title: PREGUNTA ESCRITA E-2420/99 de Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) a la Comisión. Proyecto de dotar a la UE de una reducida estructura militar.

eurovoc_concepts:
European defence policy
armed forces
common foreign and security policy

text: C 280 E/44 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 10. 2000 ¿QuØ sanciones econ(cid:243)micas piensa imponer a las autoridades griegas competentes, que aœn no se han ajustado a la sentencia del Tribunal relativa al cumplimiento del art(cid:237)culo 7 de la Directiva 76/464/CEE (1), relativa a la contaminaci(cid:243)n causada por determinadas sustancias peligrosas vertidas en el medio acuÆtico de la Comunidad? (1) DO L 129 de 18. 5. 1976, p. 23. Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (31 de enero de 2000) La Comisi(cid:243)n no estaba al corriente del funcionamiento de las instalaciones de la empresa «Mamidakis» en la regi(cid:243)n de la bah(cid:237)a de Gera, en la isla de Lesbos. A ra(cid:237)z de la pregunta formulada por Su Seæor(cid:237)a, la Comisi(cid:243)n tomarÆ contacto con las autoridades griegas para preguntarles acerca de las condiciones de funcionamiento de esta empresa, y especialmente del dep(cid:243)sito de residuos peligrosos procedentes de la misma. En lo que se refiere a la sentencia del Tribunal de Justicia de 11 de junio de 1998, en la que se afirmaba que Grecia hab(cid:237)a incumplido las obligaciones que le impon(cid:237)a el art(cid:237)culo 7 de la Directiva 76/464/CEE del Consejo, de 4 de mayo de 1976, relativa a la contaminaci(cid:243)n causada por determinadas sustancias peligrosas vertidas en el medio acuÆtico de la Comunidad, al no aprobar unos programas que establecieran objetivos de calidad y plazos de ejecuci(cid:243)n de los mismos, con el fin de reducir la contaminaci(cid:243)n de las aguas del lago Vegoritis y de su afluente, el r(cid:237)o Soulos, as(cid:237) como la de las aguas del Golfo PagasØtico, contaminaci(cid:243)n causada por sustancias peligrosas comprendidas en la lista II de la Directiva, la Comisi(cid:243)n envi(cid:243), el 18 de diciembre de 1998, un requerimiento a Grecia en virtud de lo dispuesto en el art(cid:237)culo 228 (antiguo art(cid:237)culo 171) del Tratado CE. Las autoridades griegas respondieron el 23 de marzo de 1999 y el 16 de septiembre del mismo aæo, presentando a la Comisi(cid:243)n una serie de medidas destinadas a hacer cumplir la citada sentencia. Se estÆ llevando a cabo el examen de los documentos remitidos. Por otro lado, al constatar la Comisi(cid:243)n una ausencia generalizada en Grecia de programas que fijaran objetivos de calidad y plazos de ejecuci(cid:243)n de los mismos al objeto de reducir la contaminaci(cid:243)n de las aguas a travØs de sustancias peligrosas incluidas en la lista II de la Directiva 76/464/CEE, el 11 de noviembre de 1997 puso el asunto en manos del Tribunal. (cid:201)ste no ha emitido todav(cid:237)a su veredicto. (2000/C 280 E/043) PREGUNTA ESCRITA E-2420/99 de Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Proyecto de dotar a la UE de una reducida estructura militar En el transcurso de los terceros encuentros estratØgicos hispano-franceses, recientemente celebrados, ambos pa(cid:237)ses se han declarado coincidentes sobre la necesidad de dotar a la UE, lo antes posible, de una reducida estructura militar que le permita reaccionar ante crisis como la de Kosovo. Dicha estructura podr(cid:237)a materializarse en un ComitØ Pol(cid:237)tico y de Seguridad, a nivel de embajadores, un Estado Mayor y un cuartel general encargado de planear y conducir las operaciones militares. De acuerdo con la capacidad de iniciativa que le otorgan los Tratados al respecto, ¿juzga la Comisi(cid:243)n oportuna la referida coincidencia franco-espaæola, como nœcleo fundador de la Identidad Europea de Seguridad y Defensa, y en quØ medida podr(cid:237)a manifestar su adhesi(cid:243)n a la referida coincidencia? Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Las conversaciones franco-espaæolas se centraron en los aspectos militares y no militares de la gesti(cid:243)n de crisis, es decir, de las tareas de Petersberg. Como Su Seæor(cid:237)a sabe, estos asuntos se trataron ampliamente en el Consejo en el per(cid:237)odo previo al Consejo Europeo de Helsinki. 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/45 El objetivo acordado en Helsinki es que la Uni(cid:243)n tenga la capacidad aut(cid:243)noma de tomar decisiones, de poner en marcha y de dirigir operaciones militares propias cuando la Alianza AtlÆntica en conjunto no estØ comprometida. El objetivo principal adoptado en Helsinki es que la Uni(cid:243)n pueda desplegar hasta 50- 60 000 soldados (cid:129)capaces de realizar la totalidad de las tareas de Petersberg(cid:129) en el plazo de 60 d(cid:237)as. Deben crearse instituciones interinas para la toma de decisiones en la gesti(cid:243)n de crisis y para el control operativo de las acciones militares y no militares que puedan emprenderse en situaciones de crisis. En Helsinki se tom(cid:243) tambiØn nota de un informe que identifica los aspectos no militares (civiles) de la gesti(cid:243)n de crisis e instrumentos de respuesta a las crisis a nivel nacional y de la Uni(cid:243)n. Se pretende aunar capacidades a nivel nacional y europeo (por ejemplo, polic(cid:237)a, supervisores, expertos en derechos humanos) e instituir un mecanismo de coordinaci(cid:243)n y de despliegue rÆpidos. En una primera etapa, se instituirÆn en Bruselas nuevos (cid:243)rganos consultivos y de decisi(cid:243)n con carÆcter interino. Las estructuras que se crearÆn son un comitØ pol(cid:237)tico y de seguridad, compuesto por represen- tantes de alto nivel. HabrÆ tambiØn un comitØ militar, compuesto, en la fase interina, por representantes militares de los Estados miembros y que ofrecerÆ, en su caso, asesoramiento militar al Consejo. TambiØn se debe establecer en el Consejo un mecanismo de coordinaci(cid:243)n civil de la gesti(cid:243)n de crisis. Todas las decisiones en el campo de la pol(cid:237)tica europea de seguridad y defensa se tomarÆn «en el marco institucional œnico», asegurando as(cid:237) la coherencia entre los pilares. La Comisi(cid:243)n espera con interØs estas nuevas formas de cooperaci(cid:243)n y contribuirÆ activamente all(cid:237) donde tiene responsabilidad y experiencia, a saber, en el Æmbito de la gesti(cid:243)n de crisis no militares y de la prevenci(cid:243)n de conflictos. (2000/C 280 E/044) PREGUNTA ESCRITA E-2443/99 de Rolf Linkohr (PSE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Convenio europeos con los pa(cid:237)ses de la Europa oriental En los «convenio europeos» que la UE ha celebrado con los pa(cid:237)ses de la Europa oriental figura en todos los casos el «precepto de la igualdad de trato» en relaci(cid:243)n con el establecimiento de sociedades y ciudadanos de los pa(cid:237)ses contratantes (con determinadas clÆusulas de excepci(cid:243)n referidas a profesiones especiales). ¿Opina la Comisi(cid:243)n que el precepto de la igualdad de trato contiene la prohibici(cid:243)n de la 1. discriminaci(cid:243)n? 2. ¿Considera la Comisi(cid:243)n que a los Estados miembros de la UE no les estÆ permitido someter a los nacionales de los pa(cid:237)ses contratantes a exÆmenes para determinar su situaci(cid:243)n econ(cid:243)mica si no hacen lo mismo con sus propios ciudadanos que son aut(cid:243)nomos? 3. ¿Comparte la Comisi(cid:243)n la opini(cid:243)n de que en los Æmbitos del trabajo aut(cid:243)nomo en los que los Estados miembros no someten a sus propios ciudadanos a exÆmenes para determinar sus conocimientos previos, etc. no se pueden someter a tales exÆmenes a los nacionales de los pa(cid:237)ses contratantes? 4. ¿Comparte la Comisi(cid:243)n la opini(cid:243)n de que en los Æmbitos del trabajo aut(cid:243)nomo en los que los nacionales de los Estados miembros no tienen que demostrar que disponen de capital tampoco se puede exigir eso de los nacionales de los pa(cid:237)ses contratantes? Respuesta del Sr. Verheugen en nombre de la Comisi(cid:243)n (24 de enero de 2000) 1. La Comisi(cid:243)n comparte la opini(cid:243)n de Su Seæor(cid:237)a segœn la cual el principio de igualdad de trato comprende la prohibici(cid:243)n de la discriminaci(cid:243)n entre ciudadanos de los pa(cid:237)ses asociados y ciudadanos de los Estados miembros


