varten 20 päivänä heinäkuuta 1970 annetun neuvoston direktiivin 70/373/ETY (EYVL L 170, 3. 8. 1970, s. 21) mukaisesti annettuja säännöksiä. A. Rasvaton maitojauhe sellaisenaan 1. Määritys: a) vesipitoisuus b) valkuaisainepitoisuus c) rasvapitoisuus. 2. Seulontatutkimus vieraiden aineiden havaitsemiseksi kansallisten viranomaisten määrittelemien menetelmien mukaisesti: a) tärkkelystä tai turvotettua tärkkelystä b) ruoho- tai sinimailasjauhoa c) herajuoksutetta d) kalajauhoa e) muita ja erityisesti hapanheraa, joiden tutkimista kansalliset viranomaiset edellyttävät. B. Esiseokseen lisätty rasvaton maitojauhe Edellä A kohdassa määriteltyjen kokeiden lisäksi suoritettavat kokeet Määritys: a) rasvattoman maitojauheen pitoisuus b) rasvapitoisuus mukaan lukien rasvaliukoiset tekniset aineet. C. Denaturoitu rasvaton maitojauhe Edellä A kohdassa määriteltyjen kokeiden lisäksi suoritettavat kokeet 1. Jos denaturointi on tapahtunut kaavan A mukaisesti: Määritys: a) ruoho- tai sinimailasjauhon pitoisuus b) tärkkelyspitoisuus. Ruoho- tai sinimailasjauhon hiukkasten koko. 2. Jos denaturointi on tapahtunut kaavan B mukaisesti: Määritys: a) ruoho- tai sinimailasjauhon pitoisuus b) tärkkelyspitoisuus c) kalajauhon pitoisuus. Hiukkaskoko: a) ruoho- tai sinimailasjauho b) kalajauho. Haju: Tutkitaan lisäämällä inerttiä jauhetta joko ennen denaturointia (laimennussuhde 1:20) tai denaturoinnin jälkeen (laimennusssuhde 1:2). Tulee olla edelleen havaittavissa tunnusomainen ja selkeästi erotettava haju. L 340/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31. 12. 1999 D. Rehuseokset Määritys: a) rasvattoman maitojauheen pitoisuus b) ruoho- tai sinimailasjauhon pitoisuus c) rasvapitoisuus. Tärkkelyspitoisuuden tutkiminen. Ruoho- tai sinimailasjauhon hiukkasten koko (tarkastettava ennen lisäämistä). 31. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 340/15 A. Esiseoksia sisältäviin pakkauksiin tehtävät merkinnät LIITE II — Mezcla destinada a la fabricación de piensos compuestos — Reglamento (CE) no 2799/1999 — Blanding bestemt til fremstilling af foderblandinger — Forordning (EF) nr. 2799/1999 — Mischung zur Herstellung von Mischfutter — Verordnung (EG) Nr. 2799/1999 — Μείγµα που προορίζεται για την παρασκευή συνθέτων ζωοτροφών — Κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 2799/1999 — Mixture intended for the manufacture of compound feedingstuffs — Regulation (EC) No 2799/1999 — Mélange destiné à la fabrication d'aliments composés — Règlement (CE) no 2799/1999 — Miscela destinata alla fabbricazione di alimenti composti — Regolamento (CE) n. 2799/1999 — Voor de vervaardiging van mengvoeders bestemd mengsel — Verordening (EG) nr. 2799/1999 — Mistura destinada ao fabrico de alimentos compostos — Regulamento (CE) n. o 2799/1999 — Rehuseosten valmistukseen tarkoitettu esiseos — asetus (EY) N:o 2799/1999 — Blandning avsedd för framställning av foderblandningar — Förordning (EG) nr 2799/1999 B. Rehuseoksia sisältäviin pakkauksiin tehtävät merkinnät — Pienso compuesto que contiene leche desnatada en polvo — Reglamento (CE) no 2799/1999 — Foderblanding med indhold af skummetmælkspulver — Forordning (EF) nr. 2799/1999 — Magermilchpulver enthaltendes Mischfutter — Verordnung (EG) Nr. 2799/1999 — Σύνθετη ζωοτροφή που περιέχει αποκορυφωµένο γάλα σε σκόνη — Κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 2799/1999 — Compound feedingstuff containing skimmed-milk powder — Regulation (EC) No 2799/1999 — Aliment composé pour animaux contenant du lait écrémé en poudre — Règlement (CE) no 2799/1999 — Alimento composto per animali contenente latte scremato in polvere — Regolamento (CE) n. 2799/1999 — Mageremelkpoeder bevattend mengvoeder — Verordening (EG) nr. 2799/1999 — Alimento composto para animais com leite em pó desnatado — Regulamento (CE) n. o 2799/1999 — Rasvatonta maitojauhetta sisältävä rehuseos — asetus (EY) N:o 2799/1999 — Foderblandning innehållande skummjölkspulver — Förordning (EG) nr 2799/1999 C. T5-valvontakappaleen 104 kohtaan tehtävät erityiset merkinnät rehuseosten säiliö- tai konttitoimituksissa — Piensos compuestos destinados a una explotación agraria o una explotación pecuaria o de engorde que utilice los piensos compuestos — Reglamento (CE) no 2799/1999 — Foderblanding til brug på en landbrugsbedrift, en opdrætnings- eller en opfedningsvirksomhed — Forordning (EF) nr. 2799/1999 — Für landwirtschaftliche Betriebe bzw. Aufzucht- oder Mastbetriebe bestimmtes Mischfutter — Verordnung (EG) Nr. 2799/1999 — Σύνθετες ζωοτροφές που θα χρησιµοποιηθούν από γεωργική εκµετάλλευση ή κτηνοτροφική εκµετάλλευση ή εκµετάλ- λευση παχύνσεως — Κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 2799/1999 — Compound feedingstuffs bound for a farm or breeding or fattening concern which uses feedingstuffs — Regulation (EC) No 2799/1999 — Aliments composés pour animaux destinés à une exploitation agricole ou à une exploitation d'élevage ou d'engraissement utilisatrice — Règlement (CE) no 2799/1999 — Alimenti composti per animali destinati ad un'azienda agricola o ad un'azienda dedita all'allevamento o all'ingrasso che utilizzano gli alimenti composti — Regolamento (CE) n. 2799/1999 — Mengvoeder, bestemd voor een dit voeder gebruikend landbouwbedrijf of veeteelt- of veemesterijbedrijf — Verordening (EG) nr. 2799/1999 — Alimentos compostos para animais destinados a uma exploração agrícola, pecuária ou de engorda utilizadora — Regulamento (CE) n. o 2799/1999 — Maatilalle, jalostuskarjatilalle tai lihakarjatilalle tarkoitettu rehuseos — asetus (EY) N:o 2799/1999 — Foderblandningar avsedda att användas i ett jordbruksföretag, eller för uppfödning eller gödning — Förordning (EG) nr 2799/1999 L 340/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31. 12. 1999 D. T5-valvontakappaleen 104 kohtaan tehtävät erityiset merkinnät julkisesta varastosta myydyn rasvattoman maitojauheen osalta — Debe transformarse en piensos compuestos o desnaturalizarse — Reglamento (CE) no 2799/1999 — Skal forarbejdes til foderblandinger eller denatureres — Forordning (EF) nr. 2799/1999 — Zur Verarbeitung zu Mischfutter oder zur Denaturierung — Verordnung (EG) Nr. 2799/1999 — Να µεταποιηθεί σε σύνθετες ζωοτροφές ή να µετουσιωθεί — Κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 2799/1999 — To be processed into compound feedingstuffs or denatured — Regulation (EC) No 2799/1999 — À transformer en aliments composés pour animaux ou à dénaturer — Réglement (CE) no 2799/1999 — Da trasformare in alimenti composti per animali o da denaturare — Regolamento (CE) n. 2799/1999 — Moet tot mengvoeder worden verwerkt of worden gedenatureerd — Verordening (EG) nr. 2799/1999 — Para transformação em alimentos compostos para animais ou desnaturação — Regulamento (CE) n. o 2799/1999 — Rehuseoksiksi jalostettavaksi tai denaturoitavaksi — asetus (EY) N:o 2799/1999 — För bearbetning till foderblandningar eller denaturering — Förordning (EG) nr 2799/1999 31. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 340/17 REHUSEOKSISSA ESIINTYVÄN RASVATTOMAN MAITOJAUHEEN KVANTITATIIVINEN MÄÄRITYS PARA- KASEIININ ENTSYMAATTISELLA KOAGULOINNILLA LIITE III 1. Tarkoitus Rehuseoksessa esiintyvän rasvattoman maitojauheen kvantitatiivinen määritys para-kaseiinin entsymaattisella koaguloinnilla. 2. Soveltamisala Tämä menetelmä sopii rehuseoksille, jotka sisältävät vähintään 10 % rasvatonta maitojauhetta; kirnupiimän ja/tai tiettyjen proteiinien esiintyminen merkittävinä määrinä voi häiritä määritystä. 3. Menetelmän periaate 3. 1 Rehuseoksen sisältämän kaseiinin saattaminen liukoiseksi natriumsitraattiliuoksella uuttamalla. 3. 2 3. 3 Kalsiumionien pitoisuuden säätäminen para-kaseiinin saostamisen edellyttämälle tasolle; kaseiinin muuttaminen para-kaseiiniksi juoksutteen avulla. Typen määritys para-kaseiinista standardissa IDF 20 A 1986 tarkoitetulla Kjeldahl-menetelmällä tehdyn minerali- soinnin jälkeen; esiintyvän rasvattoman maitojauheen määrän laskeminen kaseiinin vähimmäispitoisuuden 27,5 % (ks. 9. 1) perusteella. 4. Reagenssit Käytettävien reagenssien on oltava analyysilaatua. Käytetyn veden on oltava tislattua tai puhtaudeltaan vastaavaa. Juoksutetta (4. 5) lukuun ottamatta kaikkien reagenssien ja käytettävien liuosten on oltava typettömiä. 4. 1 Trinatriumsitraatti, dihydraatti (1 % m/V-liuos). 4. 