eurovoc_concepts:
France
aid to disaster victims
environmental risk prevention
flood
natural hazard

text: C 296/208 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 10. 2000 Torsdag 16 december 1999 6. beslutar att det är politiskt relevant att skicka en delegation från parlamentet till den förberedande kommitténs nästa arbetsmöte, som inom kort skall slutföra bilagorna till domstolens stadga i New York, och uppmanar medlemsstaternas parlament att sända observatörer till den förberedande kommittén, uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas 7. parlament, kandidatländernas regeringar och parlament och till FN:s generalsekreterare. 17. Naturkatastrofer: Frankrike B5-0334, 0345, 0374 och 0387/1999 Europaparlamentets resolution om översvämningarna i södra Frankrike Europaparlamentet utfärdar denna resolution, med beaktande av följande skäl: A. Mycket svåra väderleksförhållanden och oerhörda skyfall drabbade södra Frankrike, och i synnerhet (Tarn, Aude, Pyrénées-Orientales och Héarult) natten mellan fredagen den fyra departement 12 november och lördagen den 13 november 1999. B. Flera tiotals personer omkom. C. Situationen är fortfarande svår för tusentals människor i området, till följd av de enorma skador på vägar och transportnät, ett stort antal förstörda bostadshus och de kraftigt kännbara ekonomiska och sociala konsekvenser för invånarna, företagen och jordbruken i området. D. Katastrofen är omfattande och medel behövs för att återställa befolkningens normala levnads- förhållanden. Parlamentet uttrycker sitt deltagande med offrens anhöriga och med de personer som drabbats av 1. katastrofen, gläder sig över att kommissionen inför parlamentet den 16 november 1999 åtog sig att komplettera 2. och anpassa de anslag som tilldelats Frankrike för att åtgärda de överhängande problemen, 3. uppmanar kommissionen att inom ramen för de möjligheter som strukturfonderna rymmer, i synner- het genom att omfördela outnyttjade medel för program under 1994−1999, vidta åtgärder för exceptionell katastrofhjälp för att bistå de katastrofdrabbade och för att komplettera de insatser som den franska regeringen och de lokala myndigheterna gjort, 4. anser att det nya programmet för regional utveckling under 2000−2006 som finansieras med medel från strukturfonderna dels skall innehålla en betydande andel katastrofförebyggande åtgärder och dels ha som förutsättning att det systematiskt utförs en förhandsbedömning av de finansierade projektens miljö- mässiga konsekvenser, 5. ber kommissionen att med anledning av den katastrof som dessa områden drabbats av särskilt se till att dessa fyra departement beaktas vid fastställandet av områden som är berättigade till bistånd ur strukturfonderna under 2000−2006, 6. uppmanar även kommissionen att för rådet lägga fram ett förslag till beslut som syftar till att möjliggöra ett exceptionellt gemenskapsstöd för återuppbyggnad i de drabbade områdena, identiskt med det stöd som vissa medlemsstater under liknande förhållanden erhållit, 7. uppdrar åt sin talman att överlämna denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, regionala och lokala folkvalda företrädare i departementen Tarn, Aude, Pyrénées-Orientales och Hérault


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2664/1999 av den 16 december 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1701/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

formats: pdf print

text: 17. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 325/43 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2664/1999 av den 16 december 1999 om fastställande av det högsta exportbidraget för korn inom ramen för den anbudsinfordran som avses i förordning (EG) nr 1701/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1253/1999 (2), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1501/95 av den 29 juni 1995 om vissa tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 1766/92 vad avser beviljande av exportbidrag och de åtgärder som skall vidtas vid störningar inom spannmålssektorn (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2513/98 (4), särskilt artikel 4 i denna, och av följande skäl: 1. 2. En anbudsinfordran för bidrag och/eller avgift för export av korn till alla tredje länder har inletts genom kommis- sionens förordning (EG) nr 1701/1999 (5), ändrad genom förordning (EG) nr 2322/1999 (6). I artikel 7 i förordning (EG) nr 1501/95 föreskrivs att kommissionen på grundval av de meddelade anbuden och i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 23 i förordning (EEG) nr 1766/92, kan besluta att fast- ställa ett högsta exportbidrag, varvid hänsyn tas till de kriterier som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1501/ 95. I detta fall tilldelas kontraktet den eller de anbudsgi- vare vars anbud är på samma nivå eller lägre än det högsta bidraget, samt den eller de anbudsgivare vars anbud avser en exportavgift. Tillämpningen av ovannämnda kriterier på det nuva- rande marknadsläget för ifrågavarande spannmål medför att det högsta exportbidraget fastställs till det belopp som anges i artikel 1. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- från Förvaltningskommittén för liga med yttrandet spannmål. 3. 4. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 För de anbud som meddelats från och med den 10 till och med den 16 december 1999 inom ramen för den anbudsinfordran förordning (EG) nr 1701/1999 är det högsta som avses i exportbidraget för korn fastställt till 29,99 EUR/t. Denna förordning träder i kraft den 17 december 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 16 december 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 7. (4) EGT L 313, 21. 11. 1998, s. 16. (5) EGT L 201, 31. 7. 1999, s. 27. (6) EGT L 280, 30. 10. 1999, s. 77


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2575/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen. Mangel på infrastrukturer og installationer i Patras havn.

eurovoc_concepts:
European undertaking
Greece
Italy
Kosovo
UNO
international law
nationalisation
political morality
telecommunications industry
telephone

formats: html pdf print

text: 20. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 170 E/155 (2000/C 170 E/190) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2439/99 af Ioannis Souladakis (PSE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Beskyttelse af europ(cid:230)iske foretagender i Kosovo Under drłftelsen af mit spłrgsm(cid:229)l til Kommissionen den 16. 11. 1999 (1) om beskyttelse af EU-foretagen- ders interesser i Kosovo (H-0608/99) meddelte kommiss(cid:230)r Patten, at han ikke var i besiddelse af oplysninger om pression og trusler mod europ(cid:230)iske foretagender i Kosovo. For at han kunne supplere sin manglende viden om dette emne, overdrog jeg ham personligt en kopi af korrespondancen herom mellem virksomheden »Mitilinaios« og hr. Kouchner og hr. Dixson. Endvidere anmodede jeg ham om at holde sig underrettet om den nuv(cid:230)rende situation vedrłrende telekommunikationsselskaberne i Kosovo og disses drift, s(cid:229)ledes at han kunne f(cid:229) et fuldst(cid:230)ndigt overblik over de faktiske forhold. En effektiv kommunikation mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen vil bidrage til at beskytte EU(cid:146)s interesser i de tilf(cid:230)lde, hvor disse eventuelt er truet. Og i łjeblikket s(cid:230)ttes de europ(cid:230)iske foretagenders suver(cid:230)ne rettigheder p(cid:229) spil. Det gr(cid:230)ske telekommunikationsselskab (OTE) og det italienske STET International, som har en andel p(cid:229) hhv. 20 % og 29 % i Srbija Telekom, lider tab ved, at der ikke betales afgifter til Srbija Telekom for anvendelsen af telekommunikationsanl(cid:230)ggene i Kosovo, medens UCK med hj(cid:230)lp fra dets tilh(cid:230)ngere, som arbejder bag kulisserne, kr(cid:230)ver, at begge selskaber genetablerer de łdelagte net, inden disse nationaliseres af Albanien, hvilket ville v(cid:230)re en kr(cid:230)nkelse af de internationale aftaler. Den alvorligste overtr(cid:230)delse af loven skete dog fłrst for kort tid siden, hvor en »s(cid:230)rkommission«, hvori deltog repr(cid:230)sentanter fra De Forenede Nationer og Kosovo-albanere, fuldst(cid:230)ndig i strid med loven, overdrog rettighederne inden for mobiltelefoni til det franske selskab Alcatel. Disse rettigheder tilhłrer udelukkende OTE og STET International i henhold til de g(cid:230)ldende internationale aftaler, hvori det fastsl(cid:229)s, at Kosovo henhłrer under det vigtigste operationsomr(cid:229)de for disse to selskaber, der har tilladelse til at eksportere deres udbytte. Kommissionen bedes oplyse, hvorledes den agter at beskytte de europ(cid:230)iske foretagenders legitime rettigheder i Kosovo, som i łjeblikket er truet af illegale net, hvori nu ogs(cid:229) embedsm(cid:230)nd fra De Forenede Nationer begynder at blive involveret, idet de handler i modstrid med de instruktioner, som de har f(cid:229)et p(cid:229)lagt, og som kr(cid:230)ver af dem, at de overholder omr(cid:229)dets retspraksis? (1) Fuldst(cid:230)ndigt referat af młdet den 16. november 1999, s. 60. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Chris Patten (9. december 1999) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (2000/C 170 E/191) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2575/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Mangel p(cid:229) infrastrukturer og installationer i Patras havn (16. december 1999) Det nylige uheld med passagerf(cid:230)rgen Superfast III, hvor 12 mennesker omkom som fłlge af en brand der brłd ud fjorten słmil uden for Patras havn, henledte atter opm(cid:230)rksomheden p(cid:229) de problemer der l(cid:230)nge har v(cid:230)ret med havnen, hvor den omfattende mangel p(cid:229) infrastrukturer og havneinstallationer głr, at der ikke kan tages tilstr(cid:230)kkelig hłjde for passagerernes sikkerhed og sundhed, og at procedurerne for indstigning, udstigning og kontrol af passagererne samt de almindelige kontrolprocedurer for lastbiler vanskeliggłres. C 170 E/156 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 20. 6. 2000 Kommissionen bedes p(cid:229) denne baggrund besvare fłlgende: 1. Agter den at kr(cid:230)ve, at den gr(cid:230)ske regering omg(cid:229)ende tr(cid:230)ffer foranstaltninger for at forbedre infrastrukturerne i Patras havn for at lette forholdene for passagererne, is(cid:230)r i betragtning af at Gr(cid:230)kenland modtager stłtte fra f(cid:230)llesskabsfondene til forbedring af havnene, som i reglen kun bruges til sektoren for varedistribution? 2. Ved Kommissionen, hvorfor det ansvarlige gr(cid:230)ske ministerium ikke har słrget for forbedring af infrastrukturerne i Patras havn, s(cid:229)dan som Kommissionen foreslog p(cid:229) grundlag af nogle forslag indeholdt i nogle undersłgelser af Dovers havne foretaget af den ansvarlige tjenestegren, og agter den at kr(cid:230)ve forklaringer? 3. Vil Kommissionen, hvis direktiv 1999/35 (1) bliver bindende for medlemsstaterne pr. 1. december 2000, kr(cid:230)ve, at den gr(cid:230)ske regering for at vise sin gode vilje offentliggłr omst(cid:230)ndighederne omkring tragedien med Superfast III og fremsender en kopi til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 12 i ovenn(cid:230)vnte direktiv? 4. Har Kommissionen nogle forslag til forbedring af den grundl(cid:230)ggende infrastruktur med henblik p(cid:229) passagerernes sikkerhed og sundhed i de łvrige havne i Gr(cid:230)kenland (Pir(cid:230)us, Igoumenitsa, forskellige łer m. m), og hvilke forpligtelser vil den kr(cid:230)ve overholdt af den gr(cid:230)ske regering i forbindelse hermed? (1) EFT L 138 af 1. 6. 1999, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (20. december 1999) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger


title: Odločba Komisije z dne 16. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo člena 9 Direktive Sveta 97/78/ES v zvezi s pretovarjanjem izdelkov na mejni kontrolni točki, če so pošiljke namenjene morebitnemu uvozu v Evropsko skupnost in o spremembi Odločbe Komisije 93/14/EGS (notificirano pod dokumentarno številko K(1999) 4506)Besedilo velja za EGP

eurovoc_concepts:
animal product
customs inspection
import (EU)
originating product
third country
veterinary inspection