title: Regulamento (CE) n.o 2654/1999 da Comissão, de 16 de Dezembro de 1999, que altera o Regulamento (CEE) n.o 2921/90 relativo à concessão de ajudas ao leite desnatado com vista ao fabrico de caseína e de caseinatos

eurovoc_concepts:
aid system
food processing
milk by-product
skimmed milk

formats: html pdf print

text: L 325/10 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17. 12. 1999 REGULAMENTO (CE) N. o 2654/1999 DA COMISSÃO de 16 de Dezembro de 1999 que altera o Regulamento (CEE) n. o 2921/90 relativo à concessão de ajudas ao leite desnatado com vista ao fabrico de caseína e de caseinatos A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Artigo 1. o Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1255/1999 do Conselho, de 17 de Maio de 1999, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector do leite e dos produtos lácteos (1), e, nomeadamente, o seu artigo 15. o, Considerando o seguinte: (1) O Regulamento (CE) n. o 1255/1999 substitui, com efeitos a partir de 1 de Janeiro de 2000, o Regulamento (CEE) n. o 804/68 do Conselho (2), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1587/96 (3), e, entre outros, o Regulamento (CEE) n. o 987/68 do Conselho, de 15 de Julho de 1968, que estabelece as regras gerais relativas à concessão de uma ajuda para o leite desnatado transformado em caseína e caseinatos (4), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CEE) n. o 1435/90 (5). Para ter em conta o novo regime, é necessário alterar as disposições do Regula- mento (CEE) n. o 2921/90 da Comissão, de 10 de Outubro de 1990, relativo à concessão de ajudas ao leite desnatado com vista ao fabrico de caseína e de casei- natos (6), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2501/1999 (7). Assim, é conveni- ente completar o regulamento com as definições dos produtos que são objecto do referido regime de ajuda e precisar o organismo a que o requerente da ajuda deve apresentar o seu pedido. Estas disposições são aplicáveis a partir de 1 de Janeiro de 2000; (2) O Comité de Gestão do Leite e dos Produtos Lácteos não emitiu parecer no prazo estabelecido pelo seu presi- dente, O artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 2921/90 é alterado do seguinte modo: 1. No n. o 2, o proémio passa a ter a seguinte redacção: «2. A ajuda será paga com base num pedido escrito apresentado pelo produtor das caseínas e caseinatos ao organismo competente do Estado-Membro em que as caseínas e caseinatos tenham sido fabricados. Esse pedido indicará:». 2. É aditado o seguinte número: «4. Na acepção do presente regulamento, entende-se por: a) “Leite desnatado”: o produto da ordenha de uma ou mais vacas ou cabras, ao qual nada tenha sido adicionado e que apenas tenha sido submetido a uma desnatação parcial para reduzir o seu teor em matérias gordas a 0,10 %, no máximo; b) “Caseína bruta”: o produto insolúvel na água obtido a partir do leite desnatado por precipitação através de acidificação microbiana ou por meio de ácidos, de coalho ou de outras enzimas coaguladoras do leite, sem prejuízo de uma eventual aplicação prévia de permutas iónicas e de processos de concentração; c) “Caseínas”: o produto lavado e seco, insolúvel na água, obtido a partir de caseína bruta ou de leite desnatado por precipitação através de acidificação microbiana ou por meio de ácidos, de coalho ou de outras enzimas coagula- doras do leite, sem prejuízo de uma eventual aplicação prévia de permutas iónicas e de processos de concen- tração; d) “Caseinatos”: os produtos obtidos por secagem da caseína ou de caseína bruta tratadas com agentes neutra- lizantes. ». (1) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 48. (2) JO L 148 de 28. 6. 1968, p. 13. (3) JO L 206 de 16. 8. 1996, p. 21. (4) JO L 169 de 18. 7. 1968, p. 6. (5) JO L 138 de 31. 5. 1990, p. 8. (6) JO L 279 de 11. 10. 1990, p. 22. (7) JO L 304 de 27. 11. 1999, p. 13. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor no dia 1 de Janeiro de 2000. 17. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 325/11 O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 16 de Dezembro de 1999. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão


title: QUESTION ÉCRITE E-2431/99 posée par Roberta Angelilli (UEN) à la Commission. Objectif no 2 et région du Latium.