2 Kalsiumkloridi (2M-liuos). Punnitaan 20,018 g CaCO 3:a (määrityslaatua) sopivan suuruiseen posliiniastiaan (150— 200 ml) tai dekantterilasiin. Peitetään tislatulla vedellä ja siirretään vesihauteeseen. Lisätään hitaasti 50—60 ml HCl-liuosta (väk. HCl:vesi = 1:1) kaiken karbonaatin liuottamiseksi. Pidetään vesihauteessa CaCl2:n kuivumiseen asti reagoimattoman HCI:n poistamiseksi. Siirretään tislatun veden avulla 100 ml:n mittapulloon ja laimennetaan merkkiin. Tarkistetaan pH-arvo, joka ei saa olla pienempi kuin 4,0. Säilytetään liuos jääkaapissa. 4. 3 Natriumhydroksidi, 0,1 N 4. 4 Vetykloridihappo, 0,1 N 4. 5 Standardoitu juoksuteliuos 1:10 000 (vasikan juoksutusmahan uute); säilytetään jääkaapissa 4—6°C:ssa. 4. 6 Reagenssit typen määrittämiseksi standardissa IDF 20A 1986 tarkoitetulla Kjeldahl-menetelmällä. 5. Välineistö Tavanomaiset laboratoriovälineet ja erityisesti: 5. 1 Huhmar tai homogenointimylly 5. 2 Analyysivaaka 5. 3 Pöytäsentrifugi (2 000—3 000 kierrosta minuutissa) varustettuna 50 ml:n sentrifugiputkilla 5. 4 Magneettisekoittaja ja 10—15 mm:n sauvat 5. 5 Dekantterilaseja, 150—200 ml 5. 6 5. 7 5. 8 5. 9 Keittopulloja, 250 ml ja 500 ml Lasisuppiloita, halkaisija 60—80 mm Tuhkattomia pyöreitä suodatinpapereita, nopea suodatus, halkaisija 150 mm (S. S. 5892, S. S. 595 1/2) Erikokoisia pipettejä L 340/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31. 12. 1999 5. 10 Vesihaude säädettynä termostaatilla 37°C:seen 5. 11 pH-mittari 5. 12 Kjeldahl-menetelmän mineralisointi- ja tislauslaitteisto sekä tarvittavat varusteet 5. 13 Mittabyretti titrausta varten, 25 ml 5. 14 Muovinen pesupullo tislatulle vedelle 5. 15 Lastoja, ruostumatonta terästä 5. 16 Lämpömittari 5. 17 Uuni, jonka lämpötila on säädettävissä 6. Menettely 6. 1 Näytteen esikäsittely Jauhetaan 10—20 g näytettä huhmaressa tai sekoitetaan homogenisaattorilla, kunnes seos on tasa-aineinen. 6. 2 Maitojauheen saattaminen liukoiseksi ja liukenemattoman jäännöksen erottaminen. 6. 2. 1 Punnitaan 1,000 ± 0,002 g hyvin homogenoitua (6. 1) rehuseosta suoraan 50 ml:n sentrifugiputkeen. Lisätään 30 ml trinatriumsitraattiliuosta (4. 1), joka on ennalta lämmitetty 45°C:seen. Dispergoidaan jauhe magneettisekoit- tajalla vähintään viiden minuutin ajan. 6. 2. 2 Sentrifugoidaan kiihtyvyydellä 500 g (2 000—3 000 kierrosta minuutissa) 10 minuutin ajan ja kerätään pinnalle erottunut vesiliuos 150—200 ml:n dekantterilasiin. On varottava, ettei liukenemattomia hiukkasia siirry pintaliuok- seen tässä yhteydessä. 6. 2. 3 Uutetaan jäännös vielä kaksi kertaa noudattaen samaa menettelyä ja sekoitetaan nämä kolme vesiuutetta keskenään. 6. 2. 4 Jos pintaan muodostuu rasvakerros, jäähdytetään kunnes rasvafaasi kiinteytyy ja poistetaan se sitten lastalla. 6. 3 Kaseiinin koagulointi juoksutteen entsyymeillä. 6. 3. 1 Yhdistettyihin vesiuutteisiin (noin 100 ml) lisätään pisaroittain samalla sekoittaen 3,4 ml kylläistä kalsiumkloridi- liuosta (4. 2). Säädetään pH-arvoksi 6,4—6,5 laimealla NaOH- (4. 3) tai HCl (4. 4) -liuoksella. Asetetaan liuos 37°C:n termostaattihauteeseen 15—20 minuutiksi suolatasapainon saavuttamiseksi. Tämä nähdään siitä, että liuos muuttuu maidonvalkeaksi. 6. 3. 2 Siirretään neste yhteen (tai kahteen) sentrifugiputkeen ja sentrifugoidaan kiihtyvyydellä 2 000 g 10 minuuttia sakan poistamiseksi. Siirretään kelluva neste pohjasakkaa pesemättä yhteen (tai kahteen) sentrifugiputkeen. 6. 3. 3 Saatetaan kelluvan nesteen lämpötila 37°C:seen. Lisätään uutteeseen pisaroittain sekoitellen 0,5 ml nestemäistä juoksetetta (4. 5). Koaguloituminen tapahtuu 1—2 minuutissa. 6. 3. 4 Näyte laitetaan uudelleen vesihauteeseen ja jätetään 37°C:n lämpötilaan 15 minuutiksi. Näyte otetaan hauteesta ja rikotaan koagulantti sekoitellen. Sentrifugoidaan kiihtyvyydellä 2 000 g 10 minuuttia. Suodatetaan kelluva neste sopivan suodatinpaperin läpi (1) (Whatman nro 541 tai vastaava) ja säilytetään suodatinpaperi. Pohjasakka pestään sentrifugiputkessa 50 ml:lla vettä noin 35°C:ssa pohjasakkaa sekoitellen. Sentrifugoidaan uudelleen kiihtyvyydellä 2 000 g 10 minuuttia. Suodatetaan kelluva neste aikaisemmasta säilytetyn suodatinpaperin läpi. 6. 4 Kaseiinitypen määritys 6. 4. 1 Pesun jälkeen pohjasakka siirretään kvantitatiivisesti aikaisemmasta säilytetylle suodatinpaperille (6. 3. 4) tislatun veden avulla. Suodatinpaperi siirretään Kjeldahl-kolviin. Typpipitoisuus määritetään standardissa IDF 20A 1986 kuvatun Kjeldahl-menetelmällä. 