text: 146 SL Uradni list Evropske unije 03/Zv. 28 32000D0025 13. 1. 2000 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 9/27 ODLOČBA KOMISIJE z dne 16. decembra 1999 o podrobnih pravilih za uporabo člena 9 Direktive Sveta 97/78/ES v zvezi s pretovarjanjem izdelkov na mejni kontrolni točki, če so pošiljke namenjene morebitnemu uvozu v Evropsko skup- nost in o spremembi Odločbe Komisije 93/14/EGS (notificirano pod dokumentarno številko K(1999) 4506) (Besedilo velja za EGP) (2000/25/ES) KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO: ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti, Člen 1 ob upoštevanju Direktive Sveta 97/78/ES z dne 18. decembra 1997 o načelih organizacije veterinarskih pregledov izdelkov, ki vstopajo v Skupnost iz tretjih držav (1) in zlasti člena 9(2) Direktive, (1) ker je pomembno, da pristojni uradni veterinar na mejni kontrolni točki prejme ustrezne informacije za pošiljko izdelkov, ki se pretovarjajo, še preden se uvozijo v EU na drugi mejni kontrolni točki; Če se na mejni kontrolni točki pošiljke izdelkov priglasijo za naknadno pretovarjanje, mora oseba, ki je odgovorna za tovor, obvestiti pristojnega uradnega veterinarja na mejni kontrolni točki ob prispetju in s sredstvi, ki jih določijo pristojni organi, o ocenjenem času za razkladanje pošiljke, o namembni mejni kontrolni točki in, če je to potrebno, o točnem mestu, kjer je pošiljka. Člen 2 Za uporabo člena 9(1)(b)(i) Direktive 97/78/ES: — je za letališče najkrajše obdobje 12 ur in najdaljše 48 ur; (2) ker je primerno določiti časovna obdobja opredelitve veterinarskih pregledov, ki jih je treba izvesti; — je za morsko pristanišče najkrajše obdobje sedem dni in najdaljše 20 dni. (3) (4) ker je pomembno opredeliti, da je treba pošiljke izdelkov podrediti celovitemu obsegu veterinarskih pregledov, predpisanih po zaključku najdaljšega predvidenega obdobja; Člen 3 Če preteče najdaljše obdobje, opredeljeno v členu 2, je treba pošiljko podrediti pregledom iz člena 4 Direktive 97/78/ES na vhodni mejni kontrolni točki. ker so obstoječa pravila za pretovarjanje pošiljk na mejni kontrolni točki predpisana v členu 4 Odločbe Komisije 93/14/EGS (2) ter jih je treba razveljaviti in nadomestiti s to odločbo; Člen 4 Člen 4 Odločbe 93/14/EGS se razveljavi. (5) ker so ukrepi, predvideni v tej odločbi, v skladu z mnenjem Stalnega veterinarskega odbora, Člen 5 (1) UL L 24, 30. 1. 1998, str. 3. (2) UL L 9, 15. 1. 1993, str. 42. Ta odločba se začne uporabljati s 1. januarjem 2000. 03/Zv. 28 SL Uradni list Evropske unije 147 Ta odločba je naslovljena na države članice. Člen 6 V Bruslju, 16. decembra 1999 Za Komisijo David BYRNE Član Komisije


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2391/99 υποβολή: Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Ανωμαλίες που έχουν διαπιστωθεί στα έργα του ΤΜΜ Μαδρίτη ‐ Σαραγόσα ‐ Βαρκελώνη.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Spain
corruption
private sector
rail network
transport infrastructure

text: C 225 E/122 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 H ypoblhuei·sa apo· thn Epitroph· pro·tash synodey·etai apo· dhmosionomiko· delti·o. H pro·tash aname·netai na prokale·sei ay·jhsh tvn dapanv·n toy koinotikoy· proy¤ pologismoy· kata· 77 ekat. € kai ay·jhsh tvn eso·dvn kata· 30 ekat. €. Sto sta·dio ayto·, den ei·nai dynato·n na douei· ariumhtika· h epi·ptvsh epi· toy proy¤ pologismoy· thw efarmogh·w eno·w apokleistikoy· dasmologikoy· systh·matow. (1) SEC(1999)1820 teliko·. (2000/C 225 E/129) GRAPTH ERVTHSH E-2391/99 ypobolh·: Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Anvmali·ew poy e·xoyn diapistvuei· sta e·rga toy TMM Madri·th (cid:129) Sarago·sa (cid:129) Barkelv·nh Pro·sfata apoly·uhkan dy·o ychloi· ajivmatoy·xoi toy Fore·a diaxei·rishw ependy·sevn ston sidhrodromiko· tome·a (GIF), poy ejarta·tai apo· to Ypoyrgei·o Ana·ptyjhw thw ispanikh·w kybe·rnhshw, epeidh· apekaly·fuh o·ti ei·xan anaue·sei symba·seiw aji·aw a·nv tvn 5. 000 ekat. pesetv·n gia ta e·rga kataskeyh·w thw sidhrodromikh·w grammh·w mega·lhw taxy·thtaw Madri·th (cid:129) Sarago·sa (cid:129) Barkelv·nh se epixeirh·seiw stiw opoi·ew h·san me·toxoi. Dedome·noy o·ti h EE sygxrhmatodotei· ayta· ta e·rga me·soy toy Tamei·oy Synoxh·w, gnvri·zei h Epitroph· ayte·w tiw anvmali·ew kai, ea·n nai, uevrei· o·ti mporoy·n na apotele·soyn lo·go gia th diejagvgh· e·reynaw ek me·royw tvn koinotikv·n arxv·n; Pistey·ei h Epitroph· o·ti ayta· ta gegono·ta mporoy·n na kauisterh·soyn ta e·rga toy TMM h· na ue·soyn se ki·ndyno thn eyrvpai¤kh· sygxrhmatodo·thsh; xei zhth·sei h· ske·ptetai na zhth·sei h Epitroph· ka·poiew ejhgh·seiw apo· thn ispanikh· kybe·rnhsh; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· ei·nai enh·merh sxetika· me thn parai·thsh tvn dy·o ypeyuy·nvn toy GIF (Fore·aw Diaxeiri·shw Ependy·sevn ston sidhrodromiko· tome·a) kai me thn e·narjh dioikhtikh·w e·reynaw gia to ue·ma ayto·. H e·reyna ayth·, poy dieja·getai apo· to ispaniko· Ypoyrgei·o Metaforv·n («Fomento»), ua pre·pei na prosdiori·sei thn ypotiue·menh sxe·sh tvn en lo·gv ypeyuy·nvn me tiw dy·o ana·doxew epixeirh·seiw tvn dy·o symba·sevn poy aforoy·n th diejagvgh· tvn e·rgvn kataskeyh·w thw sidhrodromikh·w grammh·w mega·lhw taxy·thtaw Madri·th (cid:129) Barkelv·nh (cid:129) gallika· sy·nora, kauv·w kai thn endexo·menh eynoi¤kh· metaxei·rish tvn dy·o epixeirh·sevn. O armo·diow ypoyrgo·w paroysi·ase pro·sfata ta apotele·smata thw en lo·gv e·reynaw sto euniko· ispaniko· koinoboy·lio. Oi symba·seiw poy afora· h en lo·gv e·reyna den tygxa·noyn sygxrhmatodo·thshw apo· to Tamei·o Synoxh·w alla· symperilamba·nontai se dy·o oma·dew sxedi·vn poy apoteloy·n antikei·meno ai·thshw thw xrhmatodo·thshw thn opoi·a ype·balan oi eunike·w arxe·w kai h opoi·a prow to paro·n ejeta·zetai. H Epitroph· aname·nei ta apotele·smata thw en lo·gv e·reynaw poy pragmatopoi·hsan oi ispanike·w arxe·w gia na kauori·sei ta me·tra ta opoi·a ua la·bei. (2000/C 225 E/130) GRAPTH ERVTHSH E-2392/99 ypobolh·: Jean-Claude Martinez (TDI) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Uanathfo·rew plhmmy·rew sth N. Galli·a Oi kataklysmiai·ew broxe·w, oi ekxyli·seiw potamv·n, oi metakinh·seiw xvma·tvn kai oi abari·ew e·rgvn poy kate·- strecan to Noe·mbrio toy 1999 4 Diameri·smata thw N. Galli·aw (Aude, Hérault, Tarn kai Dytika· Pyrhnai·a) proka·lesan to ua·nato 30 peri·poy ato·mvn katastre·fontaw dro·moyw, sidhrotroxie·w kai o·la ta dhmo·sia di·ktya


title: PREGUNTA ESCRITA E-2412/99 de Cristina Gutiérrez-Cortines (PPE-DE) a la Comisión. FEDER-Región de Murcia.

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Region of Murcia
education
operational programme
vocational training

text: 26. 1. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 26 E/5 La Uni(cid:243)n Internacional de Telecomunicaciones (UIT) (www. itu. int) ha publicado unos datos que ponen de manifiesto el crecimiento impresionante a escala mundial: ˝ndice anual medio de crecimiento 1990-1998 (en %) L(cid:237)neas telef(cid:243)nicas Abonos a servicios m(cid:243)viles Servidores de Internet Aæos necesarios para alcanzar 50 millones de usuarios TelØfono Radio PC Televisi(cid:243)n WWW 6 % 52 % 81 % Aæos 74 38 16 13 4 La empresa irlandesa Nua Ltd. (www. unua. ie) proporciona datos consolidados de interØs sobre varias estimaciones de la industria relacionada con Internet. TambiØn presenta estimaciones sobre utilizaci(cid:243)n e ingresos publicitarios procedentes de varias fuentes. La empresa californiana GlobalReach (glreach. com) facilita datos sobre la utilizaci(cid:243)n de Internet distribui- dos por pa(cid:237)ses. Ahora bien, cabe mencionar que sus anÆlisis no se centran tanto en los pa(cid:237)ses como en los grupos ling(cid:252)(cid:237)sticos (es decir, se refiere a los usuarios del francØs y no tanto a Francia, a los usuarios del portuguØs y no tanto a Portugal). En GVU (www. gvu. gatech. edu) figuran varios datos sobre el primer lugar de acceso a Internet (en el trabajo, en casa, etc. ) en Europa. (2001/C 26 E/006) PREGUNTA ESCRITA E-2412/99 de Cristina GutiØrrez-Cortines (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: FEDER-Regi(cid:243)n de Murcia La Comisi(cid:243)n Europea aprob(cid:243) mediante la Decisi(cid:243)n C(94)2586/3 un programa operativo destinado a atajar el conjunto de los problemas espec(cid:237)ficos de la regi(cid:243)n de Murcia, con el prop(cid:243)sito de aumentar la competitividad de su econom(cid:237)a mediante la creaci(cid:243)n de Æreas de desarrollo que permitan modernizar y diversificar el tejido econ(cid:243)mico y captar inversiones, garantizando asimismo la protecci(cid:243)n del medio ambiente. ¿Puede la Comisi(cid:243)n suministrar, detalladamente, 1. una relaci(cid:243)n de las ayudas y medidas otorgadas en el Æmbito de la educaci(cid:243)n y la formaci(cid:243)n hasta la fecha en el marco de dicha Decisi(cid:243)n, 2. una lista de los destinatarios de las mismas? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de enero de 2000) La subvenci(cid:243)n global del programa operativo (PO) de la regi(cid:243)n de Murcia para el per(cid:237)odo de programaci(cid:243)n 1994-1999 (1), con cargo al Fondo Europeo de Desarrollo Regional (FEDER), asciende a 542,74 M€. C 26 E/6 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 26. 1. 2001 El subprograma no 7 del PO antes citado, titulado «Aprovechamiento de los recursos humanos», prevØ una inversi(cid:243)n de 32,31 M€ para la construcci(cid:243)n y renovaci(cid:243)n de centros de enseæanza y formaci(cid:243)n. A continuaci(cid:243)n se indica el desglose de las ayudas por medidas: Organismo Nœmero de proyectos Educaci(cid:243)n primaria e infantil Ministerio de Educaci(cid:243)n Enseæanza secundaria y formaci(cid:243)n profesional Ministerio de Educaci(cid:243)n Infraestructuras universitarias Enseæanza art(cid:237)stica Ministerio de Educaci(cid:243)n Ministerio de Educaci(cid:243)n Equipos educativos y de formaci(cid:243)n Comunidad Aut(cid:243)noma 73 30 10 2 13 Se env(cid:237)a directamente a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento la lista detallada de los destinatarios de esas ayudas. (1) Decisi(cid:243)n C(94) 2586/3. (2001/C 26 E/007) PREGUNTA ESCRITA P-2439/99 de Ioannis Souladakis (PSE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Protecci(cid:243)n de las empresas comunitarias en Kosovo Durante el debate de mi pregunta oral H-0608/99 a la Comisi(cid:243)n sobre «Protecci(cid:243)n de los intereses de las empresas comunitarias en Kosovo» (1), el Comisario Patten declar(cid:243) no tener noticias sobre presiones y amenazas a empresas europeas en Kosovo. Para cubrir sus lagunas de informaci(cid:243)n al respecto, le entreguØ en persona la correspondencia escrita al respecto entre la empresa «Mitilinaios» y los Sres. Kouchner y Dixon. AdemÆs, le ped(cid:237) que se informara sobre la situaci(cid:243)n y el funcionamiento actuales de las tele- comunicaciones en Kosovo, con el fin de que tuviera una opini(cid:243)n global sobre la cuesti(cid:243)n. La buena comunicaci(cid:243)n entre el Parlamento Europeo y la Comisi(cid:243)n contribuirÆ a proteger los intereses de la UE all(cid:237) donde pudieran verse amenazados. Y en estos momentos, en Kosovo, estÆn en juego derechos soberanos de empresas europeas. El Organismo de Telecomunicaciones de Grecia (OTE) y la compaæ(cid:237)a italiana STET International, que tienen una participaci(cid:243)n del 20 % y del 29 %, respectivamente, en la empresa Srbija Telekom, se ven perjudicadas por la falta de pago de las tasas debidas a la empresa Srbija Telekom por la utilizaci(cid:243)n de las telecomunicaciones en Kosovo, mientras que el ELK, con el respaldo de apoyos entre bastidores, insiste en la reparaci(cid:243)n por las dos empresas citadas de la red destruida y su posterior nacionalizaci(cid:243)n por parte de Albania, en vulneraci(cid:243)n de diversos acuerdos internacionales. La mayor ilegalidad, sin embargo, ha tenido lugar muy recientemente. De modo absolutamente il(cid:237)cito, un «comitØ especial» del que formaban parte representantes de las Naciones Unidas y kosovares de etnia albanesa cedi(cid:243) los derechos de la telefon(cid:237)a m(cid:243)vil a la empresa francesa Alcatel. Los derechos citados pertenecen en exclusiva al OTE y la compaæ(cid:237)a italiana STET International, segœn acuerdos internacionales ya vigentes, que determinan que Kosovo estÆ incluido en el espacio vital de ejercicio de competencias y obtenci(cid:243)n de ganancias de las mismas. ¿De quØ modo piensa proteger la Comisi(cid:243)n los derechos legales de las empresas europeas que operan en Kosovo, objeto de amenazas en estos momentos por parte de redes ilegales en las que comienzan a intervenir incluso funcionarios de las Naciones Unidas que actœan contrariamente a las (cid:243)rdenes recibidas, segœn las cuales han de respetar la legalidad en la regi(cid:243)n? (1) Acta literal de la sesi(cid:243)n de 16. 11. 1999, p. 60