eurovoc_concepts:
Italy
Structural Funds
eligibility criteria
eligible region

text: C 225 E/132 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Le cheval finlandais est avant tout un animal utilisØ pour le sport et le loisir. Moins de la moitiØ des chevaux seulement sont abattus et, parmi ceux-l(cid:224), seule une petite partie est destinØe (cid:224) l(cid:146)industrie alimentaire. Il serait, par consØquent, vraiment important d(cid:146)exclure de la rØglementation sur les mØdica- ments les chevaux utilisØs pour le sport et le loisir. La Commission semble partager l(cid:146)avis du signataire et, bien qu(cid:146)elle ait soumis au Conseil une proposition (cid:224) ce sujet, l(cid:146)affaire para(cid:238)t tarder. Aussi pourrait-elle rØpondre aux questions suivantes? Quels dØlais s(cid:146)est-elle fixØs pour qu(cid:146)une distinction soit faite entre chevaux utilisØs pour le sport et le 1. loisir, et chevaux rØpertoriØs comme animaux de boucherie? 2. Si ses projets en la matiŁre venaient (cid:224) tra(cid:238)ner en longueur, de quelle maniŁre peut-on (cid:224) l(cid:146)heure actuelle soigner les chevaux utilisØs pour le sport et le loisir, Øtant donnØ qu(cid:146)aucune limite maximale de rØsidus (LMR) n(cid:146)a encore ØtØ fixØe pour les mØdicaments nØcessaires (cid:224) leur traitement? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (28 janvier 2000) (cid:192) la suite d(cid:146)un avis favorable dØcernØ (cid:224) la majoritØ qualifiØe lors de la rØunion d(cid:146)un comitØ mixte zootechnique et vØtØrinaire permanent qui s(cid:146)est tenue le 8 dØcembre 1999, la Commission a adoptØ une dØcision Øtablissant le document d(cid:146)identification (passeport) accompagnant les ØquidØs d(cid:146)Ølevage et de rente (1) enregistrØs, sur la base de la directive 90/426/CEE du Conseil, du 26 juin 1990, relative aux les importations d(cid:146)ØquidØs en conditions de police sanitaire rØgissant provenance des pays tiers (2), et de la directive 90/427/CEE du Conseil, du 26 juin 1990, relative aux conditions zootechniques et gØnØalogiques rØgissant les Øchanges intracommunautaires d(cid:146)ØquidØs (2). les mouvements d(cid:146)ØquidØs et Ce document d(cid:146)identification destinØ aux ØquidØs d(cid:146)Ølevage et de rente reprend une partie des informations fournies dans le passeport internationalement reconnu pour les ØquidØs enregistrØs, Øtabli par la dØcision 93/623/CEE (3). Une section spØciale (cid:224) ajouter au document d(cid:146)identification accompagnant les ØquidØs enregistrØs et ceux d(cid:146)Ølevage et de rente prØvoit le marquage des ØquidØs qui ne sont pas destinØs (cid:224) l(cid:146)abattage pour la consommation humaine et de ceux destinØs (cid:224) l(cid:146)abattage, sous rØserve qu(cid:146)aucun traitement mØdicamenteux (cid:224) base de substances non reprises dans les annexes I, II ou III du rŁglement (CEE) no 2377/ 90 du Conseil, du 26 juin 1990, Øtablissant une procØdure communautaire pour la fixation des limites maximales de rØsidus de mØdicaments vØtØrinaires dans les aliments d(cid:146)origine animale (4), ne soit dØcelØ et qu(cid:146)un dØlai d(cid:146)attente gØnØral de six mois soit respectØ. (cid:192) partir du 1er janvier 2000, il est interdit, dans la CommunautØ, d(cid:146)administrer (cid:224) des animaux de boucherie des mØdicaments vØtØrinaires contenant des substances pharmacologiquement actives qui ne figurent pas aux annexes I, II ou III du rŁglement (CEE) no 2377/90 du Conseil. Par consØquent, le traitement d(cid:146)un ØquidØ (cid:224) base de substances ne figurant pas dans ces annexes ne peut Œtre appliquØ ou prescrit avant que le vØtØrinaire se soit assurØ en personne que l(cid:146)ØquidØ est correctement marquØ dans la nouvelle section du document d(cid:146)identification, soit comme n(cid:146)Øtant pas destinØ (cid:224) l(cid:146)abattage ou comme Øtant destinØ (cid:224) l(cid:146)abattage dans les conditions dØcrites ci-dessus. En cas de transport d(cid:146)ØquidØs (cid:224) l(cid:146)abattoir, le vØtØrinaire officiel doit vØrifier le document d(cid:146)identification lors de l(cid:146)inspection ante-mortem (cid:224) l(cid:146)abattoir en vue de contr(cid:244)ler l(cid:146)identitØ et les mØdicaments administrØs, afin de s(cid:146)assurer que le dØlai d(cid:146)attente exigØ a ØtØ respectØ. (1) (2) (3) (4) (pas encore publiØe). JO L 296 du 27. 10. 1990. JO L 298 du 3. 12. 1993. JO L 87 du 2. 4. 