7. Sokeakoe 7. 1 Sokeakoe tehdään järjestelmällisesti käyttäen tuhkatonta suodatinpaperia (5. 8) kostutettuna seoksella, jossa on 90 ml natriumsitraattiliuosta (4. 1), 1 ml kylläistä kalsiumkloridiliuosta (4. 2), 0,5 ml nestemäistä juoksutetta (4. 5), ja pestään 3 × 15 ml:lla vettä ennen standardissa IDF 20A 1986 tarkoitetulla Kjeldahl-menetelmällä tehtävää mineralisointia. 7. 2 Sokeakokeeseen tarvittava määrä happoa (4. 4) on vähennettävä tutkittava näytteen titraukseen käytettävästä happo- määrästä. (1) Käytettävä tuhkatonta nopeasuodatteista paperia 31. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 340/19 8. Tarkistuskoe 8. 1. Määritysmenetelmän ja edellä mainittujen reagenssien tarkistamiseksi määritetä koostumukseltaan vakioitu rehu- seos, jonka rasvattoman maitojauheen tunnettu pitoisuus on vahvistettu kollaboratiivisella määrityksellä. Kahden määrityksen tulosten keskiarvo saa erota enintään 1 %:n kollaboratiivisen määrityksen tuloksesta. 9. Tulosten ilmoittaminen 9. 1 Rehuseoksessa olevan rasvattoman maitojauheen prosenttiosuus lasketaan ( N × 6,38 27,5 × 100 ) − 2,81 0,908 % MMP = jossa N on para-kaseiinin typen prosenttiosuus, 27,5 on tekijä, jolla muunnetaan määritetty kaseiini rasvattoman maitojauheen prosenttiosuudeksi, 2,81 ja 0,908 ovat regressioanalyysillä saatuja korjaustekijöitä. 10. Menetelmän tarkkuus 10. 1 Toistettavuus Vähintään 95 %:ssa tutkituista tapauksista kahden yksittäisen tuloksen välinen ero ei saa olla suurempi kuin 6,5 g rasvatonta maitojauhetta 100 g:aa tutkittua rehuseosta kohti, kun tulokset ovat samasta näytteestä, samasta laboratoriosta ja saman tekijän saamat. 10. 2 Uusittavuus Vähintään 95 %:ssa tutkituista tapauksista kahden laboratorion samasta näytteestä saamien tulosten välinen ero ei saa olla suurempi kuin 6,5 g rasvatonta maitojauhetta 100 g:aa tutkittua rehuseosta kohti. 11. Sietoraja CrD95 -arvo (kriittinen ero; luotettavuusraja 95 %) lasketaan kaavalla (ISO 5725): CrD95 = 1 √2 √ R2 − r2( n − 1 n ) (R: uusittavuus; r: toistettavuus) Kaksinkertainen määritys: CrD 95 = 4,5 g Kun kemiallisen määrityksen tulos ei eroa ilmoitetusta rasvattoman maitojauheen pitoisuudesta enemmän kuin 4,5 g:aa (kaksinkertainen määritys), rehuseoserää on pidettävä asetuksen tämän säännöksen mukaisena. 12. Huomautuksia 12. 1 Tiettyjen muiden kuin maitoproteiinien ja erityisesti soijaproteiinien lisääminen merkittävinä prosenttiosuuksina valmistuksen aikana aiheuttaa liian suuria tuloksia, jos nämä proteiinit on kuumennettu maitojauheen kanssa; tämä johtuu mainittujen proteiinien saostumisesta yhdessä maidon parakaseiinin kanssa. 12. 2 Kirnupiimän lisääminen voi toisinaan johtaa liian pieniin tuloksiin, sillä määritys tehdään ainoastaan rasvattomasta uutteesta. Tietynlaisen happaman kirnupiimän lisääminen voi antaa huomattavan pieniä tuloksia, sillä sen liukene- minen sitraattiliuokseen on epätäydellistä. 12. 3 Vähintään 0,5 %:n lesitiinilisäys voi myös johtaa liian pieniin tuloksiin. 12. 4 Korkeaan lämpötilaan kuumennetun maitojauheen (high-heat) lisääminen voi antaa liian suuria tuloksia, mikä johtuu tiettyjen heraproteiinien saostumisesta yhdessä maidon para-kaseiinin kanssa. L 340/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31. 12. 1999 LIITE IV RASVATTOMASSA MAITOJAUHEESSA JA ASETUKSESSA (ETY) N:o 1725/79 TARKOITETTUJEN SEOSTEN KUIVAN HERAJUOKSETTEEN MÄÄRITYS 1. Päämäärä: Lisätyn kuivan herajuoksetteen jäljitys seuraavissa tuotteissa: a) asetuksen (ETY) N:o 986/68 1 artiklassa määritellyssä rasvattomassa maitojauheessa ja b) asetuksen (ETY) N:o 1725/79 1 artiklan 3 kohdassa määritellyissä seoksissa. 2. Viitteet: Kansainvälinen standardi ISO 707. Maito ja maitotuotteet: näytteenottomenetelmät asetuksen (ETY) N:o 625/78 liitteen I 2 kohdan c alakohdan ohjeiden mukaisesti. 3. Määritelmä Kuiva herajuoksetepitoisuus määritellään prosenttiosuutena (painosta) kuvatulla menetelmällä määritettynä. 4. Periaate Glykomakropeptidi A -pitoisuuden määrirys asetuksen (ETY) N:o 625/78 liitteen V mukaisesti. Positiivisia tuloksia antavat näytteet määritetään suuren erotuskyvyn nestekromatografialla käänteisfaasista (HPLC-mene- telmä) glykomakropeptidien A havaitsemiseksi. Tulosta arvioidaan vertaamalla sitä rasvatonta maitojauhetta sisältäviin standardinäytteisiin, joista toisiin on ja toisiin ei ole lisätty herajauhetta. Tulokset, jotka ovat suurempia kuin 1 % (m/m) osoittavat kuivan herajuoksetteen esiintymisen. 