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2581/99 esittäjä(t): Maurizio Turco (TDI) komissiolle. Euroopan yhteisöjen virkamiehiä koskevat kurinpitomenettelyt 1. tammikuuta 1998 alkaen.

eurovoc_concepts:
European official
disciplinary proceedings

text: C 280 E/78 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/079) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2581/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Maurizio Turco (TDI) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Euroopan yhteis(cid:246)jen virkamiehi(cid:228) koskevat kurinpitomenettelyt 1. tammikuuta 1998 alkaen Ottaen huomioon (cid:148)Euroopan yhteis(cid:246)jen virkamiesten henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen(cid:148) VI osaston ja IX liitteen tiedustelisin komissiolta, kuinka monta Euroopan unionin toimielinten virkamiehi(cid:228) koskevaa kurinpitome- nettely(cid:228) on toteutettu 1. tammikuuta 1998 alkaen ja n(cid:228)ist(cid:228) jokaisesta haluaisin tiet(cid:228)(cid:228) seuraavaa: (cid:129) virkamiehen palkkaluokka, vastuualue ja teht(cid:228)v(cid:228)t; (cid:129) esitetty syyte; (cid:129) onko v(cid:228)liaikaisiin toimiin ryhdytty, ja jos on, niin mihin toimiin; (cid:129) jos syytteet olivat perusteltuja, mit(cid:228) rangaistuksia on annettu; (cid:129) jos virkamies osoittautui syytt(cid:246)m(cid:228)ksi, maksettiinko oikeuskulut henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen liitteen IX 10 artiklan mukaisesti, ja jos maksettiin, kuinka paljon; Kuinka monta kysely(cid:228) on tehty 89 artiklan mukaisesti, kuinka moneen on annettu my(cid:246)nteinen vastaus ja mik(cid:228) rangaistus kussakin tapauksessa on annettu, mik(cid:228) oli virkamiehen palkkaluokka, vastuualue ja teht(cid:228)v(cid:228)t silloin kun syyte annettiin? Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 2000) Komissio toimittaa suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle yksityiskohtai- set tammikuun 1998 ja marraskuun 1999 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana. joihin nimitt(cid:228)v(cid:228) viranomainen on ryhtynyt tiedot kurinpitomenettelyist(cid:228), Kurinpitomenettelyn kohteeksi joutuneisiin virkamiehiin sovellettujen v(cid:228)liaikaisten toimien osalta henki- l(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n virkamiehen mahdollisesta virantoimituksesta pid(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228) tapauksissa, joissa h(cid:228)nen katsotaan tehneen vakavan virheen. Tammikuun 1998 j(cid:228)lkeen nelj(cid:228) virkamiest(cid:228) on ollut pid(cid:228)tettyn(cid:228) virantoimituksesta, ja 30. marraskuuta 1999 vain yksi virkamies oli pid(cid:228)tettyn(cid:228) virantoimituksesta. Kurinpitolautakuntaa ei ole kuultu 11 tapauksessa n(cid:228)ist(cid:228) kurinpitomenettelyist(cid:228). Vuonna 1999 komissio maksoi kurinpitomenettelyihin liittyvin(cid:228) oikeuskuluina (henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen liit- teess(cid:228) IX oleva 10 artikla) yhteens(cid:228) 141 342 euroa. Vuonna 1998 ei maksettu lainkaan oikeuskuluja. Tammikuun 1998 ja marraskuun 1999 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana yksi virkamies on esitt(cid:228)nyt hakemuksen kurinpi- toseuraamusmerkinn(cid:228)n (ik(cid:228)lisien alentaminen) poistamiseksi henkil(cid:246)kansiostaan henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 89 artiklan mukaisesti. Nimitt(cid:228)v(cid:228) viranomainen hyv(cid:228)ksyi hakemuksen. (2000/C 280 E/080) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2593/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Hannan (PPE-DE) neuvostolle (3. tammikuuta 2000) Aihe: Asekauppoja koskeva k(cid:228)yt(cid:228)nnes(cid:228)(cid:228)nt(cid:246) Toimintaohjeiden 4 kohta aseiden vienti(cid:228) koskevissa EU:n menettelys(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot pit(cid:228)v(cid:228)t menettelys(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaiset neuvottelut luottamuksellisina


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2579/99 esittäjä(t): Fernando Fernández Martín (PPE-DE) komissiolle. Perustamissopimuksen 158 artiklan saaria koskeva sanamuoto.

eurovoc_concepts:
Treaty of Amsterdam
legislative drafting

text: 18. 7. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 203 E/175 Energiaperuskirjaa k(cid:228)sittelev(cid:228) konferenssi p(cid:228)(cid:228)tti yhteis(cid:246)n esityksest(cid:228) puheenjohtajansa Henning Chris- joulukuuta 1999 yksimielisesti korvata nykyisen p(cid:228)(cid:228)sihteerin Sch(cid:252)tterlen (Saksa) tophersenin tuella 7. 1. tammikuuta 2000 alkaen Kemperill(cid:228) (Saksa). H(cid:228)nen toimikautensa on nelj(cid:228) vuotta, ja sit(cid:228) voidaan mahdollisesti jatkaa viel(cid:228) kahdella vuodella. (2000/C 203 E/227) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2579/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) komissiolle Aihe: Perustamissopimuksen 158 artiklan saaria koskeva sanamuoto (16. joulukuuta 1999) joka koskee taloudellista ja Amsterdamin sopimuksen seurauksena perustamissopimuksen 158 artikla, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) maininnan saarista. T(cid:228)st(cid:228) esiintyy erilaisia, jopa ristiriitaisia sana- muotoja yhteis(cid:246)n eri kielill(cid:228). Joidenkin kieliversioiden mukaan 158 artikla koskee (cid:148)muita heikommassa asemassa olevia alueita tai saaria(cid:148) (ra: des rØgions ou (cid:238)les les moins favorisØes), kun taas toisten mukaan siin(cid:228) on kyse (cid:148)saarista tai muita heikommassa asemassa olevista alueista(cid:148) (ra: des rØgions les moins favorisØes ou des (cid:238)les). N(cid:228)m(cid:228) kaksi sanamuotoa merkitsev(cid:228)t aivan eri asioita. Ensimm(cid:228)isen m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n mukaan saaret ovat ainoastaan osajoukko sellaisia alueita, jotka on m(cid:228)(cid:228)ritelty sosio-ekonomisesti heikossa asemassa oleviksi alueiksi. Toisen m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n mukaan saaret on mainittu selv(cid:228)sti erikseen ja vaativat erityiskohtelua. On eritt(cid:228)in h(cid:228)mm(cid:228)stytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) niin t(cid:228)rke(cid:228) teksti kuin perustamissopimus voi sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) ristiriitaisia sanamuotoja. Viel(cid:228)kin yll(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)mp(cid:228)(cid:228) on, miten ranskankielisen version sanamuoto on voinut muuttua kes(cid:228)kuun 1997 (HVK p(cid:228)(cid:228)ttyminen) ja saman vuoden marraskuun (EYVL C 340) v(cid:228)lisen(cid:228) aikana. Kes(cid:228)kuussa 1997 Euroopan unionin neuvoston internet-sivuilla julkaistiin raportti Amsterdamissa tehdyst(cid:228) sopimuksesta. Ranskankielinen teksti kuului tuolloin seuraavasti: g) RØgions insulaires Modification de l(cid:146)article 130 A deuxiŁme alinØa du TCE En particulier, la CommunautØ vise (cid:224) rØduire l(cid:146)Øcart entre les niveaux de dØveloppement des diverses rØgions et le retard des rØgions les moins favorisØes ou des (cid:238)les, y compris les zones rurales. Muutamaa kuukautta my(cid:246)hemmin EYVL:ss(cid:228) julkaistu sanamuoto kuului seuraavasti: En particulier, la CommunautØ vise (cid:224) rØduire l(cid:146)Øcart entre les niveaux de dØveloppement des diverses rØgions et le retard des rØgions ou (cid:238)les les moins favorisØes, y compris les zones rurales. T(cid:228)m(cid:228) sanamuodon muutos n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tapahtuneen nimenomaan ranskankielisess(cid:228) versiossa, koskapa 158 artikla on perustamissopimuksen muilla kielill(cid:228) (esimerkiksi italiaksi) julkaistu muodossa (cid:148)des rØgions les moins favorisØes ou des (cid:238)les(cid:148). Her(cid:228)(cid:228) kysymys, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin juristit ja k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)j(cid:228)t ovat j(cid:228)senvaltioiden yksimielisell(cid:228) suostumuksella suorittaneet harmonisointia Amsterdamin sopimuksen johdosta. Komission j(cid:228)sen Barnier, joka vastaa nykyisess(cid:228) komissiossa aluepolitiikasta ja joka entisen(cid:228) Ranskan Eurooppa-ministerin(cid:228) osallistui HVK-neuvotteluihin kes(cid:228)kuuhun 1997 saakka, tuntee varmaankin parem- min kuin kukaan muu kaikki ne seikat, joiden avulla t(cid:228)m(cid:228) asia voitaisiin selitt(cid:228)(cid:228) parlamentille. Voisiko komission j(cid:228)sen Barnier kertoa parlamentille ne syyt, jotka ovat aiheuttaneet perustamissopimuk- sen 158 artiklan ranskankielisen sanamuodon muuttumisen kes(cid:228)kuun 1997 ja marraskuun 1997 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana? Kumpi seuraavista kahdesta sanamuodosta, (cid:148)des rØgions ou (cid:238)les les moins favorisØes(cid:148) ja (cid:148)des rØgions les moins favorisØes ou des (cid:238)les(cid:148), vastaa sek(cid:228) muodoltaan ett(cid:228) ajatussis(cid:228)ll(cid:246)lt(cid:228)(cid:228)n sit(cid:228) teksti(cid:228), jonka Ranska neuvotteli Barnierin johdolla HVK:ssa? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (18. tammikuuta 2000) Valtion- tai hallitusten p(cid:228)(cid:228)miehet kokoontuivat 16. (cid:129)17. kes(cid:228)kuuta 1997 Amsterdamiin hallitustenv(cid:228)liseen konferenssiin, jossa p(cid:228)(cid:228)stiin asiakirjan CONF 4001/97 perusteella yhteisymm(cid:228)rrykseen luonnoksesta sopimukseksi Euroopan unionista. Kyseist(cid:228) asiakirjaa jaettiin rajatulle kohderyhm(cid:228)lle. Varsinaisen perus- C 203 E/176 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 18. 7. 2000 sopimuksen allekirjoittaminen edellytti kuitenkin viel(cid:228) tekstien oikeudellista viimeistelemist(cid:228) ja yhdenmu- kaistamista. Amsterdamin sopimus allekirjoitettiin 2. lokakuuta 1997 (1). Mahdolliset erot asiakirjan CONF 4001/97 ja Amsterdamin sopimuksen v(cid:228)lill(cid:228) aiheutuvat siten teksteihin viimeistelyn ja yhdenmukais- tamisen yhteydess(cid:228) tehdyist(cid:228) muutoksista, takaamaan sopimuksen kaikkien kieliversioiden yhdenmukaisuus. joilla pyrittiin erityisesti (1) EYVL C 340, 10. 11. 1997. (2000/C 203 E/228) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2598/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roy Perry (PPE-DE), Mariotto Segni (UEN), Jean-Claude Fruteau (PSE), Luigi Cocilovo (PPE-DE), Ioannis Theonas (GUE/NGL), Raffaele Lombardo (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Konstantinos Alyssandrakis (GUE/NGL), Elspeth Attwooll (ELDR) ja Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) komissiolle Aihe: Perustamissopimuksen 158 artiklan saaria koskeva sanamuoto (11. tammikuuta 2000) joka koskee taloudellista ja Amsterdamin sopimuksen seurauksena perustamissopimuksen 158 artikla, sosiaalista yhteenkuuluvuutta, sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) maininnan saarista. T(cid:228)st(cid:228) esiintyy erilaisia, jopa ristiriitaisia sana- muotoja yhteis(cid:246)n eri kielill(cid:228). Joidenkin kieliversioiden mukaan 158 artikla koskee (cid:148)muita heikommassa asemassa olevia alueita tai saaria(cid:148) (ra: des rØgions ou (cid:238)les les moins favorisØes), kun taas toisten mukaan siin(cid:228) on kyse (cid:148)saarista tai muita heikommassa asemassa olevista alueista(cid:148) (ra: des rØgions les moins favorisØes ou des (cid:238)les). N(cid:228)m(cid:228) kaksi sanamuotoa merkitsev(cid:228)t aivan eri asioita. Ensimm(cid:228)isen m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n mukaan saaret ovat ainoastaan osajoukko sellaisia alueita, jotka on m(cid:228)(cid:228)ritelty sosio-ekonomisesti heikossa asemassa oleviksi alueiksi. Toisen m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)n mukaan saaret on mainittu selv(cid:228)sti erikseen ja vaativat erityiskohtelua. On eritt(cid:228)in h(cid:228)mm(cid:228)stytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) niin t(cid:228)rke(cid:228) teksti kuin perustamissopimus voi sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) ristiriitaisia sanamuotoja. Viel(cid:228)kin yll(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)mp(cid:228)(cid:228) on, miten ranskankielisen version sanamuoto on voinut muuttua kes(cid:228)kuun 1997 (HVK p(cid:228)(cid:228)ttyminen) ja saman vuoden marraskuun (EYVL C 340) v(cid:228)lisen(cid:228) aikana. Kes(cid:228)kuussa 1997 Euroopan unionin neuvoston internet-sivuilla julkaistiin raportti Amsterdamissa tehdyst(cid:228) sopimuksesta. Ranskankielinen teksti kuului tuolloin seuraavasti: g) RØgions insulaires Modification de l(cid:146)article 130 A deuxiŁme alinØa du TCE la CommunautØ vise (cid:224) rØduire l(cid:146)Øcart entre les niveaux de dØveloppement des En particulier, diverses rØgions et le retard des rØgions les moins favorisØes ou des (cid:238)les, y compris les zones rurales. Muutamaa kuukautta my(cid:246)hemmin EYVL:ss(cid:228) julkaistu sanamuoto kuului seuraavasti: En particulier, la CommunautØ vise (cid:224) rØduire l(cid:146)Øcart entre les niveaux de dØveloppement des diverses rØgions et le retard des rØgions ou (cid:238)les les moins favorisØes, y compris les zones rurales. T(cid:228)m(cid:228) sanamuodon muutos n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) tapahtuneen nimenomaan ranskankielisess(cid:228) versiossa, koskapa 158 artikla on perustamissopimuksen muilla kielill(cid:228) (esimerkiksi italiaksi) julkaistu muodossa (cid:148)des rØgions les moins favorisØes ou des (cid:238)les(cid:148). Her(cid:228)(cid:228) kysymys, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin juristit ja k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)j(cid:228)t ovat j(cid:228)senvaltioiden yksimielisell(cid:228) suostumuksella suorittaneet harmonisointia Amsterdamin sopimuksen johdosta. Komission j(cid:228)sen Barnier, joka vastaa nykyisess(cid:228) komissiossa aluepolitiikasta ja joka entisen(cid:228) Ranskan Eurooppa-ministerin(cid:228) osallistui HVK-neuvotteluihin kes(cid:228)kuuhun 1997 saakka, tuntee varmaankin parem- min kuin kukaan muu kaikki ne seikat, joiden avulla t(cid:228)m(cid:228) asia voitaisiin selitt(cid:228)(cid:228) parlamentille. Voisiko komission j(cid:228)sen Barnier kertoa parlamentille ne syyt, jotka ovat aiheuttaneet perustamissopimuk- sen 158 artiklan ranskankielisen sanamuodon muuttumisen kes(cid:228)kuun 1997 ja marraskuun 1997 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana? Kumpi seuraavista kahdesta sanamuodosta, (cid:148)des rØgions ou (cid:238)les les moins favorisØes(cid:148) ja (cid:148)des rØgions les moins favorisØes ou des (cid:238)les(cid:148), vastaa sek(cid:228) muodoltaan ett(cid:228) ajatussis(cid:228)ll(cid:246)lt(cid:228)(cid:228)n sit(cid:228) teksti(cid:228), jonka Ranska neuvotteli Barnierin johdolla HVK:ssa?