1992. (2000/C 225 E/143) QUESTION (cid:201)CRITE E-2431/99 posØe par Roberta Angelilli (NI) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Objectif no 2 et rØgion du Latium La rØorganisation rØcente des objectifs territoriaux et, partant, des affectations des Fonds structurels de l(cid:146)Union europØenne a, dans la rØgion italienne du Latium, soulevØ tout un ensemble de polØmiques au sujet 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/133 de la nouvelle assignation des objectifs. En particulier, la proposition visant (cid:224) faire relever cette rØgion de l(cid:146)objectif no 2 ne semble pas correctement reflØter les caractØristiques de dØveloppement des diffØrentes zones et ne semble de ce fait pas correspondre aux indications que la Commission a donnØes (cid:224) ce propos aux (cid:201)tats membres. Dans ces circonstances, la Commission voudrait-elle indiquer: 1. 2. si elle est intervenue (cid:224) propos de la dØfinition des objectifs territoriaux dans le Latium et, dans l(cid:146)affirmative, de quelle maniŁre et, si elle a exprimØ un avis favorable sur la proposition de la rØgion du Latium concernant cette redØfinition des objectifs, en particulier de l(cid:146)objectif no 2? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (21 janvier 2000) AprŁs la dØcision de la Commission du 1er juillet 1999, Øtablissant pour la pØriode 2000-2006 un plafond de population Øligible (cid:224) l(cid:146)objectif 2 pour chaque (cid:201)tat membre concernØ, les autoritØs nationales ont ØtØ invitØes (cid:224) envoyer (cid:224) la Commission leur proposition de zones Øligibles, au plus tard le 31 aoßt 1999. En ce qui concerne les autoritØs italiennes, celles-ci ont transmis leur proposition le 1er octobre 1999. Le 11 octobre 1999, lesdites autoritØs Øtaient informØes que leur proposition n(cid:146)Øtait pas recevable. En effet, cette derniŁre ne respectait pas les dispositions du paragraphe 4 de l(cid:146)article 4 du rŁglement (CE) no 1260/ 1999 du 21 juin 1999 portant dispositions gØnØrales sur les fonds structurels (1), stipulant qu(cid:146)au moins 50 % de la population Øligible doit Œtre prØsentØe au titre des critŁres dits «communautaires» repris aux paragraphes 5 et 6 du mŒme article 4. La Commission a donc invitØ les autoritØs italiennes (cid:224) Ølaborer une nouvelle proposition conforme aux dispositions du rŁglement mentionnØ ci-dessus. DŁs qu(cid:146)elle recevra la proposition italienne, la Commission Øvaluera son ØligibilitØ (cid:224) l(cid:146)objectif 2 de la rØgion italienne du Latium. (1) JO L 161 du 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/144) QUESTION (cid:201)CRITE E-2433/99 posØe par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: La rØforme du secteur de la banane et le groupe spØcial de l(cid:146)OMC Lors du conseil de l(cid:146)agriculture du 15 novembre dernier, la Commission a prØsentØ une proposition de rØforme du rØgime douanier applicable au secteur de la banane. Cette proposition vise (cid:224) abolir les quotas d(cid:146)importation et (cid:224) rØformer le rØgime, qui serait fondØ uniquement sur les droits de douane (cid:224) compter du 1er janvier 2000, le but Øtant de le mettre en conformitØ avec les rŁgles de l(cid:146)OMC pour rØpondre aux critiques des (cid:201)tats-Unis et des multinationales exportatrices de la zone dite de la «banane dollar». La Commission a-t-elle procØdØ (cid:224) une Øtude de l(cid:146)incidence de cette rØforme sur les producteurs de la CommunautØ, compte tenu surtout du passage automatique (cid:224) un rØgime fondØ uniquement sur les droits de douane (qui pourraient Œtre rØduits lors des nØgociations du cycle du millØnaire de l(cid:146)OMC)? Dans l(cid:146)affirmative, quelles sont les principales conclusions de cette Øtude? Dans le cas oø il en rØsulterait un prØjudice pour les producteurs de la CommunautØ, quelles mesures la Commission entend-elle adopter pour les indemniser ainsi que pour garantir un soutien (cid:224) ce secteur et assurer son avenir? A-t-elle procØdØ (cid:224) une Øtude sur l(cid:146)incidence de la rØforme sur les producteurs ACP, compte tenu surtout du passage automatique (cid:224) un rØgime fondØ uniquement sur les droits de douane? Quelles mesures compte-t-elle proposer dans le cadre de la politique de coopØration et du budget communautaire pour compenser les pertes subies par les producteurs ACP?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2487/99 van Richard Howitt (PSE) aan de Commissie. Participatie van het Directoraat-generaal sociale zaken in het beleid inzake overheidsaankopen.