5. Reagenssit Kaikkien reagenssien on oltava hyväksyttyä määrityslaatua. Käytettävän veden on oltava tislattua vettä tai puhtaudeltaan vähintään vastaavaa vettä. Asetonitriilin on oltava spektroskooppista tai HPLC-laatua. Reagenssit, joita käytetään asetuksen (ETY) N:o 625/78 kuvaamassa menetelmässä, kuvataan tämän asetuksen liitteessä V. Reagenssit käänteisfaasin HPLC-menetelmään. 5. 1 Trikloorietikkahappoliuos Liuotetaan 240 g trikloorietikkahappoa (CCl 3COOH) veteen ja täytetään 1 000 ml:ksi. 5. 2 Eluaatit A ja B Eluaatti A: 1 000 ml:n mittapulloon laitetaan 150 ml isopropanolia (CH3CHOHCH3) ja 1,00 ml trifluorietikkahappoa (TFA, CF3COOH). Laimennetaan 1 000 ml:ksi vedellä. Eluaatti B: 1 000 ml:n mittapulloon laitetaan 550 ml asetonitriiliä, 20 ml isopropanolia ja 1,00 ml TFA:a. Laimenne- taan 1 000 ml:ksi vedellä. Eluointiliuos suodatetaan ennen käyttöä huokoskooltaan 0,45 mikrometrin (µm) kalvosuodattimen läpi. 3CN), 20 ml asetonitriiliä (CH 5. 3 Kolonnin säilytys Määritysten jälkeen kolonni huuhdellaan eluaatilla B (gradientin avulla) (gradientin avulla 30 minuuttia). Kolonni säilytetään asetonitriilissä. ja huuhdellaan sitten asetonitriilillä 5. 4 Standardinäytteet 5. 4. 1 Rasvaton maitojauhe, joka vastaa asetuksen (ETY) N:o 625/75 vaatimuksia, eli (0). 5. 4. 2 5. 4. 3 Sama rasvaton maitojauhe muunnettuna 5 %:ksi (m/m) koostumukseltaan standardin juoksetetyypin herajau- heella, eli (5). Sama rasvaton maitojauhe muunnettuna 50 %:ksi (m/m) koostumukseltaan standardin juoksetetyypin herajau- heella, eli (50) (*). 6. Välineistö Asetuksessa (ETY) N:o 625/78 kuvatussa menettelyssä tarvittava välineistö kuvataan tämän asetuksen liitteessä V. (*) Koostumukseltaan standardin juoksetetyypin herajauhetta sekä muunnettua rasvatonta maitojauhetta on saatavana osoitteesta NIZO, Kernhemseweg 2, PO Box 20, NL-6710 BA. Kuitenkin NIZOn jauheita vastaavia tuloksia antavia jauheita voidaan myös käyttää. 31. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 340/21 6. 1 6. 2 6. 3 6. 4 6. 5 6. 6 6. 7 6. 8 Analyysivaaka Sentrifugi, jolla voidaan saavuttaa 2 200 g:n keskipakovoima, varustettuna suljettavilla noin 50 ml:n sentrifugi- putkilla. Mekaaninen sekoittaja, joka voi toimia 50 °C:ssa. Magneettisekoittaja. Lasisuppiloita, halkaisija noin 7 cm. Suodatinpapereita, keskinopea suodatus, halkaisija noin 12,5 cm. Lasinen suodatuslaite varustettuna huokoskooltaan 0,45 mikrometrin kalvosuodattimella. Mittapipettejä, joilla voidaan annostella 10 ml (ISO 648, luokka A tai ISO/R 835) tai järjestelmä, jolla voidaan annostella 10,0 ml kahdessa minuutissa. 6. 9 Vesihaude säädettynä termostaatilla 25 ± 0,5 °C:seen 6. 10 HPLC-laitteisto, joka sisältää: 6. 10. 1 binäärisen gradienttipumpun, 6. 10. 2 injektorin, käsikäyttöisen tai automaattisen, tilavuudeltaan 100 mikrolitraa (µl), 6. 10. 3 Dupont Protein Plus-kolonnin (pituus: 25 cm, sisähalkaisija: 0,46 cm) tai vastaavan käänteisfaasikolonnin, piidioksidipohjainen, suurihuokoinen, 6. 10. 4 kolonniuunin säädettynä termostaatilla 35 ± 1 °C:seen, 6. 10. 5 aaltopituudeltaan muunneltavissa olevan UV-detektorin, jolla voidaan mitata 210 nm:ssä (tarvittaessa voidaan käyttää suurempaa aaltopituutta, joka saavuttaa 220 nm:ä) herkkyydellä 0,02 Å, 6. 10. 6 integraattorin, jolla voidaan integroida piikin kannan käännepisteestä käännepisteeseen. Huom: On mahdollista työskennellä huoneenlämmössä olevilla kolonneilla edellyttäen, että tämä ympäröivä lämpötila vaihtelee enintään 1 °C:tta; ellei näin ole, todetaan GMPÅ:n retentioajassa melko suuria vaihteluita. 7. 7. 1 7. 2 Näytteenotto Kansainvälinen standardi ISO 707 — Maito ja maitotuotteet — Näytteenottomenetelmät, asetuksen (ETY) N:o 625/78 liitteen I 2 kohdan c alakohdan ohjeiden mukaisesti. Näyte säilytetään sellaisissa olosuhteissa, ettei koostumuksessa voi tapahtua mitään huononemista tai muuttu- mista. 8. Menettely 8. 1 Koenäytteen esikäsittely Siirretään maitojauhe sitä tilavuudeltaan noin kaksinkertaiseen astiaan, joka on varustettu ilmatiiviillä kannella. Suljetaan astia välittömästi. Sekoitetaan maitojauhe hyvin käännellen astiaa toistuvasti ympäri. 