title: I.Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zur Ernennung eines Mitglieds des Rechnungshofs (C5-0231/1999 - 1999/0820(CNS))

eurovoc_concepts:
European Court of Auditors
European official
appointment of staff
interinstitutional relations (EU)

text: C 296/168 Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften DE 18. 10. 2000 Donnerstag, 16. Dezember 1999 ANGENOMMENE TEXTE 1. Ernennung von 8 Mitgliedern des Rechnungshofes A5-0090/1999 I. Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zur Ernennung eines Mitglieds des Rechnungshofs (C5-0231/1999. 1999/0820(CNS)) Das Europäische Parlament, (cid:1) gestützt auf Artikel 45 b Absatz 3 Unterabsatz 1 des EGKS-Vertrags, (cid:1) gestützt auf Artikel 247 Absatz 3 Unterabsatz 1 des EG-Vertrags, (cid:1) gestützt auf Artikel 160 b Absatz 3 Unterabsatz 1 des EAG-Vertrags, (cid:1) gestützt auf Artikel 35 seiner Geschäftsordnung, (cid:1) unter Hinweis auf seine Entschließungen vom 17. November 1992 zum Verfahren der Konsultation des Europäischen Parlaments bei der Ernennung der Mitglieder des Rechnungshofs (1) und vom 19. Januar 1995 zu den bei der Konsultation des Parlaments bei der Ernennung der Mitglieder des Rechnungshofs anzuwendenden Verfahren (2), (cid:1) vom Rat mit Schreiben vom 3. November 1999 zur Ernennung eines Kandidaten zum Mitglied des Rechnungshofs konsultiert (C5-0231/1999), (cid:1) nach Anhörung des Kandidaten des Rates für das Amt eines Mitglieds des Rechnungshofs in der Sit- zung des Ausschusses für Haushaltskontrolle vom 22. November 1999 und Prüfung von dessen Qua- lifikationen gemäß den in Artikel 45 b des EGKS-Vertrags, Artikel 247 des EG-Vertrags und 160 b des EAG-Vertrags genannten Kriterien, (cid:1) in Kenntnis des Berichts des Ausschusses für Haushaltskontrolle (A5-0090/1999), gibt eine befürwortende Stellungnahme zur Ernennung von Herrn Vítor Manuel Silva Caldeira zum 1. Mitglied des Rechnungshofs ab; 2. beauftragt seine Präsidentin, diese Stellungnahme dem Rat und zur Information dem Rechnungshof, den übrigen Organen der Europäischen Gemeinschaften und den Rechnungshöfen der Mitgliedstaaten zu übermitteln. (1) ABl. C 337 vom 21. 12. 1992, S. 51. (2) ABl. C 43 vom 20. 2. 1995, S. 75. II. Entschließung mit der Stellungnahme des Europäischen Parlaments zur Ernennung eines Mitglieds des Rechnungshofs (C5-0232/1999. 1999/0820(CNS)) Das Europäische Parlament, (cid:1) gestützt auf Artikel 45 b Absatz 3 Unterabsatz 1 des EGKS-Vertrags, (cid:1) gestützt auf Artikel 247 Absatz 3 Unterabsatz 1 des EG-Vertrags, (cid:1) gestützt auf Artikel 160 b Absatz 3 Unterabsatz 1 des EAG-Vertrags, (cid:1) gestützt auf Artikel 35 seiner Geschäftsordnung,


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2474/99 van Manuel Pérez Álvarez (PPE-DE) aan de Commissie. Veiligheidsnormen in tehuizen.

eurovoc_concepts:
EU competence
EU law
European social policy
social facilities

text: C 203 E/174 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/225) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2474/99 van Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Veiligheidsnormen in tehuizen Vrijwel dagelijks duiken alarmerende berichten op over het sterven van oude mensen in tehuizen, het slecht functioneren ervan en andere tekortkomingen. Kan de Commissie meedelen of er een Europese regeling bestaat op grond waarvan de minimale veiligheidsnormen in deze tehuizen tussen de lidstaten kunnen worden geharmoniseerd en of zij maat- regelen op dit gebied denkt te nemen? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (14 januari 2000) In de meeste lidstaten bestaan er op het geºigende nationale en regionale niveau minimumnormen en methoden om de naleving ervan af te dwingen en te controleren. De Gemeenschap is op dit punt niet bevoegd. De Commissie is ervan op de hoogte dat een aantal Europese verenigingen van deskundigen inzake intramurale zorgverlening (zoals de Europese vereniging van directeurs van tehuizen voor intramurale zorgverlening aan bejaarden (EDE)) Europese gedragscodes proberen te ontwikkelen evenals certificatie- systemen voor de opleiding van personeel voor de sector van de intramurale zorgverlening. De Commissie is echter niet bij deze pogingen betrokken. (2000/C 203 E/226) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2570/99 van W. G. van Velzen (PPE-DE) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Secretariaat energiehandvest Het NRC Handelsblad van 20 november meldt dat de Nederlandse regering bezorgd is over de slechte leiding op het secretariaat van het Energiehandvest in Brussel. Een jaar geleden heeft het management- adviesbureau Arthur D. Little, op verzoek van toenmalig voorzitter van de gouvernementele raad van het Energiehandvest Rutten, een rapport uitgebracht over de leiding van het secretariaat. 1. Hoe staat het met de voortgang van het protocol van het Energiehandvest? Is de Commissie op de hoogte van het onderzoek dat Arthur D. Little gedaan heeft naar het 2. functioneren van het secretariaat van het Energiehandvest? 3. Wat is de status van dit rapport en wanneer komt dit beschikbaar voor de lidstaten en het Europees Parlement? Is het juist dat het Finse voorzitterschap de secretaris-generaal van het Energiehandvest Sch(cid:252)tterle 4. verzocht heeft om het rapport aan de EU-lidstaten te overhandigen? 5. Is het juist dat Duitsland het ongepast vindt om dit rapport vrij te geven? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (10 januari 2000) De Commissie is op de hoogte van het bestaan van het rapport van een adviesbureau over de leiding van het secretariaat van het Energiehandvest. Dit verslag is als vertrouwelijk aangemerkt en is niet aan de Commissie toegestuurd


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2383/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Forordning om eksklusive købsaftaler.