eurovoc_concepts:
directive (EU)
environmental standard
labour standard
public contract
social legislation
social norm
worker with disabilities
working conditions

text: C 225 E/146 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 Voor de jaren 1995, 1996 en 1997 heeft de Commissie in haar antwoord op de schriftelijke vragen P-1537/99 en E-1561/99 van mevrouw Fraga Estevez (2) het totale aantal vaartuigen meegedeeld. Voor de jaren 1998 en 1999 werden de bovengenoemde lijsten van vaartuigen aan de visserijcontroleautoriteiten in de desbetreffende lidstaten meegedeeld. Aangezien deze informatie betrekking heeft op individuele natuur- lijke personen of rechtspersonen, overeenkomstig artikel 37 van Verordening (EEG) nr. 2847/93 van de Raad van 12 oktober 1993 tot invoering van een controleregeling voor het gemeenschappelijk visserijbe- leid (3), kunnen deze lijsten niet in detail worden gepubliceerd, zoals het geachte parlementslid vraagt. Op de lijsten die in 1998 en 1999 aan de Commissie werden meegedeeld, komen, op enkele uitzonde- ringen na, dezelfde vaartuigen voor. Uit voorafgaand onderzoek van de Commissie is gebleken dat in 1995, 1996 en 1997 een aantal vaartuigen uit opportunisme met drijfnetten op tonijn is gaan vissen. Klaarblijkelijk hebben sommige van deze vaartuigen dit al een seizoen of zelfs na enkele vangsten opgegeven. (1) (2) (3) PB L 171 van 17. 6. 1998. PB C 170 E van 20. 6. 2000, blz. 33. PB L 261 van 20. 10. 1993. (2000/C 225 E/159) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2487/99 van Richard Howitt (PSE) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Participatie van het Directoraat-generaal sociale zaken in het beleid inzake overheidsaankopen Welke bijdrage levert het Directoraat-generaal sociale zaken aan het formuleren van de komende medede- ling van de Commissie betreffende overheidsaankopen en sociale aspecten? De stad Madrid bevordert via wettelijke maatregelen overheidsaankopen bij bedrijven die een goede staat van dienst hebben wat betreft het tewerkstellen van gehandicapten. Hiertegen is door de vereniging van werkgevers in de bouw, CNC, een klacht ingediend bij de Commissie. Kan de Commissie verzekeren dat in de mededeling expliciet wordt gemeld dat dergelijke positieve maatregelen van plaatselijke overheden zowel legaal zijn als moeten worden aangemoedigd? In hoeverre houdt de Commissie bij de opstelling van de mededeling rekening met het geven van stimulansen aan in derde landen werkende bedrijven die goede normen in acht nemen op sociaal terrein, milieugebied, op het gebied van de rechten van de werknemers en de mensenrechten, overeenkomstig de op 15 januari 1999 aangenomen resolutie van het Europees Parlement (A4-0508/98) (1) over EU-normen voor in ontwikkelingslanden werkende Europese bedrijven: naar een Europese gedragscode? (1) PB C 104 van 14. 4. 1999, blz. 180. Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (4 februari 2000) Hoewel met de richtlijnen betreffende overheidsopdrachten hoofdzakelijk economische doelen worden nagestreefd, beschikken overheidsinstellingen, in overeenstemming met het communautaire recht betref- fende overheidsopdrachten, over tal van mogelijkheden om bij het plaatsen van hun opdrachten ook rekening te houden met sociale doelstellingen. De omstandigheden waarin sociale overwegingen een rol kunnen spelen bij de gunning van overheidsopdrachten werden reeds vermeld in het groenboek en de mededeling betreffende de overheidsopdrachten in de Europese Unie van 11 maart 1998 (1). Teneinde deze principes te verduidelijken en te preciseren in welke omstandigheden het mogelijk is sociale doelstellingen na te streven, zal de Commissie een interpretatieve mededeling opstellen die in de loop van 2000 moet worden goedgekeurd. Wat het ontwerp-decreet van de autonome regio Madrid betreft, verwijst de Commissie het geachte parlementslid naar haar antwoord op schriftelijke vraag E-185/99 van de heer Carnero GonzÆlez (2). Niettemin herinnert zij eraan dat bij de huidige stand van het recht moeilijk rekening kan worden houden met gunningscriteria die verband houden met de structuur van de onderneming en niet zozeer met de kwaliteit van de offerte. Niets belet echter om in het bestek de voorwaarde op te nemen dat bij de 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/147 uitvoering van de opdracht sociale verplichtingen in acht moeten worden genomen, op voorwaarde dat dit geen discriminatie van inschrijvers uit andere lidstaten inhoudt en dat de opdracht voldoende transparant blijft (bijvoorbeeld door de sociale verplichtingen te vermelden in de aankondiging van de opdracht of in het bestek). De richtlijnen betreffende overheidsopdrachten voorzien bovendien ook in de mogelijkheid om gegadigden die hun sociale verplichtingen en de sociale wetgeving niet naleven, uit te sluiten. De Commissie is van plan om in de nieuwe financiºle regelgeving die zij momenteel opstelt, de mogelijk- heid op te nemen om gegadigden uit te sluiten als zij niet hebben voldaan aan hun sociale verplichtingen of zich schuldig hebben gemaakt aan fraude of corruptie. Dit geldt zowel voor overheidsopdrachten die door de Commissie worden gegund als voor opdrachten die uit de begroting van de Gemeenschappen worden gefinancierd. (1) COM(98) 143 def. (2) PB C 341 van 29. 11. 1999. (2000/C 225 E/160) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2489/99 van Robert Evans (PSE) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Griekse slachthuizen Eerder dit jaar maakte Compassion in World Farming (CIWF) filmopnamen in Griekse slachthuizen. In twee schapenabattoirs werden de dieren niet bedwelmd alvorens hun de keel werd doorgesneden. Dat is duidelijk in strijd met richtlijn 93/119/EG van de Raad inzake de bescherming van dieren bij het slachten of doden. In een derde Grieks schapenabattoir werden de dieren wel bedwelmd, maar op zo onbeholpen wijze dat de dieren voordat of nadat hun de keel werd doorgesneden weer tot bewustzijn kwamen. In dit abattoir, alsook in een Grieks varkensslachthuis,werd een aantal inbreuken op richtlijn 93/119/EG (1) van de Raad geconstateerd. Deze inbreuken werden alle door de CIWF aan de Commissie gemeld. Welke maatregelen denkt de Commissie in verband hiermee voor te stellen om te verzekeren dat richtlijn 93/119/EG van de Raad in de Griekse slachthuizen voortaan zal worden nageleefd? (1) PB L 340 van 31. 12. 1993, blz. 21. Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (28 januari 2000) Veterinaire deskundigen van het Voedsel- en Veterinair Bureau (VVB) van de Commissie hebben tekortko- mingen geconstateerd bij het bedwelmen en doden van dieren in slechthuizen in Griekenland tijdens in november en december 1998 uitgevoerde inspectiebezoeken. Deze verslagen zijn gepubliceerd op de website van de Commissie (http://europa. eu. int/comm/dg24/health/vi/reports/index). De Commissie heeft de Griekse autoriteiten verzocht actie te ondernemen om ervoor te zorgen dat wordt voldaan aan de eisen van Richtlijn 93/119/EG van de Raad van 22 december 1993 inzake de bescherming van dieren bij het slachten of doden (1). Het Griekse ministerie van Landbouw heeft de Commissie geantwoord dat (cid:132)de centrale veterinaire dienst alle nodige administratieve maatregelen heeft genomen en alles in het werk heeft gesteld om de wetgeving te doen naleven (Richtlijnen 91/628/EEG en 93/119/EEG van 19 november 1991 inzake de bescherming van dieren tijdens het vervoer en tot wijziging van Richtlijnen 90/425/EEG en 91/496/EEG (2))(cid:148). Het Griekse ministerie van Landbouw heeft voor februari 2000 ook een workshop voor de dierenartsen van de Griekse staat inzake het welzijn van dieren tijdens het vervoer en het slachten gepland. Een ander inspectiebezoek aan Griekenland is voor begin 2000 gepland om de huidige situatie in verband met het welzijn van dieren te onderzoeken


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2436/99 från Diana Wallis (ELDR) till kommissionen. Direktiv om skydd av uppgifter.