8. 2 Näyte Punnitaan 2,00 ± 0,001 g koenäytettä sentrifugiputkeen (ks. 6. 2 kohta) tai suljettuun pulloon (50 ml). 8. 3 Rasvan ja proteiinien poisto 8. 3. 1 8. 3. 2 Lisätään 20,0 g lämmintä vettä (50 °C) näytteeseen. Liuotetaan jauhe sekoittaen viisi minuuttia sekoittajalla tai happaman kirnupiimän tapauksessa 30 minuuttia mekaanisella sekoittimella (ks. 6. 3 kohta). Asetetaan putki vesihauteeseen (ks. 6. 9 kohta) ja annetaan putken lämpötilan tasaantua 25 °C:ksi. Lisätään kahden minuutin aikana 10,0 ml 25°C trikloorietikkahappoliuosta (ks. 5. 1 kohta), koko ajan voimak- kaasti magneettisekoittimella sekoittaen (ks. 6. 4 kohta). Asetetaan putki vesihauteeseen (ks. 6. 9 kohta) ja pidetään sitä siellä 60 minuuttia. 8. 3. 3 Sentrifugoidaan (ks. 6. 2 kohta) kiihtyvyydellä 2 200 g kymmenen minuuttia, tai suodatetaan paperin läpi (ks. 6. 6 kohta), poistetaan suodoksen viisi ensimmäistä millilitraa. 8. 4 Kromatografinen määritys 8. 4. 1 Tehdään asetuksen (ETY) N:o 625/78 liitteessä V kuvatulla tavalla HPLC-määritys. Jos tulos on negatiivinen, määritelty näyte ei sisällä havaittavia määriä herajuoksetetta. Jos tulos on positiivinen on käytettävä jäljempänä kuvattua käänteisfaasin HPLC-menetelmää. Happaman kirnupiimän esiintyminen jauheena voi johtaa vääriin positiivisiin tuloksiin. Käänteisfaasin HPLC-menetelmä sulkee pois tämän mahdollisuuden. L 340/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31. 12. 1999 8. 4. 2 Ennen käänteisfaasin HPLC-määritystä on gradientin olosuhteet optimoitava. Retentioaika 26 ± 2 minuuttia GMPA:lle on ihanteellinen gradienttijärjestelmille, joissa kuollut tilavuus on noin 6 ml (tilavuus siitä kohdasta, jossa liuottimet yhtyvät siihen kohtaan, jossa injektiosilmukka loppuu). Gradienttijärjestelmissä, joissa kuollut tilavuus on pienempi (esimerkiksi 2 ml), on käytettävä 22 minuuttia optimaalisena retentioaikana. Valmistetaan standardinäytteet (ks. 5. 4 kohta) ilman ja yhdessä 50 %:sta herajuoksetetta. Injektoidaan 100 µl kelluvaa nestettä tai suodosta (ks. 8. 3. 3 kohta) HPLC-laitteistoon käyttäen taulukossa 1 esitettyjä gradientin viiteolosuhteita. Taulukko 1: Gradientin viiteolosuhteet kromatografian optimoimiseksi. Aika (minuuttia) Virtausnopeus (ml/minuutti) Alku 27 32 37 42 1,0 1,0 1,0 1,0 1,0 % A 90 60 10 10 90 % B 10 40 90 90 10 Käyrä * lin lin lin lin Kahden kromatogrammin vertailun olisi paljastettava GMPÅ-piikin sijainti. Jäljempänä annetulla kaavalla voidaan laskea normaalille gradientille alussa käytettävän liuottimen koostumus (ks. 8. 4. 3 kohta) seuraavasti: % B = 10 – 2,5 + (13,5 + (RTgmpA – 26)/6)*30/27 % B = 7,5 (13,5 + (RTgmpA – 26)/6)*1,11 jossa: RTmgpA = GMPÅ:n retentioaika viitegradientissa 10 2,5 13,5 26 6 30 27 = viitegradientin B % alussa = B % keskikohdassa miinus B % alussa normaalissa gradientissa = viitegradientin aika puolivälissä = GMPÅ:lle tarvittava retentioaika = viitegradientin ja normaalin gradientin kaadesuhde = B % alussa miinus B % 27 minuutin kohdalla viitegradientissa = viitegradientin ajoaika. 8. 4. 3 Koenäytteiden injektointi Injektoidaan tarkasti mitattuna 100 µl kelluvaa nestettä tai suodosta (ks. 8. 3. 3 kohta) HPLC-laitteistoon virtausno- peudella 1,0 ml eluointiliuosta (ks. 5. 2 kohta) minuutissa. Määrityksen alussa eluaattikoostumus saadaan 8. 4. 2 kohdasta. Se on tavallisesti lähellä A:B = 76:24 (ks. 5. 2 kohta). Välittömästi injektoinnin jälkeen aloitetaan lineaarinen gradientti, joka johtaa 5 % :a suurempaan B:n prosenttiosuuteen 27 minuutin jälkeen. Sen jälkeen aloitetaan lineaarinen gradientti, joka saa eluaattikoostu- muksen B:n 90 %:ksi viidessä minuutissa. Tätä koostumusta ylläpidetään viisi minuuttia. Sen jälkeen aina lineaarisen gradientin avulla palataan alkuperäiseen koostumukseen viidessä minuutissa. Pumppausjärjestelmän sisäisen tilavuuden mukaan seuraava injektointi voidaan tehdä 15 minuutin kuluttua, kun alkuperäiset olosuhteet on saavutettu. Huomautuksia 1. Glykomakropeptidien retentioajan olisi oltava 26 ± 2 minuuttia, joka voidaan saavuttaa vaihtelemalla ensim- mäisen gradientin alku- ja loppuolosuhteita. Kuitenkin ensimmäisen gradientin B %:n alku- ja loppuolosuh- teiden eron on pysyttävä 5 %:ssa B:stä. 2. Eluaateista on poistettava kaasut riittävästi ja ne on myös säilytettävä kaasuttomina. Tämä on välttämätöntä gradientin pumppausjärjestelmän asianmukaisen toiminnan kannalta. GMP-piikin retentioajan standardipoik- keaman on oltava pienempi kuin 0,1 minuuttia (n = 10). 