eurovoc_concepts: exemption from restrictive-practice authorisation

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/119 Mere generelt har Kommissionen for at łge konkurrenceevnen hos den private sektor i udviklingslandene i 1998 indfłrt en ny strategi til stłtte for udviklingen af den private sektor. Strategien bygger p(cid:229) et bredt koncept, som tager sigte p(cid:229) at finansielle og private sektor, institutionerne og de individuelle virksomheders kapacitet (1). forbedre erhvervsmiljłet, den lokale, Kommissionen stiller til gennemfłrelsen af sin strategi en r(cid:230)kke stłttefaciliteter til r(cid:229)dighed for AVS- landene. Med henblik p(cid:229) at analysere erhvervsmiljłet i AVS-landene indfłres Diagnos-programmet, som skal bidrage til udformningen af en landestrategi eller regional strategi med hovedv(cid:230)gt p(cid:229) fastl(cid:230)ggelse af reformpolitikker, samtidig med at der ogs(cid:229) ydes stłtte p(cid:229) mellemliggende niveau eller mikroniveau. EU/ AVS-erhvervsstłtteordningen (EBAS), som er en efterspłrgselsbaseret facilitet med omkostningsdeling, tager sigte p(cid:229) at łge AVS-virksomheders konkurrenceevne og styrke kapaciteten i den private sektor og i ikke-finansielle mellemled. For at fremme de indenlandske investeringer og det łkonomiske samarbejde skal programmet Proinvest (under forberedelse) tage sigte p(cid:229) at fremme kontinuerlige og b(cid:230)redygtige investeringer og partnerskaber som katalysator for virksomhedernes indbyrdes samarbejde. Desuden kan de enkelte lande eller regioner f(cid:229) tildelt bevillinger til udvikling af den private sektor i de respektive nationale eller regionale vejledende programmer. Kommissionens stłtte til den private sektor gennemfłres i samarbejde og koordination med instrumen- terne under Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank (EIB) og AVS/EF-Centret for Industriel Udvikling (CIU). Begge disse institutioner vil f(cid:229) udvidede befłjelser under den efter-LomØ-konvention, som der i łjeblikket fłres forhandlinger om. I forbindelse med gennemfłrelsen af denne strategi słger man at opn(cid:229) koordina- tion med andre donorer, is(cid:230)r medlemsstaterne. Endelig skal det bem(cid:230)rkes, at forskellen mellem medlemsstaternes bistand og Kommissionens bistand p(cid:229) dette omr(cid:229)de er, at EF-bistanden (udover ovenn(cid:230)vnte tiltag) udbydes i licitation i alle 15 medlemsstater. (1) KOM(98) 667 endelig udg. (2000/C 225 E/127) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2383/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Forordning om eksklusive kłbsaftaler En ny EU-forordning skal umuliggłre eksklusive kłbsaftaler for producenter og tjenesteydere, n(cid:229)r de p(cid:229)g(cid:230)ldende leverandłrer har en markedsandel p(cid:229) over 30 %. Med den foresl(cid:229)ede forordning er der imidlertid risiko for, at eksklusive aftaler bliver den almindelige og for alt g(cid:230)ldende norm. Kun meget f(cid:229) leverandłrer har en markedsandel p(cid:229) over 30 %. P(cid:229) den m(cid:229)de vil cafØindehavere fremover med hensyn til ikke blot drikkevarer, men ogs(cid:229) alle andre varer og ydelser, de anser for nłdvendige, v(cid:230)re bundet til Øn enkelt leverandłr. Hvilke łkonomiske argumenter resulterede i ovenn(cid:230)vnte forordningsforslag? Hvilke bev(cid:230)ggrunde 1. har Kommissionen haft til at udarbejde en s(cid:229)dan forordning? 2. R(cid:229)der Kommissionen over en (detaljeret) oversigt over eksklusive kłbsaftaler i de 15 EU-medlems- stater? Hvilke eksklusive aftaler og hvilke markedsandele (%) er der i bekr(cid:230)ftende fald tale om? Risikerer forordningen ikke i ben(cid:230)gtende fald at f(cid:229) den modsatte virkning i betragtning af den hłje 30 %-t(cid:230)rskel, der praktiseres? C 225 E/120 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (6. januar 2000) Det (cid:230)rede medlem henviser i sin forespłrgsel forordningsudkast om gruppefritagelse, som Kommissionen har offentliggjort sammen med et udkast til retningslinjer (1). Udkastene er sidste skridt i en revision og reform af F(cid:230)llesskabets konkurrencepolitik vedrłrende vertikale aftaler. til det Det fłrste skridt var offentliggłrelsen af en grłnbog (2) efterfulgt af en hłring af alle berłrte parter og offentliggłrelse af en meddelelse fra Kommissionen (3). Disse dokumenter indeholder en indg(cid:229)ende begrundelse for revisionen og reformen. Kort sagt betyder den politik, der foresl(cid:229)s for fremtiden, at der anl(cid:230)gges en mere łkonomisk synsvinkel. Det er der bred tilslutning til, og det nłdvendiggłres af en r(cid:230)kke strukturelle svagheder ved de eksisterende gruppefritagelsesforordninger, bl. a. den, der vedrłrer visse łlleveranceaftaler. De tre eksiste- rende gruppefritagelsesforordninger om eneforhandlingsaftaler, eksklusive kłbsaftaler og franchiseaftaler har i de seneste (cid:229)r v(cid:230)ret st(cid:230)rkt kritiserede for at have et for sn(cid:230)vert d(cid:230)kningsomr(cid:229)de, v(cid:230)re over- formalistiske i deres fremgangsm(cid:229)de og l(cid:230)gge industrien i en sp(cid:230)ndetrłje, der er uforenelig med udviklingen inden for produktion og distribution. Derudover kan vertikale begr(cid:230)nsninger i tilf(cid:230)lde, hvor virksomheder har en st(cid:230)rk markedsstilling, anvendes til b(cid:229)de konkurrencefremmende og -h(cid:230)mmende form(cid:229)l, for eksempel til at forhindre adgang til markedet. Den foresl(cid:229)ede nye politik vil i vid udstr(cid:230)kning forenkle reglerne for vertikale begr(cid:230)nsninger og mindske reguleringsbyrden, ligesom den vil głre det muligt for virksomheder uden betydelig markedsindflydelse (hvilket g(cid:230)lder stłrstedelen af virksomheder) at nyde godt af en »safe harbour«-ordning, inden for hvilken de ikke l(cid:230)ngere behłver at vurdere gyldigheden af de aftaler, de har indg(cid:229)et under F(cid:230)llesskabets konkurrenceregler. I overensstemmelse med den nye politik g(cid:230)lder den foresl(cid:229)ede gruppefritagelsesforord- ning for alle vertikale begr(cid:230)nsninger op til en markedsandel, der foresl(cid:229)s fastsat til 30 %, hvad enten det drejer sig om halvfabrikata, f(cid:230)rdigvarer eller tjenesteydelser med undtagelse af et lille antal »hard core«- begr(cid:230)nsninger og -vilk(cid:229)r. Eksempelvis kan det i forbindelse med de łlleveranceaftaler, det (cid:230)rede medlem omtaler, n(cid:230)vnes, at man normalt ikke vil forvente, at et bryggeri med en markedsandel p(cid:229) mindre end 30 %, alene vil v(cid:230)re i stand til at udelukke konkurrenter fra markedet ved at p(cid:229)l(cid:230)gge de bev(cid:230)rtninger, det leverer til, klausuler om eksklusivitet. Virksomheder med en markedsandel p(cid:229) over 30 % vil ikke nyde godt af »safe harbour«-ordningen. Det er imidlertid ikke givet, at deres vertikale aftaler er ulovlige, men de vil m(cid:229)ske blive gjort til genstand for en individuel undersłgelse i henhold til EF-traktatens artikel 81 (tidligere artikel 85). De tilknyttede retnings- linjer er udf(cid:230)rdiget med henblik p(cid:229) at hj(cid:230)lpe virksomheder med at foretage s(cid:229)danne undersłgelser og derved łge konkurrencereglernes effektivitet. Det er ikke muligt at sikre sig overblik over alle klausuler om eksklusivitet i EU, da det vil omfatte tusinder af aftaler i mange sektorer. Der er flere grunde til, at Kommissionen dog hverken frygter eller forventer, at klausuler om eksklusivitet vil blive normen. For det fłrste betyder de nye bestemmelser om gruppefritagelse, at varigheden af klausuler om eksklusivitet neds(cid:230)ttes til 5 (cid:229)r, hvorimod distributłrer i dag i visse sektorer som f. eks. łlsektoren kan v(cid:230)re bundet i 10 (cid:229)r eller ubegr(cid:230)nset. Det vil give distributłrerne mulighed for at l(cid:230)gge pres p(cid:229) deres leverandłrer ved at true med at skifte leverandłr, hvilket har stłrre effekt end detaljerede regler om de kontraherende parters rettigheder og forpligtelser. For det andet vil de fremtidige gruppefritagelser i mods(cid:230)tning til i dag ikke g(cid:230)lde virksomheder med en markedsandel p(cid:229) over 30 %. For det tredje omfatter forordningsforslaget for fłrste gang sammenslutninger af sm(cid:229) og mellemstore detailvirksomheder (SMV), hvilket skulle głre det muligt for disse at styrke deres position over for deres leverandłrer og h(cid:230)vde sig bedre i konkurrencen med store integrerede distributionskoncerner. 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/121 For det fjerde indeholder den nye rammelovgivning en tilbagekaldelsesmekanisme, som głr det muligt for konkurrencemyndigheder at gribe ind over for virksomheder med en markedsandel p(cid:229) under 30 %, s(cid:229)fremt de vertikale begr(cid:230)nsninger łver en negativt indflydelse p(cid:229) konkurrencen. Kommissionen łnsker at skabe en konkurrencepolitik, der grundl(cid:230)ggende baseres p(cid:229) łkonomiske kriterier og fokuserer p(cid:229) analyser af virkningerne af vertikale aftaler p(cid:229) markedet. Kommissionen łnsker ikke at regulere de kontraktlige forhold mellem parterne ved hj(cid:230)lp af F(cid:230)llesskabets konkurrencelovgivning med det form(cid:229)l at skabe balance i deres respektive forhandlingspositioner. Antitrustlovgivningen skal beskytte konkurrencen og sikre, at vertikale begr(cid:230)nsninger ikke h(cid:230)mmer konkurrencen p(cid:229) markedet, navnlig i de ligeledes gavne sm(cid:229) og tilf(cid:230)lde, hvor leverandłrer har en st(cid:230)rk markedsstilling. Den nye politik vil mellemstore virksomheder. EFT C 270 af 24. 9. 1999. (1) (2) Grłnbog om vertikale begr(cid:230)nsninger i EF(cid:146)s konkurrencepolitik, KOM(1996) 721 endelig udg. (3) Meddelelse om anvendelse af EF(cid:146) s konkurrenceregler p(cid:229) vertikale begr(cid:230)nsninger, KOM(1998) 544 endelig udg. (2000/C 225 E/128) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2388/99 af SØrgio Marques (PPE-DE) til Kommissionen (1. december 1999) Om: Ordningen for import af bananer Det forslag, som Kommissionen vedtog p(cid:229) sit młde den 10. november 1999 om den nye ordning for import af bananer, is(cid:230)r p(cid:229) grund af de yderst forudsigelige (cid:230)ndringer af handelsmłnstrene. Denne (cid:230)ndring kan fłre til alvorlige hindringer for afs(cid:230)tningen af europ(cid:230)iske bananer. Dette betyder, at der lłbes en risiko, som ingen ordning for producentstłtte kan opveje. indeb(cid:230)rer alvorlige risici for den europ(cid:230)iske bananproduktions overleven, Derfor og fordi en hłjtst(cid:229)ende tjenestemand i Europa-Kommissionen har udtalt, at den nye ordning ikke indeb(cid:230)rer nogen risiko for EF-bananerne, bedes Kommissionen oplyse, p(cid:229) hvilken m(cid:229)de bananproducen- ternes interesser p(cid:229) Madeira efter dens opfattelse er sikret i den omtalte ordning. Hvis man antager, at afs(cid:230)tningen af EF-bananer er sikret, hvordan vil de yderligere omkostninger i forbindelse med stłtteordningen til producenterne i F(cid:230)llesskabet (»deficiency payment«) i betragtning af budgetaftalerne for 2000, som er resultatet af det stłrre udbud af bananer og det deraf fłlgende prisfald, blive finansieret? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (20. december 1999) forslag, som Kommissionen vedtog den 10. november 1999 (1), har til form(cid:229)l at opfylde EU(cid:146)s Det forpligtelser over for Verdenshandelsorganisationen (WTO), idet der tages hensyn til interesserne for b(cid:229)de EU og bananproducenterne i landene i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) og til behovet for at overholde EU-budgettets stramme gr(cid:230)nser. Forslaget omfatter en ren toldordning, der skal tr(cid:230)de i kraft senest den 1. januar 2006 efter udlłbet af en overgangsperiode, i hvilken der anvendes en ordning med toldkontingenter, som omfatter en toldpr(cid:230)fe- rence, der er tilstr(cid:230)kkelig omfattende til at bevare adgangen for bananer med oprindelse i AVS-landene. Kommissionen mener, at stłtten til EU-producenterne sikres gennem den nuv(cid:230)rende ordning med udlig- ningsstłtte, hvis beregning er baseret p(cid:229) forskellen mellem den faste referenceindt(cid:230)gt (der blev forhłjet med 5 % i 1998 og 3 % i 1999) og de gennemsnitlige priser, der noteres i lłbet af produktions(cid:229)ret for bananer. Ordningen sikrer, at EU-produktionen kan afs(cid:230)ttes p(cid:229) markedet med fuld kompensation uanset prisudviklingen p(cid:229) EU-markedet i denne fase


title: PREGUNTA ESCRITA E-2391/99 de Gorka Knörr Borràs (Verts/ALE) a la Comisión. Irregularidades detectadas en las obras del AVE Madrid-Zaragoza-Barcelona.