eurovoc_concepts: action for failure to fulfil an obligation

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/161 Dessutom har r(cid:229)det (allm(cid:228)nna fr(cid:229)gor) upprepade g(cid:229)nger uppmanat kosovoalbanerna och de internationella styrkorna att (cid:246)ka anstr(cid:228)ngningarna i kampen mot den organiserade brottsligheten. I detta sammanhang v(cid:228)lkomnade r(cid:229)det vid sitt m(cid:246)te den 6 december kommissionens avsikt att l(cid:229)ta kampen mot organiserad brottslighet ing(cid:229) i programplaneringen av bist(cid:229)ndet till Kosovo f(cid:246)r (cid:229)r 2000 och uppmanade medlems- staterna att fastst(cid:228)lla l(cid:228)mpligt bist(cid:229)nd p(cid:229) detta omr(cid:229)de. (2000/C 219 E/204) SKRIFTLIG FR¯GA E-2432/99 fr(cid:229)n Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Nyinplantering av varg, bj(cid:246)rn och lodjur Kan kommissionen ange om det i unionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande vidtas konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder (samfinansierade eller ej) f(cid:246)r att p(cid:229) nytt inplantera varg, bj(cid:246)rn och lodjur, om initiativ p(cid:229) detta omr(cid:229)de tidigare har finansierats eller samfinansierats och om det inom den n(cid:228)rmaste framtiden kommer att vidtas s(cid:228)rskilda (cid:229)tg(cid:228)rder i detta syfte? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 januari 2000) Sedan 1988 har m(cid:229)nga projekt som varit direkt eller indirekt inriktade p(cid:229) att bevara varg, bj(cid:246)rn eller lodjur finansierats genom det finansiella instrumentet Life-natur och dess f(cid:246)reg(cid:229)ngare. Varg har varit en av m(cid:229)larterna i 21 projekt, lodjur i 14 och bj(cid:246)rn i 17. Dessa projekt motsvarar den st(cid:246)rsta delen av den summa gemenskapen lagt p(cid:229) att skydda dessa arter. Ut(cid:246)ver detta kan liknande eller kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder inom ramen f(cid:246)r annan gemenskapsfinansiering. Ytterligare projekt om bevarande av dessa arter kan finansieras genom Life-III, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att det finns bra projekt p(cid:229) omr(cid:229)det. (2000/C 219 E/205) SKRIFTLIG FR¯GA E-2436/99 fr(cid:229)n Diana Wallis (ELDR) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Direktiv om skydd av uppgifter ˜r kommissionen medveten om att nationella lagar om dataskydd, p(cid:229) grund av olikheter i genomf(cid:246)randet av EU:s direktiv om skydd av uppgifter fr(cid:229)n 1995 inverkar menligt p(cid:229) den gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande handeln och att det h(cid:228)r i anm(cid:228)rkningsv(cid:228)rd utstr(cid:228)ckning kommer att p(cid:229)verka utvecklingen av e-handeln inom EU? Ett exempel p(cid:229) det h(cid:228)r (cid:228)r utvidgningen av giltighetsomr(cid:229)det f(cid:246)r best(cid:228)mmelser om dataskydd till att inte endast omfatta personliga uppgifter, i enlighet med best(cid:228)mmelserna i direktivet, utan (cid:228)ven bearbetningen av samf(cid:228)llda uppgifter. ˜mnar kommissionen vidta n(cid:229)gra (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa den skada som denna (cid:246)verdrivna (cid:148)gulddubbler- ing(cid:148) av direktivet i samband med dess inf(cid:246)rlivande i medlemsstaternas lagstiftning orsakar med tanke p(cid:229) principen om den inre marknaden? C 219 E/162 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 januari 2000) Kommissionen anser att direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd f(cid:246)r enskilda personer med avseende p(cid:229) behandling av personuppgifter och om det fria fl(cid:246)det av s(cid:229)dana uppgifter (1), som parlaments- ledamoten h(cid:228)nvisar till, har stor betydelse f(cid:246)r e-handelns utveckling. Syftet med direktivet (cid:228)r att underl(cid:228)tta det fria fl(cid:246)det f(cid:246)r personuppgifter mellan medlemsstaterna, samtidigt som en h(cid:246)g skyddsniv(cid:229) f(cid:246)r enskilda personers grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter, och d(cid:229) s(cid:228)rskilt deras r(cid:228)tt till privatliv, garanteras i hela gemenskapen. Detta skydd kr(cid:228)vs f(cid:246)r att konsumenterna skall f(cid:229) f(cid:246)rtroende f(cid:246)r onlinetj(cid:228)nsterna och f(cid:246)r att e-handeln d(cid:228)rmed skall kunna vidareutvecklas. Kommissionen (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r s(cid:228)rskilt uppm(cid:228)rksam p(cid:229) hur direktivet inf(cid:246)rlivas i nationell lagstiftning. Eftersom ett stort antal medlemsstater fortfarande inte har inf(cid:246)rlivat direktivet har kommissionen inlett (cid:246)vertr(cid:228)delse- f(cid:246)rfaranden mot dessa medlemsstater. Kommissionen har f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inga uppgifter om s(cid:229)dana olikheter som parlamentsledamoten n(cid:228)mner. Olikheter kan uppst(cid:229) p(cid:229) grund av att direktivet (cid:228)nnu inte har inf(cid:246)rlivats. Om det skulle visa sig att medlemsstaternas handlingsutrymme enligt direktivet, och s(cid:228)rskilt d(cid:229) om skyddet utvidgas till att (cid:228)ven omfatta f(cid:246)retagsuppgifter, som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till, kan leda till att den inre marknaden hindras fr(cid:229)n att fungera v(cid:228)l kommer kommissionen inte att tveka att vidta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder. (1) EGT L 281, 23. 11. 1999. (2000/C 219 E/206) SKRIFTLIG FR¯GA P-2438/99 fr(cid:229)n W. G. van Velzen (PPE-DE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Konsekvenserna f(cid:246)r den inre marknaden av att den franska ellagen antagits Efter att Frankrikes nationalf(cid:246)rsamling godk(cid:228)nt den franska ellagen vid f(cid:246)rsta behandlingen den 2 mars i (cid:229)r har Frankrikes senat den 18 november i (cid:229)r antagit lagf(cid:246)rslaget. Formellt hade det europeiska eldirektivet bort vara genomf(cid:246)rt i nationell lagstiftning redan den 18 februari i (cid:229)r. 1. Med h(cid:228)nvisning till kommissionens svar p(cid:229) tidigare fr(cid:229)gor fr(cid:229)n undertecknad blir fr(cid:229)gan nu vilka konsekvenser kommissionen anser att antagandet av den franska ellagen kommer att f(cid:229) f(cid:246)r liberaliseringen av elmarknaden i Europa. 2. Godk(cid:228)nnandet av den franska ellagen kommer att leda till att EU:s inre marknad f(cid:246)r el st(cid:246)rs. Det vore p(cid:229)kallat med r(cid:228)ttsliga f(cid:246)rfaranden mot Frankrike, eftersom det europeiska direktivet redan den 18 februari i (cid:229)r hade bort vara genomf(cid:246)rt i nationell lagstiftning och Frankrike (cid:228)r den enda medlemsstaten som inte uppfyllt denna skyldighet. Ett utdraget r(cid:228)ttsligt f(cid:246)rfarande erbjuder dock ingen hj(cid:228)lp p(cid:229) l(cid:229)ng sikt. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar Europeiska kommissionen vidta p(cid:229) kort sikt f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa st(cid:246)rningen av den inre marknaden till minsta m(cid:246)jliga? 3. Har kommissionen av Frankrikes regering informerats om situationen och har kommissionen f(cid:229)tt upplysningar om hur Frankrikes regering (cid:228)mnar f(cid:246)rfara f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) kort sikt som m(cid:246)jligt f(cid:246)rebygga att den inre marknaden hindras i sin funktion och vilka konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder Frankrikes regering (cid:228)mnar vidta i samr(cid:229)d med kommissionen f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa st(cid:246)rningen av den inre marknaden till minsta m(cid:246)jliga?