3. Joka viidennen näytteen jälkeen on injektoitava viitenäytettä (5) ja käytettävä sitä uuden vastekertoimen R laskemiseksi (ks. 9. 1. 1 kohta). 31. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 340/23 8. 4. 4 Koenäytteen (E) kromatografisen määrityksen tulokset saadaan kromatogrammina, jossa GMP-piikki, tunnistetaan sen noin 26 minuutin retentioajasta. Integraattori (ks. 6. 10. 6 kohta) laskee automaattisesti GMP-piikin H-piikin korkeuden. Jokaisen kromatogrammin pohjaviiva on tarkistettava. Määritys tai integrointi on toistettava, jos pohjaviiva on sijainnut väärässä kohdassa. Mahdollisesti laitteiston tai kolonnin huonosta toiminnasta tai määritettävän näytteen alkuperästä ja luonteesta johtuvien poikkeavuuksien havaitsemiseksi on välttämätöntä tutkia jokainen kromatogrammi ennen kvantitatii- vista tulkintaa. Jos esiintyy epäilyjä, määrirys on toistettava. 8. 5 Kalibrointi 8. 5. 1 Standardinäytteille (ks. 5. 4. 1 ja 5. 4. 2 kohta) sovelletaan täsmälleen 8. 2—8. 4. 4 kohdassa kuvattua menettelyä. On käytettävä juuri valmistettuja liuoksia, sillä GMP hajoaa 8 % trikloorietikkahappoympäristössä huoneenlämmössä. 4 °C:ssa liuos pysyy stabiilina 24 tuntia. Jos määrityssarjat ovat pitkiä, on toivottavaa käyttää jäähdytettyä näytetarjotinta automaatti-injektorissa. Huom. Edellinen 8. 4. 2 kohta voidaan jättää pois, jos B % tunnetaan alkuolosuhteissa aikaisempien määritysten perus- teella. Vertailunäytteen (5) kromatogrammin on oltava kuvan 1 mukainen. Tässä kuvassa GMPÅ-piikkiä edeltää kaksi pientä piikkiä. On välttämätöntä saada samanlainen erottuminen. 8. 5. 2 Ennen näytteiden kromatografista määritystä injektoidaan 100 µl standardinäytettä, joka ei sisällä herajuoksetetta (0) (ks. 5. 4. 1 kohta). Kromatogrammissa ei saa esiintyä piikkiä GMPÅ-piikin retentioajan kohdalla. 8. 5. 3 Määritetään vasteen R kertoimet injektoimalla sama tilavuus suodosta (ks. 8. 5. 1 kohta) kuin näytteille on käytetty. 9. Tulosten ilmoittaminen 9. 1 Laskutapa ja kaavat 9. 1. 1 Vasteen R kertoimen laskeminen: GMP-piikki = W/H jossa: R = GMP-piikin vastekerroin, H = GMP-piikin korkeus, W = standardinäytteen (5) sisältämän heran määrä. 9. 2 Näytteessä esiintyvän herajuoksetejauheen prosenttiosuuden laskeminen W(E) = R × H (E) jossa: W(E) = näytteen (E) herajuoksetteen prosenttiosuus m/m, R = H (E) = näytteen (E) GMP-piikin korkeus. GMP-piikin vastekerroin (ks. 9. 1. 1 kohta), Jos W(E) on yli 1 % ja jos retentioajan ja standardinäytteen (5) retentioajan välinen ero on pienempi kuin 0,2 minuuttia, herajuoksetteen esiintyminen on osoitettu. 9. 3 Menetelmän tarkkuus 9. 3. 1 Toistettavuus Samanaikaisesti tai lyhyenä ajanjaksona, saman tekijän samalla laitteistolla samasta näytteestä suoritetun kahden määrityksen tulosten välinen ero ei saa olla suurempi kuin 0,2 %:a m/m. 9. 3. 2 Uusittavuus Ei vielä määritelty. 9. 3. 3 Lineaarisuus Aina 16 %:iin saakka herajuoksetetta saadaan lineaarinen riippuvuus korrelaatiokertoimen > 0,99 kanssa. L 340/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31. 12. 1999 9. 4. Tulkinta 9. 4. 1 Heran katsotaan esiintyvän, jos 9. 2 kohdassa saatu tulos on yli 1 % m/m ja jos GMP-piikin retentioaika eroaa vähemmän kuin 0,2 minuuttia standardinäytteen (5) retentioajasta. Edellinen 1 %:n raja on valittu asetuksen (ETY) N:o 625/78 liitteen V 9. 2 ja 9. 4. 1 kohdan säännösten mukaisesti. 31. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 340/25 LIITE V TÄRKKELYKSEN KVALITATIIVINEN MÄÄRITYS RASVATTOMASTA MAITOJAUHEESTA, DENATUROI- DUSTA MAITOJAUHEESTA JA REHUSEOKSISTA 1. Soveltamisala Tätä menetelmää sovelletaan denaturoiduissa maitojauheissa merkkiaineena käytetyn tärkkelyksen toteamiseksi. Menetelmän toteamisraja on 0,05 g tärkkelystä noin 100 g:ssa näytettä. 2. Periaate Reaktio perustuu jodometriassa käytettyyn: — vapaiden jodikolloidien sitoutumiseen vesiliuoksessa, — tärkkelysmisellien absorptioon ja värin muodostumiseen. 3. Reagenssi 3. 1 Jodiliuos: — jodia. — kaliumjodidia. 