text: C 225 E/122 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 La propuesta presentada por la Comisi(cid:243)n va acompaæada de una ficha financiera. La repercusi(cid:243)n presupuestaria prevista de la propuesta se ha cifrado en un aumento de los gastos de 77 millones de euros y un aumento de los ingresos de 30 millones. En esta fase, no es posible cuantificar la repercusi(cid:243)n presupuestaria de la aplicaci(cid:243)n de un sistema œnicamente arancelario. (1) SEC(1999) 1820 final. (2000/C 225 E/129) PREGUNTA ESCRITA E-2391/99 de Gorka Kn(cid:246)rr Borr(cid:224)s (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Irregularidades detectadas en las obras del AVE Madrid-Zaragoza-Barcelona Recientemente han sido cesados dos altos cargos del Ente Gestor de Inversiones Ferroviarias (GIF), dependiente del Ministerio de Fomento del Gobierno Espaæol, al descubrirse que hab(cid:237)an adjudicado contratos por valor superior a los 5 000 millones de pesetas, de las obras de construcci(cid:243)n del tren de alta velocidad Madrid-Zaragoza-Barcelona, a empresas a las que estaban vinculados accionarialmente. Teniendo en cuenta que la UE estÆ cofinanciando dichas obras a travØs del Fondo de Cohesi(cid:243)n, ¿tiene conocimiento la Comisi(cid:243)n de estas irregularidades y, de ser as(cid:237), considera que las mismas pueden ser motivo de investigaci(cid:243)n por parte de las autoridades comunitarias? ¿Considera la Comisi(cid:243)n que estos hechos pueden retrasar las obras del AVE o poner en peligro la cofinanciaci(cid:243)n europea? ¿Ha pedido la Comisi(cid:243)n o piensa pedir algœn tipo de explicaciones al Gobierno Espaæol? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de enero de 2000) La Comisi(cid:243)n tiene conocimiento de la dimisi(cid:243)n de dos responsables del GIF (Ente Gestor de Infraestruc- turas Ferroviarias) y de la apertura de una investigaci(cid:243)n administrativa a este respecto. Dicha investigaci(cid:243)n, a cargo del Ministerio de Fomento espaæol, deb(cid:237)a determinar la presunta vinculaci(cid:243)n de esos responsables con dos empresas a las que se hab(cid:237)an adjudicado dos contratos para la realizaci(cid:243)n de las obras de construcci(cid:243)n de la l(cid:237)nea ferroviaria de alta velocidad Madrid-Barcelona-frontera francesa, as(cid:237) como el posible trato de favor recibido por ambas empresas. Los resultados de la investigaci(cid:243)n fueron expuestos recientemente por el ministro responsable ante el Congreso de los Diputados espaæol. Los contratos objeto de esta investigaci(cid:243)n no estÆn cofinanciados por el Fondo de Cohesi(cid:243)n, pero estÆn incluidos en dos grupos de proyectos en relaci(cid:243)n con los cuales las autoridades espaæolas han presentado una solicitud de cofinanciaci(cid:243)n, solicitud que se encuentra actualmente en fase de examen. La Comisi(cid:243)n estÆ a la espera de que le sean comunicados los resultados de la investigaci(cid:243)n realizada por las autoridades espaæolas, a fin de poder determinar las medidas que conviene tomar. (2000/C 225 E/130) PREGUNTA ESCRITA E-2392/99 de Jean-Claude Martinez (TDI) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Inundaciones mort(cid:237)feras en el Sur de Francia Las lluvias diluvianas, las crecidas de los r(cid:237)os, los corrimientos de tierras y la destrucci(cid:243)n de infraestructuras han devastado en noviembre de 1999 cuatro departamentos del sur de Francia, Aude, HØrault, Tarn y los Pirineos Orientales, causando casi 30 muertos y destruyendo carreteras, v(cid:237)as fØrreas y todas las redes


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2410/99 di Cristina Gutiérrez Cortines (PPE-DE) alla Commissione. Iniziativa comunitaria Interreg II: cooperazione Spagna/Marocco.

eurovoc_concepts:
EU initiative
Morocco
Spain
aid recipient
cooperation policy
development aid
distribution of aid
financial control
management
modernisation aid
project evaluation

text: 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/127 (2000/C 225 E/136) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2408/99 di Linda McAvan (PSE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Revisione delle direttive sul trasporto degli animali e sui suini A quanto mi risulta, trasporto degli animali, oltre alla revisione della direttiva sui suini, attesa ormai da tempo. la Commissione europea dovrebbe presentare una revisione della direttiva sul Pu(cid:242) la Commissione far sapere quale fase ha raggiunto nella preparazione di proposte sostanzialmente nuove in questi settori e quando prevede che si potr(cid:224) prenderne visione? Risposta del Commissario Byrne a nome della Commissione (19 gennaio 2000) La legislazione comunitaria sulla protezione degli animali durante il trasporto Ł stata definita in base ai risultati di ricerche scientifiche e a nozioni pratiche, che indicano entrambi la possibilit(cid:224) di trasportare animali se si rispettano alcune condizioni sulla protezione degli animali stessi. Per quanto riguarda le future attivit(cid:224), la Commissione si adoperer(cid:224) per prendere in considerazione una proposta basata su un parere specifico del Comitato scientifico sulla salute e il benessere degli animali, che definisce norme relative all(cid:146)aerazione meccanica dei veicoli adibiti al trasporto di bestiame. La proposta Ł prevista per l(cid:146)inzio del 2000. Recentemente Ł stato istituito un gruppo di lavoro del Comitato veterinario permanente per prendere in considerazione particolari problemi relativi all(cid:146)attuazione della direttiva del Consiglio 95/29/EC sulla protezione degli animali durante il trasporto (1) per quanto riguarda trasporti su lunghe distanze, ivi compresa l(cid:146)importazione di cavalli da paesi terzi. Nel corso del prossimo anno la Commissione potrebbe prendere in considerazione la presentazione di proposte per modificare l(cid:146)attuale legislazione comunitaria sulla base delle conclusioni del citato gruppo di lavoro. La direttiva del Consiglio 91/630/EC del 19 novembre 1991 che definisce norme minime per la protezione dei suini (2) stabilisce che la Commissione presenti una relazione sull(cid:146)allevamento intensivo di suini, in particolare per quanto riguarda il benessere delle scrofe allevate in maggiore o minore isolamento e in gruppo. La Commissione ha chiesto al Comitato scientifico veterinario sulla salute e sul benessere degli animali di redigere la relazione. Il 30 settembre 1997 il Comitato scientifico ha adottato la relazione, il cui testo Ł disponibile su Internet nel sito web della Direzione generale Salute e tutela dei consumatori. Il progetto di proposta della Commissione comprender(cid:224) disposizioni particolari per l(cid:146)allevamento di scrofe in gruppi e per la definizione di zone separate destinate ai normali schemi comportamentali. Le proposte della Commissione saranno presentate per approvazione al Consiglio e al Parlamento nel corso dell(cid:146)anno. La Commissione proporr(cid:224) di applicare quanto prima possibile queste disposizioni aggiornate nei nuovi allevamenti. L(cid:146)applicazione delle nuove disposizioni nei sistemi gi(cid:224) esistenti Ł oggetto di discussione fra gli esperti, tenuto debito conto in particolare delle conseguenze a livello socio-economico. (1) GU L 148 del 30. 6. 1995. (2) GU L 340 dell(cid:146)11. 12. 1991. (2000/C 225 E/137) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2410/99 di Cristina GutiØrrez Cortines (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Iniziativa comunitaria Interreg II: cooperazione Spagna/Marocco (16 dicembre 1999) Nel quadro dell(cid:146)iniziativa comunitaria Interreg esiste un programma di cooperazione tra Spagna e Marocco che a sua volta prevede quattro ambiti di cooperazione: misure di sviluppo socioeconomico, misure di salvaguardia del patrimonio culturale e dell(cid:146)ambiente, misure nel settore delle comunicazioni transfronta- liere e gestione e controllo del programma. Pu(cid:242) la Commissione fornire informazioni dettagliate su ciascuno degli aiuti concessi a questi quattro settori, sui destinatari e sugli importi degli stessi? C 225 E/128 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (17 gennaio 2000) Il contributo concesso a titolo del programma di iniziativa comunitaria Interreg Spagna-Marocco per il periodo 1994-1999 ammonta a 104,1 milioni di euro. La ripartizione per sottoprogramma Ł la seguente: Sostegno allo sviluppo socioeconomico Patrimonio culturale e ambiente Miglioramento delle comunicazioni transfrontaliere Gestione e sorveglianza (in milioni di euro) 38,78 10,85 54,40 0,07 I progetti sono gestiti dai seguenti organismi: Administraci(cid:243)n Central; Junta de Andaluc(cid:237)a; Ayuntamiento de CÆdiz; Ayuntamiento de MÆlaga; Ciudad Aut(cid:243)noma de Ceuta; Ciudad Aut(cid:243)noma de Melilla; Mancomu- nidad de Municipios del Bajo Guadalquivir; Diputaci(cid:243)n Provincial de MÆlaga; Diputaci(cid:243)n Provincial de CÆdiz; Red ElØctrica; Telef(cid:243)nica; Autoridad Portuaria de la Bah(cid:237)a de CÆdiz; Autoridad Portuaria de la Bah(cid:237)a de Algeciras; Autoridad Portuaria de Ceuta y Autoridad Portuaria de Melilla. I particolari relativi ai progetti cofinanziati da questi quattro sottoprogrammi nonchØ i destinatari finali e gli importi che sono stati loro concessi possono essere ottenuti rivolgendosi alla presidenza del comitato di sorveglianza, nella fattispecie il ministero spagnolo dell(cid:146)Economia e delle Finanze. (2000/C 225 E/138) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2411/99 di Cristina GutiØrrez Cortines (PPE-DE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: FESR-Regione Murcia La Commissione europea ha approvato con decisione C(94)2587 una sovvenzione globale destinata a modernizzare le strutture produttive e commerciali delle imprese della regione di Murcia, a potenziare il livello di risorse umane e a promuovere, in tal modo, la creazione di posti di lavoro duraturi. Pu(cid:242) la Commissione fornire: 1. una relazione dettagliata sugli aiuti e le misure concesse a tutt(cid:146)oggi nel quadro di tale decisione, e 2. un elenco dei destinatari degli stessi? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (17 gennaio 2000) La sovvenzione globale attribuita alla regione di Murcia dalla decisione C (94) 2587, a titolo del Fondo Europeo di Sviluppo Regionale per il periodo attuale di programmazione 1994-1999, ammonta a 76,16 milioni di euro. Alla data del 31 dicembre 1998, l(cid:146)organismo incaricato della gestione della sovvenzione («Instituto de Fomento de la Region de Murcia») ha concesso aiuti a 4. 434 imprese della regione per una somma totale di 62,02 milioni di euro


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2482/99 di Liam Hyland (UEN) alla Commissione. Reazione dell'UE alla crisi del mercato delle carni suine.