title: Fælles holdning (EF) nr. 14/2000 af 16. december 1999 fastlagt af Rådet i henhold til fremgangsmåden i artikel 251 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om foranstaltninger til fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af tropiske skove og andre skove i udviklingslandene

eurovoc_concepts:
EU programme
developing countries
environmental policy
environmental protection
forest
tropical forest

text: 6. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 64/55 FÆLLES HOLDNING (EF) Nr. 14/2000 fastlagt af Rådet den 16. december 1999 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om foranstaltninger til fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af tropiske skove og andre skove i udviklingslandene (2000/C 64/03) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175 og 179, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2), efter høring af Regionsudvalget, i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 251 (3), og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Skovene rummer en mangfoldighed af funktioner og værdier for menneskeheden og kan bidrage til opfyldelsen af Fællesskabets mål på udviklings- og miljøområdet såsom fattigdomsbekæmpelse, bæredygtig økonomisk og social udvikling og miljøbeskyttelse; Europa-Parlamentet har i talrige beslutninger udtrykt bekymring over ødelæggelsen af skove og følgerne heraf for de befolkninger, der er afhængige af skovene, navnlig de oprindelige folk; som svar på Europa-Parlamentets anmodning i dets beslutning om Den Europæiske Unions skovbrugsstrate- gi (4) vedtog Kommissionen meddelelsen »Skove og udvik- ling: EF’s politik«, hvori den formulerer en strategi for Fællesskabets indsats til fremme af bevarelse og bæredyg- tig forvaltning af skovene i udviklingslandene; (1) EFT C 87 af 29. 3. 1999, s. 97. (2) EFT C 258 af 10. 9. 1999, s. 13. (3) Europa-Parlamentets udtalelse af 5. 5. 1999 (EFT C 279 af 1. 10. 1999, s. 184), Rådets fælles holdning af 16. 12. 1999 og Europa-Parlamentets afgørelse af. (endnu ikke offentliggjort i EFT). (4) EFT C 55 af 24. 2. 1997, s. 22. (4) målene for denne strategi bør forfølges inden for rammer- ne af den bredere EF-målsætning om at fremme bevarelse og bæredygtig udnyttelse af skovene, uanset hvilket geografisk område eller klimabælte de befinder sig i; (5) (6) Fællesskabet og dets medlemsstater har undertegnet Rio- -erklæringen og Agenda 21- handlingsprogrammet og har forpligtet sig til at gennemføre resolutionen »Program for videreførelse af Agenda 21« fra Den Særlige Samling i De Forenede Nationers Generalforsamling (UNGASS); Fællesskabet og dets medlemsstater er medlemmer af Verdenshandelsorganisationen og kontraherende parter i en række multilaterale miljøaftaler, bl. a. konventionen om biologisk mangfoldighed, rammekonventionen om klimaændringer og konventionen om bekæmpelse af ørkendannelse; de er således forpligtet til at tage hensyn til de kontraherende industrilandes og udviklingslandes fælles, men dog forskelligartede ansvar på disse områder; (7) De Forenede Nationers Generalforsamling godkendte på sin Særlige Samling i 1997 de aktionsforslag, der er fremsat inden for rammerne af det mellemstatslige panel vedrørende skove (IPF); Fællesskabet og dets medlemssta- ter er fuldt ud forpligtet til at gennemføre disse forslag; (8) Rådets forordning (EF) nr. 3062/95 af 20. december 1995 om aktioner til fordel for tropiske skove (5) danner rammen for Fællesskabets bistand på dette område; nævnte forordning gælder indtil 31. december 1999; de erfaringer; der er indhøstet under gennemførelsen af forordning (EF) nr. 3062/95, bør udnyttes i nærværende forordning; (9) Rådet anerkender i sin resolution af 30. november 1998 oprindelige folks betydning for forvaltning af miljøet, især med hensyn til bevarelse og bæredygtig udnyttelse af skovene i udviklingslandene; (5) EFT L 327 af 30. 12. 1995, s. 9. C 64/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 3. 2000 (10) de finansordninger, Fællesskabet råder over til fremme af bevarelse og bæredygtig udvikling af skovene, bør suppleres; nuværende og fremtidige nytteværdi for menneskeheden og navnlig for de befolkninger, der er afhængige af skovene. (11) der bør vedtages bestemmelser om finansiering af de aktiviteter, der er omfattet af denne forordning; (12) denne forordning fastlægger for den samlede varighed af det program, den indfører, en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndig- heden under den årlige budgetprocedure som omhandlet i punkt 33 i den interinstitutionelle aftale af 6. maj 1999 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forbedring af budgetproceduren (1); (13) der bør fastsættes nærmere gennemførelsesbestemmelser, bl. a. vedrørende foranstaltningernes form, samarbejd- spartnerne og beslutningsproceduren; (14) de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelses- beføjelser, der tillægges Kommissionen (2) — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Fællesskabet yder finansiel støtte og hensigtsmæssig ekspertise til fremme af bevarelse og bæredygtig forvaltning af tropiske skove og andre skove i udviklingslandene med henblik på at imødekomme de økonomiske, sociale og miljømæssige krav, der stilles til skovene på lokalt, nationalt og globalt plan. Den støtte og ekspertise, der ydes i medfør af denne forordning, skal supplere og komplettere den, der ydes på grundlag af andre instrumenter for udviklingssamarbejde. Artikel 2 I denne forordning forstås ved: — »Tropiske skove og andre skove, i det følgende benævnt »skove««: naturlige og delvis naturlige enten primære eller sekundære skovøkosystemer, som er enten åbne eller tørre, halvtørre og fugtige lukkede skovformationer i områder. — »Bevarelse«: alle aktiviteter med henblik på opretholdelse og genopretning af skove, navnlig aktiviteter til beskyttelse eller genskabelse af den biologiske mangfoldighed og de økologiske funktioner i det pågældende skovøkosystem, som samtidig i størst muligt omfang sikrer skovenes (1) EFT C 172 af 18. 6. 1999, s. 1. (2) EFT L 184 af 17. 7. 