1 g, 2 g, — tislattua vettä. 100 ml. 4. Välineistö 4. 1 Analyysivaaka 4. 2 Vesihaude 4. 3 Koeputkia, 25 × 200 mm 5. Menettely Punnitaan 1 g näytettä ja siirretään koeputkeen (4. 3). Lisätään 20 ml tislattua vettä ja ravistetaan näytteen dispergoimiseksi. Asetetaan kiehuvaan vesihauteeseen (4. 2) 5 minuutiksi. Otetaan vesihauteesta ja annetaan jäähtyä huoneenlämpötilaan. Lisätään 0,5 ml jodiliuosta (3. 1); ravistetaan ja havaitaan saatu väri. 6. Tulosten ilmaiseminen Sininen väri osoittaa natiivitärkkelyksen esiintymisen näytteessä. Kun näyte sisältää muunnettua tärkkelystä, väri ei voi olla sininen. 7. Huomautukset Väri, värin voimakkuus ja tärkkelyksen mikroskooppinen kuva vaihtelee natiivitärkkelyksen alkuperän (esimerkiksi: maissi tai peruna) ja näytteessä esiintyvän muunnetun tärkkelystyypin mukaisesti. Kun esiintyy muunnettuja tärkkelyksiä, saatu väri vaihtelee violettiin, punaiseen tai ruskeaa natiivitärkkelyksen kiderakenteen muunnosasteen mukaisesti. L 340/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 31. 12. 1999 LIITE VI JAUHEENA OLEVAN HAPPAMAN KIRNUPIIMÄN KOSTEUDEN MÄÄRITYS 1. Tarkoitus Eläinten rehuksi tarkoitetun jauheena olevan happaman kirnupiimän kosteuspitoisuuden määrittäminen. 2. Periaate Näyte kuivataan alipaineessa. Painohäviö todetaan punnitsemalla. 3. Välineistö 3. 1 Analyysivaaka. 3. 2 Korroosionkestävästä metallista tai lasista valmistettuja kuivausastioita, jotka voidaan sulkea ilmatiiviillä kannella; työtaso, jolle testattava näyte voidaan levittää noin 0,3 g/cm2:n alueelle. 3. 3 Säädettävä sähkölämmitteinen vakuumilämpökaappi, jossa on öljypumppu ja johon voidaan johtaa kuumaa, kuivaa ilmaa tai jossa voidaan käyttää kuivausainetta (esim. kalsiumoksidia). 3. 4 Eksikaattori, joka sisältää tehokasta kuivausainetta. 3. 5 Säädettävissä oleva lämpökaappi 102 ± 2 °C, jossa on tuuletusjärjestelmä. 4. Menettely Kuumennetaan astia (3. 2) ja sen kansi lämpökaapissa (3. 5) vähintään 1 tunnin ajan. Suljetaan astia kannella ja siirretään ne välittömästi eksikaattoriin (3. 4), annetaan jäähtyä huoneenlämmössä ja punnitaan 0,5 milligramman tarkkuudella. Näyteastia (3. 2) punnitaan kansineen 0,5 milligramman tarkkuudella. Punnittuun astiaan punnitaan noin 5 grammaa näytettä 1 milligramman tarkuudella ja se levitetään nopeasti. Astia asetetaan ilman kantta 83 °C:een lämmitettyyn vakuumilämpökaappiin (3. 3). Lämpökaapin lämpötilan tarpeettoman laskun välttämiseksi astia viedään uuniin mahdollisimman nopeasti. Paine säädetään 100 torriksi (13,3 kPa) ja astian annetaan kuivua vielä neljän tunnin ajan tässä paineessa, joko kuumassa, kuivassa ilmavirrassa tai kuivauspainetta käyttäen (noin 300 grammaa 20:tä näytettä kohden). Jälkimmäi- sessä tapauksessa vakuumipumppu kytketään pois päältä, kun vaadittu paine on saavutettu. Kuivausaika lasketaan siitä hetkestä, kun lämpökaapin lämpötila on uudelleen saavuttanut 83°C. Kuivausajan päätyttyä lämpökaapin paine palautetaan varovasti normaalipaineeseen. Lämpökaappi avataan, näyteastia suljetaan välittömästi kannella, se otetaan pois lämpökaapista, annetaan jäähtyä 30—45 minuuttia eksikaattorissa (3. 4) ja punnitaan 1 milligramman tarkkuudella. Näytteen annetaan kuivua vielä 30 minuuttia vakuumikuivauskaapissa (3. 3) 83 °C:ssa ja se punnitaan uudelleen. Kahden punnituksen välinen ero ei saa ylittää 0,1:tä prosenttia kosteudesta. 5. Tulosten laskeminen (E – m) · 100 E jossa: E = alkuperäinen näytemäärä grammoina, m = näytteen paino grammoina kuivauksen jälkeen. 6. Tarkkuus 6. 1 Toistettavuusraja Samanlaisesta näyteaineistosta samoilla välineillä kahden mahdollisimman lyhyen aikavälin kuluessa tehdyn määri- tyksen tulosten välinen ero ei saa ylittää 0,4:ää grammaa vettä/100 grammaa jauheena olevaa hapanta kirnupiimää. 31. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 340/27 6. 2 Verrattavuusraja Samanlaisesta näyteaineistosta eri välineistöllä eri laboratorioissa tehdyn kahden määrityksen tulosten välinen ero ei saa ylittää 0,6:ta grammaa vettä/100 grammaa jauheena olevaa hapanta kirnupiimää. 6. 3 Tarkkuustietojen lähde Tarkkuutta koskevat tiedot määritettiin vuonna 1995 suoritetusta koejärjestelystä, johon osallistui kahdeksan labora- toriota ja kaksitoista näytettä (kuusi sokeakokeen kaksoisnäytettä)