eurovoc_concepts:
EU market
economic analysis
export (EU)
export refund
market economy
market support
over-production
pigmeat
supply and demand
world market price

text: C 225 E/144 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 l(cid:146)organizzazione e realizzazione di questi lodevoli progetti che coinvolgono Ospedali, Universit(cid:224), Medici, Psicologi, Artisti e Volontari, hanno un costo elevato; Ł dimostrata, anche dal punto di vista medico, l(cid:146)utilit(cid:224) di una assistenza morale e psicologica ai pazienti, specie per i bambini e gli adolescenti; si chiede: Ł gi(cid:224) previsto dalla Commissione il finanziamento a tale tipo di progetti denominati solitamente 1. «Clinic Clowns»? Ł sua intenzione destinare fondi a favore di progetti europei per lo sviluppo di tali lodevoli iniziative 2. in tutti gli Stati membri dell(cid:146)Unione europea? Risposta data dal sig. Byrne a nome della Commissione (19 gennaio 2000) No, la Commissione non finanzia alcun progetto «Clinic Clowns» nel quadro dei suoi programmi di 1. sanit(cid:224) pubblica. In conformit(cid:224) delle disposizioni di cui alle decisioni del Parlamento e del Consiglio, relative ai 2. programmi di sanit(cid:224) pubblica, gli inviti a presentare proposte vengono pubblicati annualmente sulla Gazzetta ufficiale. ¨ in tale occasione che le persone o gli organismi interessati devono segnalare i progetti che essi desidererebbero svolgere nel quadro di tali programmi. (2000/C 225 E/157) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2482/99 di Liam Hyland (UEN) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Reazione dell(cid:146)UE alla crisi del mercato delle carni suine Come la Commissione ricorder(cid:224), nel 1998 i prezzi delle carni suine hanno fortemente risentito della combinazione di due fattori, l(cid:146)offerta interna e le condizioni degli scambi sul mercato mondiale, raggiungendo, alla fine dell(cid:146)anno, nonostante le misure di sostegno del mercato, un livello del 40 % piø basso che nei corrispondenti periodi del 1996 e del 1997. All(cid:146)epoca la Commissione aveva dichiarato che, secondo il parere generale, i meccanismi esistenti erano sufficienti se utilizzati in modo efficace. Pu(cid:242) la Commissione fornire, ora che il 1999 sta per concludersi, una valutazione aggiornata del mercato delle carni bovine dell(cid:146)UE nel suo insieme, precisando, l(cid:146)efficacia dei meccanismi che giudicava sufficienti per far fronte alla crisi? in particolare, come valuta oggi Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (18 gennaio 2000) E(cid:146) deplorabile che il mercato delle carni suine sia in crisi dall(cid:146)estate 1998. La ragione del calo dei prezzi nel settore va ricercata principalmente nell(cid:146)offerta eccessiva di carni suine. E(cid:146) vero anche che, in determinati periodi, i mercati dell(cid:146)esportazione hanno riscontrato delle difficolt(cid:224) ma il calo dei prezzi delle carni suine pu(cid:242) essere difficilmente imputato al livello modesto delle esportazioni, visto che queste ultime sono invece costantemente aumentate. Nel 1997, le esportazioni di carni suine hanno registrato un aumento del 13 %, nel 1998 del 16 % e nel 1999 l(cid:146)incremento Ł stimato oltre il 20 %. il 1996 e il 1997, i suinicoltori di tutta Europa hanno accresciuto le Dopo due annate eccezionali, mandrie, il che si Ł tradotto in una produzione da primato. Nel 1998 la produzione Ł aumentata di 1,2 milioni di t (ovvero dell(cid:146)8 %) raggiungendo un volume globale di 17,6 milioni di t. Si prevede che la produzione aumenti del 2 % nel 1999 e che si mantenga ad un livello elevato nel 2000. Dato che tradizionalmente il volume totale del mercato mondiale si colloca lievemente al di sopra di 3 milioni di t, non ci si pu(cid:242) aspettare che i mercati dell(cid:146)esportazione assorbano un simile aumento dell(cid:146)offerta. 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/145 Dalla primavera 1998, la Commissione Ø intervenuta abbastanza attivamente a sostegno del mercato delle carni suine, con un aumento delle restituzioni all(cid:146)esportazione, accordando sovvenzioni all(cid:146)ammasso privato ed inviando alla Russia un aiuto alimentare sotto forma di carni suine. La Commissione si Ł impegnata a sostenere il mercato nei periodi difficili per evitare che il settore subisca perdite troppo pesanti, ma il mercato delle carni suine deve tendere all(cid:146)autodisciplina. I prezzi incideranno sull(cid:146)offerta e viceversa. La Commissione ha fatto spesso ricorso alle restituzioni all(cid:146)esportazione per sostenere il mercato, ma, poichØ il mercato mondiale Ł limitato, anche il sostegno alle esportazioni non potr(cid:224) essere indefinito. Inoltre, la politica europea in materia di esportazioni deve anche tener conto dei massimali stabiliti dall(cid:146)Organizzazione mondiale del commercio (OMC). Dall(cid:146)estate 1999 in poi i prezzi hanno subito un netto miglioramento ma recentemente hanno registrato un calo stagionale dovuto al fatto che ogni anno l(cid:146)offerta tende ad essere particolarmente sostenuta durante l(cid:146)ultimo trimestre. Non bisogna dimenticare inoltre che il settore suino Ł caratterizzato da tendenze stagionali ma anche da cicli piø lunghi, in cui i prezzi si adeguano in base all(cid:146)offerta e viceversa. Gli allevatori di suini sono consapevoli del fatto che, spesso, a periodi buoni fanno seguito periodi meno positivi che purtroppo molti allevatori non sono pronti ad affrontare. In piø occasioni la Commissione ha discusso con gli Stati membri la possibilit(cid:224) di adottare altre misure (come ad esempio la costituzione di fondi su base volontaria) ma finora tali suggerimenti non sono stati accolti favorevolmente dalla maggioranza degli Stati membri. (2000/C 225 E/158) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2484/99 di Josu Ortuondo Larrea (Verts/ALE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Informazioni relative alla riduzione progressiva delle navi che effettuano attivit(cid:224) di pesca con reti da posta derivanti nel quadro del regolamento (CE) n. 1239/98 Il regolamento (CE) n. 1239/98 (1) vieta, dal 1o gennaio 2002, l(cid:146)utilizzo di reti da posta derivanti destinate il alla cattura del tonno nell(cid:146)Atlantico e nel Mediterraneo. Tale regolamento stabilisce che, nel 1998, numero massimo di navi per Stato membro non pu(cid:242) superare il 60 % delle navi da pesca che hanno usato queste reti nel corso del periodo 1995-1997. Alla luce della mancanza di coerenza che ha caratterizzato le informazioni precedentemente fornite dalla Commissione ad altri deputati al Parlamento europeo, pu(cid:242) la Commissione trasmettere una relazione o un elenco esatto, per Stato membro, di tutte le navi, con i relativi numeri di immatricolazione, che hanno effettuato attivit(cid:224) di pesca ogni anno, dal 1995 al 1999, e confermare se tutti gli anni sono le stesse navi, con gli stessi numeri di immatricolazione, ad aver effettuato attivit(cid:224) di pesca o se si tratta di altre navi? (1) GU L 171 del 17. 6. 1998, pag. 1. Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (20 gennaio 2000) In ottemperanza all(cid:146)articolo 11, paragrafo 4 del regolamento (CE) n. 894/97 del Consiglio, che istituisce misure tecniche per la conservazione delle risorse della pesca, modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1239/98 del Consiglio (1), del 8 giugno 1998, gli Stati membri hanno l(cid:146)obbligo di comunicare, a partire dal 1998, l(cid:146)elenco delle navi autorizzate ad effettuare attivit(cid:224) di pesca con reti da posta derivanti. Conforme- mente a tale disposizione, tutti gli Stati membri in questione. Anteriormente al 1998 la legislazione comunitaria non conteneva alcuna norma che obbligasse gli Stati membri a comunicare gli elenchi delle navi o a ridurre l(cid:146)accesso esigendo un(cid:146)autorizzazione per le navi che utilizzavano reti da posta derivanti. Durante tale periodo, infatti, le navi comunitarie erano libere di praticare questo tipo di pesca. Gli Stati membri interessati hanno accertato quali fossero le loro navi che avevano utilizzato reti da posta derivanti fra il 1995 e il 1997 e, su richiesta, hanno comunicato alla Commissione il numero complessivo delle navi cos(cid:236) individuate. interessati hanno trasmesso gli elenchi delle navi


title: 2000/34/EY: Komission päätös, tehty 16 päivänä joulukuuta 1999, yhteisön taloudellisesta tuesta kasveille tai kasvituotteille haitallisten organismien torjumisesta Portugalille aiheutuneisiin menoihin (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 4516) (Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
EU aid
Portugal
crop production
financial aid
parasitology
plant health treatment

text: L 12/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 1. 2000 KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 16 päivänä joulukuuta 1999, yhteisön taloudellisesta tuesta kasveille tai kasvituotteille haitallisten organismien torjumisesta Portugalille aiheutuneisiin menoihin (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 4516) (Ainoastaan portugalinkielinen teksti on todistusvoimainen) (2000/34/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon kasvien tai kasvituotteiden haitallisten organis- mien jäsenvaltioihin kulkeutumisen ja siellä leviämisen estämi- seen liittyvistä suojatoimenpiteistä 21 päivänä joulukuuta 1976 annetun neuvoston direktiivin 77/93/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiivillä 1999/53/EY (2), ja erityisesti sen 19 artiklan c alakohdan, sekä katsoo seuraavaa: Yhteisö voi direktiivin 77/93/ETY nojalla myöntää jäsen- valtioille taloudellista tukea sellaisiin tarpeellisiin toimen- piteisiin liittyvien menojen kattamiseksi, joita on toteu- joita aiotaan toteuttaa kolmansista maista tai tettu tai yhteisön muilta alueilta peräisin olevien haitallisten orga- nismien kulkeutumisen estämiseksi tuhoamalla ne, tai jos se ei ole mahdollista, estämällä niiden leviäminen. Portugali on hakenut kyseistä yhteisön tukea ja esittänyt toimenpideohjelman Portugaliin vuonna 1995 kulkeutu- neen perunan vaalean rengasmädän aiheuttajan Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. -kasvintuhoojan hävittämiseksi. Ohjelmassa määritellään tavoitteet, toteu- tetut toimenpiteet sekä niiden kesto ja kustannukset, jotta yhteisö voi osallistua niiden rahoitukseen. ja näytteiden ottamiseen ja analyysien tekemiseen peru- noista. Portugalin toimittamien teknisten tietojen perusteella pysyvä kasvinsuojelukomitea on voinut eritellä tilanteen tarkasti ja kokonaisvaltaisesti. Madeiran alueella myönnetään yhteisön erityistä ta- loudellista tukea muiden kasveille ja kavituotteille haital- listen organismien kuin Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. -kasvintuhoojan hävittämis- ja valvon- taohjelman täytäntöönpanemiseksi. Jäljempänä 2 artiklassa tarkoitetun tuen myöntäminen ei estä tuen myöntämistä muille mahdollisille tarpeellisille lisätoimille, jotka on toteutettu tai toteutetaan kulloinkin kyseessä olevien haitallisten organismien hävittämistä tai valvontaa koskevan tavoitteen saavuttamiseksi; sellainen avustus olisi uuden päätöksen kohteena. Tällä päätöksellä ei rajoiteta direktiivin 77/93/ETY 19 artiklan d alakohdan mukaisten sellaisten komission tarkastusten lopputulosta eikä seurauksia, joilla tutki- johtuuko haitallisten organismien kulkeutuminen taan, riittämättömistä tutkimuksista tai tarkastuksista. Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat pysyvän kasvinsuojelukomitean lausunnon mukaiset, 5) 6) 7) 8) 9) Yhteisön taloudellinen tuki voi kattaa enintään 50 prosenttia tukikelpoisista menoista. ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: Portugalille vuosina 1996—1997 aiheutuneet menot liit- tartunnan saaneiden perunoiden hävittämiseen, tyvät koneiden ja tilojen desinfiointiin, rikkakasvien torjuntaan tartunnan saaneella alueella, kasvien terveystarkastuksiin (1) EYVL L 26, 31. 1. 1977, s. 20. (2) EYVL L 142, 5. 6. 1999, s. 29. 1 artikla Hyväksytään yhteisön taloudellisen tuen myöntäminen Portu- galille aiheutuneisiin menoihin, jotka liittyvät direktiivin 77/ 93/ETY 19 artiklan c alakohdan 2 kohdassa määriteltyihin tarpeellisiin toimenpiteisiin Ralstonia solanacearum -kasvintu- hoojan torjumiseksi. 1) 2) 3) 4) 18. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 12/27 Yhteisön taloudellisen tuen enimmäismäärä on 137 819 euroa. 2 artikla 3 artikla 1. Jollei direktiivin 77/93/ETY 19 d artiklan 1 kohdan mukaisista komission tarkastuksista muuta johdu, yhteisön taloudellista tukea maksetaan ainoastaan silloin, kun komis- todisteet Ralstonia solanacearum siolle toimitetaan kirjalliset ja hävittämiseksi -kasvintuhoojan esiintymisen toteamiseksi toteutetuista toimenpiteistä. 2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut asiakirjat ovat seuraavat: — testausmenetelmä — tutkimusten ja/tai testien tulokset — Portugalissa todetun esiintymän oletettu alkuperä; b) Ralstonia solanacearum -kasvintuhoojan esiintymistä ja Rals- tonia solanacearum -kasvintuhoojan aiheuttamaa saastunnan laajuutta koskeva valvontakertomus, jossa on yksityiskoh- taiset tiedot suoritetuista tarkastuksista ja testeistä; c) rahoitusselvitys, jossa on mukana luettelo tuensaajista ja heidän osoitteistaan sekä maksetuista määristä (alv ja muut verot pois lukien). a) hävittämiskertomus kultakin tilalta, jolla kasveja ja kasvi- tuotteita on hävitetty; kertomuksessa on oltava seuraavat tiedot: — tilan sijainti — päivämäärä, jona Ralstonia solanacearum -kasvintuhoojan jona sen esiinty- esiintymistä epäiltiin ja päivämäärä, minen vahvistettiin ja osoite 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Portugalin tasavallalle. Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 1999. — hävitettyjen kasvien ja kasvituotteiden määrä — hävittämis- ja desifiointimenetelmä — Ralstonia solanacearum -kasvintuhoojan esiintymisen tutkimiseksi ja toteamiseksi otettujen näytteiden määrä Komission puolesta David BYRNE Komission jäsen


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2378/99 esittäjä(t): Juan Izquierdo Collado (PSE) komissiolle. Linja-autojen turvallisuus.

eurovoc_concepts:
bus
common transport policy
road safety

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/55 ten rakentamista ja toimenpiteit(cid:228) mets(cid:228)palojen torjumiseksi (palolinjat, palopostit, t(cid:228)hystysasemat, kalusto- ja laitetoimitukset, vesis(cid:228)ili(cid:246)t). Koheesiorahastosta yhteisrahoitetaan Kreikassa 85-prosenttisesti my(cid:246)s koko- naiskustannuksiltaan 37 miljoonan euron suuruinen hanke luonnon- ja mets(cid:228)ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelemiseksi. Rahoitus on suunnattu palontorjuntatoimiin (tarvittavan kaluston hankinta) sek(cid:228) palontorjuntakeskusten rakentamiseen, kunnostamiseen ja varustamiseen ja 150 vesis(cid:228)ili(cid:246)n rakentamiseen. yhteisrahoittanut vuosina 1992(cid:129)1999 mets(cid:228)palojen torjunnasta Komissio on my(cid:246)s yhteis(cid:246)ss(cid:228) 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2158/92 (1) mukaisesti 50 prosentin rahoitusosuudella 86 hanketta, joiden kokonaiskustannukset olivat 19,85 miljoonaa euroa. Hankkeet liittyiv(cid:228)t p(cid:228)(cid:228)asiassa ennaltaehk(cid:228)isev(cid:228)(cid:228)n mets(cid:228)nhoitoon, suojarakenteisiin (mets(cid:228)tiet, palonkatkaisulinjat ja vedenottopaikat) t(cid:228)hystystornien rakentaminen ja erikoistuneen henkil(cid:246)st(cid:246)n koulutus). Lis(cid:228)ksi toteutettiin alueellinen viestint(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228), joka on t(cid:228)rke(cid:228) v(cid:228)line mets(cid:228)palojen ehk(cid:228)ise- misess(cid:228) ja tarpeiden analysoinnissa. ja valvontatoimiin (esim. Metsityksen osalta julkiset menot ovat yhteens(cid:228) 298,7 miljoonaa euroa, josta 224 miljoonaa yhteisrahoi- tetaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) ohjausosastosta osana toista yhteis(cid:246)n tukikehyst(cid:228) ja yhteis(cid:246)aloitteita. L(cid:228)hes koko summasta on tehty maksusitoumukset, ja ne koskevat useita kohteita kaikilla Kreikan mets(cid:228)alueilla ja liittyv(cid:228)t moniin erilaisiin toimiin, kuten metsien suojeluun, metsitykseen ja mets(cid:228)nhoidon kehitt(cid:228)miseen. Edell(cid:228) ilmoitetut luvut ovat osoitus intensiivisist(cid:228) toimenpi- teist(cid:228) Kreikan mets(cid:228)alan hyv(cid:228)ksi. Kifisos-joen tilan parantamista koskevien suunnitelmien osalta komissio on ollut toistuvasti yhteydess(cid:228) Kreikan viranomaisiin saadakseen tietoja saatumisongelmasta. Aiheesta keskusteltiin mainittujen viran- jossa komissiolle kerrottiin omaisten kanssa erityisesti 9. (cid:129)10. t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) tehdyist(cid:228) mittauksista ja tarkastuksista. Komissio ei ole saanut tietoja joenuoman muutoksista, ja se aikookin k(cid:228)(cid:228)nty(cid:228) uudelleen Kreikan viranomaisten puoleen saadakseen kaikki tarvitse- mansa t(cid:228)smennykset. joulukuuta 1999 pidetyss(cid:228) kokouksessa, Euroopan aluekehitysrahastosta voitaisiin periaatteessa osarahoittaa tukikelpoisia toimia tulvista k(cid:228)rsineill(cid:228) alueilla, jos Kreikan viranomaiset esitt(cid:228)v(cid:228)t asiaa koskevan hakemuksen. (1) EYVL L 217, 31. 7. 1992. (2000/C 303 E/049) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2378/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Juan Izquierdo Collado (PSE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Linja-autojen turvallisuus Zaragozan l(cid:228)hell(cid:228) Espanjassa 19. syyskuuta 1999 tapahtuneessa linja-auto-onnettomuudessa kuoli 29 ihmist(cid:228) ja 25 loukkaantui vakavasti. Viime vuosina Espanjassa on kuollut vastaavissa tilanteissa 398 ihmist(cid:228), joista 91 alle kouluik(cid:228)isi(cid:228). N(cid:228)iden tietojen valossa kysyn seuraavaa. Aikooko komissio toteuttaa toimenpiteit(cid:228) linja-autokuljetusten turvallisuuden parantamiseksi? Katsooko komissio, ett(cid:228) ajoneuvojen teknist(cid:228) tarkastusta, nopeusrajoituksia, pitk(cid:228)n matkan linjojen taukoja, rattijuoppojen valvontaa, yms. koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) pit(cid:228)isi kirist(cid:228)(cid:228)? Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on pakollisten turvav(cid:246)iden ja ilmatyynyjen tai muiden senkaltaisten v(cid:228)lineiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottamisesta matkustajille? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) Yhteis(cid:246) on jo toteuttanut monia lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)toimia Euroopan tasolla parantaakseen linja-autojen turvalli- suutta. Niihin kuuluvat tieliikenteen sosiaalilains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yhdenmukaistamisesta 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1985 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3820/85 (1), tieliikenteen valvontalaitteista 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1985 annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 3821/851, tiettyjen moottoriajoneuvoluokkien nopeudenrajoit- timien asentamisesta ja k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) (1). 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi C 303 E/56 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 92/6/ETY (2), moottoriajoneuvojen turvav(cid:246)it(cid:228) ja turvaj(cid:228)rjestelmi(cid:228) koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) annetun neuvoston direktiivin 77/541/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996 annettu komission direktiivi 96/36/EY (3), moottoriajoneuvojen sisustusta (istuimien ja niiden kiinnityspisteiden lujuutta) koskevan neuvoston direktiivin 74/408/ETY mukauttami- sesta tekniikan kehitykseen 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996 annettu komission direktiivi 96/37/EY (4), mootto- riajoneuvojen turvav(cid:246)iden kiinnityspisteit(cid:228) koskevan neuvoston direktiivin 76/115/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1996 annettu komission direktiivi 96/38/EY (5), yhteis(cid:246)n ajokortista 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1991 annettu neuvoston direktiivi 91/439/ETY (6), sellaisena kuin se on muutettuna 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1997 annetulla neuvoston direktiivill(cid:228) 97/26/EY (7) sek(cid:228) moottoriajo- neuvojen ja niiden per(cid:228)vaunujen katsastusta koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1996 annettu neuvoston direktiivi 96/96/EY (8). Komissio on my(cid:246)s antanut ehdotuksen Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi matkustajien kuljetuksesta k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) kuljettajan istuimen lis(cid:228)ksi enemm(cid:228)n kuin kahdeksan istuinta k(cid:228)sitt(cid:228)vi(cid:228) ajoneuvoja koskevista erityiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) sek(cid:228) neuvoston direktiivin 70/156/ETY muuttamisesta (9). Ehdotukseen sis(cid:228)ltyy vaatimuksia siit(cid:228), ett(cid:228) kaukoliikennelinja-autojen on kestett(cid:228)v(cid:228) kier(cid:228)hdyskoe ja ett(cid:228) linja-autojen ja kaukoliikennelinja-autojen on kyett(cid:228)v(cid:228) kallistumaan sivulle tietyn astem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n verran, sek(cid:228) vaatimuksia varaulosk(cid:228)yt(cid:228)vien koosta, sijainnista ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). Toisessa komission ehdotuksessa, joka hyv(cid:228)ksytt(cid:228)neen l(cid:228)hiaikoina, vaaditaan, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden on suoritettava s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti linja- ja kuorma-autojen tienvarsi- tarkistuksia varmistaakseen ajoneuvojen turvallisuuden tieliikenteess(cid:228). Parlamentin j(cid:228)senen kysymykseen, joka koskee eurooppalaista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) turvav(cid:246)iden pakollisesta k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) kaukoliikennelinja-autoissa, komissio vastaa, ettei se toistaiseksi aio muuttaa voimassa olevaa direktiivi(cid:228). Komissio my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) kaukoliikennelinja-autoissa k(cid:228)ytett(cid:228)vien turvav(cid:246)iden my(cid:246)nteiset turvallisuus- n(cid:228)k(cid:246)kohdat ja tukee niiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), mutta toistaiseksi on liian aikaista asettaa lakis(cid:228)(cid:228)teist(cid:228) turvavy(cid:246)pakkoa, ennen kuin huomattava osa yhteis(cid:246)n kaukoliikennelinja-autokannasta on varustettu yhteis(cid:246)n standardien mukaisilla turvav(cid:246)ill(cid:228). Kaukoliikennelinja-autojen turvatyynyjen osalta komissio huomauttaa, ett(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) ei ole valmistajia, jotka rakentaisivat linja-autoja, joihin voitaisiin asentaa turvatyyny jokaiselle istuinpaikalle. Sen vuoksi ei ole sopivaa asettaa t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa t(cid:228)llaista lakis(cid:228)(cid:228)teist(cid:228) vaatimusta. (1) EYVL L 370, 31. 12. 1985. (2) EYVL L 57, 2. 3. 1992. (3) EYVL L 178, 17. 7. 1996. (4) EYVL L 186, 25. 7. 1996. (5) EYVL L 187, 26. 7. 1996. (6) EYVL L 237, 24. 8. 1991. (7) EYVL L 162, 19. 6. 1997. (8) EYVL L 46, 17. 2. 1997. (9) EYVL C 17, 20. 1. 1998. (2000/C 303 E/050) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2398/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: J(cid:228)telietteen k(cid:228)ytt(cid:246) lannoitteena maataloudessa Eri j(cid:228)senvaltioissa, Belgian liittovaltio mukaan lukien, k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)tevedenpuhdistamojen lietett(cid:228) lannoit- teena maataloudessa. Liete on useimmiten raskasmetallien voimakkaasti saastuttamaa. Asiaa koskeva tieteellinen tutkimus (Adeline Montcharmont: (cid:148)Kaupunkien j(cid:228)tevedenpuhdistamoista per(cid:228)isin olevan liet- teen lannanajossa k(cid:228)yt(cid:246)n terveydelliset riskit(cid:148), Lyonin el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)ketieteellinen tiedekunta, v(cid:228)it(cid:246)skirja n:o 31, 1999) osoittaa my(cid:246)s, ett(cid:228) j(cid:228)telietteess(cid:228) voi olla bakteereja, viruksia ja loisia. Molemmat havainnot edellytt(cid:228)v(cid:228)t asian tutkimista yksityiskohtaisemmin ja asianmukaista k(cid:228)sittelytapaa kaikilla hallinnon tasoilla. 1. Miss(cid:228) EU:n j(cid:228)senvaltioissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)tevedenpuhdistamoista per(cid:228)isin olevaa lietett(cid:228) lannoitteena maataloudessa? 2. Miss(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa sovelletaan t(cid:228)llaisen lietteen lannoitteena k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) rajoittavia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228)?