1999, s. 23. — »Bæredygtig skovforvaltning«: forvaltning og anvendelse af skove og skovområder på en måde og i et omfang, der bevarer deres biologiske mangfoldighed, produktivitet, gendannelsesevne og vitalitet samt deres muligheder for nu og i fremtiden at opfylde relevante økologiske, økono- miske og sociale funktioner på lokalt, nationalt og globalt niveau uden at skade andre økosystemer. — »Bæredygtig udvikling«: forbedring af de berørte befolknin- gers levestandard og velfærd inden for grænserne af økosystemernes bæreevne, samtidig med at de naturlige aktiver og deres biologiske mangfoldighed bevares til fordel for nuværende og kommende generationer. — »Befolkninger, der er afhængige af skovene«: oprindelige folk, som bor i skovene eller gør fordring på dem som deres traditionelle hjem, samt befolkninger, der bor i eller ved skovene, og som traditionelt direkte og i udstrakt omfang har været afhængige af skovene. Artikel 3 De aktiviteter, der gennemføres i henhold til denne forordning, har til formål: — at højne skovenes status i de nationale politikker og at integrere skovpolitikken i udviklingsplanlægningen på grundlag af bæredygtig skovforvaltning — at fremme produktionen og anvendelsen af træ og af andre skovprodukter end træ fra bæredygtigt forvaltede ressourcer — at bidrage til en hensigtsmæssig værdiansættelse af skovres- sourcer og skovforvaltningsaktiviteter. Artikel 4 De aktiviteter, der gennemføres i henhold til denne 1. forordning, skal især være rettet mod: a) udformning af hensigtsmæssige rammer for den nationale og internationale skovforvaltningspolitik på grundlag af en realistisk værdiansættelse af skovene, som omfatter fysisk planlægning, rimelig handel med bæredygtigt fremstillede skovprodukter, retlige og fiskale foranstaltninger, institu- tionsopbygning, støtte til den private sektor og støtte til befolkninger, der er afhængige af skovene, så de selv kan udforme deres egen sociale, økonomiske og kulturelle udvikling. Dette skal ske under hensyntagen til andre sektorpolitikker, der har indflydelse på skovene, og til de af skovene afhængige befolkningers interesser og hævd- vundne rettigheder 6. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 64/57 b) bevarelse og genopretning af skove, der anses for at være af betydning som følge af deres høje økologiske værdi, navnlig deres værdi for bevarelse af biodiversitet, eller som følge af deres lokale og globale virkninger, såsom beskyttelse af vandløbssystemers oplande, forebyggelse af jorderosion eller klimaændringer c) bæredygtig forvaltning og udnyttelse af skove med henblik på økonomiske, sociale og miljømæssige fordele, herunder bl. a. certificering af skove — under hensyntagen til de forskelligartede forvaltningsbetingelser for henholdsvis små og store skovområder — og en miljømæssigt forsvarlig udnyttelse af såvel træ som andre skovprodukter end træ og en naturlig eller af mennesker understøttet regenerering af skove d) økonomisk rentabilitet i forbindelse med en bæredygtig skovforvaltning ved hjælp af tekniske forbedringer af de nedstrømsaktiviteter, der er knyttet til skovsektoren, såsom forarbejdning og afsætning af træ og andre skovprodukter end træ i små og mellemstore virksomheder, bæredygtig anvendelse af træ som energikilde og fremme af alternativer til de former for landbrug, der er baseret på skovrydning e) fremskaffelse af viden og oplysning om og forvaltning af skovbrug og skovprodukter med henblik på at skabe et forsvarligt videnskabeligt grundlag for de under litra a)-d) omhandlede aktiviteter. 2. Finansieringsberettigede aktiviteter omfatter pilotprojek- ter i marken, innovative programmer, undersøgelser og forsk- ning, hvis resultater — i tilgift til deres specifikke mål — bidrager til udvikling, tilpasning og bedre gennemførelse af skovpolitikker i Fællesskabet og partnerlandene. 3. Der lægges særlig vægt på: — at fremme miljømæssigt og socialt ansvarsbevidst privat foretagsomhed i forarbejdnings- og afsætningsleddet for skovprodukter i forbindelse med godkendte politikker for udvikling af den private sektor og under hensyntagen til de bestående samfundssystemer og kollektivt baserede økonomiske aktiviteter — at tilskynde samarbejdspartnere i udviklingslandene til direkte medvirken og samtidig sørge for, at interventioner- ne bliver af passende omfang, og at de administrative procedurer afpasses efter den lokale kapacitet — at alle foreslåede aktiviteter, det være sig sociale, økonomi- ske eller miljømæssige, er bæredygtige — at der etableres en hensigtsmæssig koordinering og udveks- ling af informationer mellem Kommissionen og medlems- staterne for at skabe sammenhæng mellem aktiviteterne i de pågældende regioner — de kønsspecifikke roller, kvinder/piger og mænd/drenge kan spille i forbindelse med forvaltning og anvendelse af skovene, herunder hvilke kundskaber og perspektiver samt hvilken hjælp de kan bidrage med. 4. Prioriteringen foretages i overensstemmelse med: — hvert enkelt lands behov, som det afspejler sig i den regionale og nationale udvikling og miljøpolitikken vedrø- rende skove, under hensyntagen til nationale planer for skovene og lokale behov, og — målene for Fællesskabets samarbejde, således som Kommis- sionen har udarbejdet dem i de strategiplaner, som er godkendt i fællesskab for hvert enkelt land. 5. Forud for aktiviteter, der gennemføres i henhold til denne forordning, foretages der en miljømæssig og sociokulturel konsekvensanalyse, herunder en vurdering af, hvorvidt de planlagte foranstaltninger harmonerer med de pågældende skovafhængige befolkningers og lokalsamfunds prioriterede udviklingsinteresser, samt en analyse af projektets finansielle og økonomiske bæredygtighed. Forud for disse aktiviteter skal der tillige ske en åben udveksling af informationer med de befolkninger og lokalsamfund, der er afhængige af skovene, og deres støtte til projektet er en forudsætning for dets gennemførelse. 6. Aktiviteter, der gennemføres i henhold til denne forord- ning, koordineres med og kan støtte nationale og internationa- le programmer og aktiviteter vedrørende bevarelse og bæredyg- tig forvaltning af skovene, især en handlingsplan, som det mellemstatslige panel vedrørende skove/det mellemstatslige skovforum (IPF/IFF) har udarbejdet. Når det er hensigtsmæssigt, gennemføres aktiviteterne 7. inden for rammerne af regionale organisationer og internatio- nale samarbejdsprogrammer og støtter udviklingen af en samlet politik for bevarelse og bæredygtig forvaltning af skovene. Artikel 5 — at befolkninger og lokalsamfund, der er afhængige af skovene, deltager i aktiviteter, som udføres i henhold til denne forordning, på baggrund af deres udviklingspriorite- ringer samt økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, bl. a. gennem kapacitetsopbygning, for at sikre deres fulde deltagelse i alle beslutningsprocesser Samarbejdspartnere, der kan modtage støtte i henhold til denne forordning, omfatter internationale organisationer, sta- ter, regioner og regionale myndigheder, decentrale instanser, offentlige agenturer, private erhvervsdrivende og virksomhed- er, kooperativer, lokalsamfund, ikke-statslige organisationer og sammenslutninger, der repræsenterer de lokale befolkninger, navnlig befolkninger, der er afhængige af skovene. C 64/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 3. 2000 Artikel 6 1. Fællesskabet kan finansiere undersøgelser, faglig bistand, uddannelse, erhvervsuddannelse og andre tjenesteydelser, leve- ringer og arbejder, gavebistand i mindre omfang samt værdian- sættelse, revision og evaluerings- og tilsynsrejser. Det kan inden for de rammer, budgetmyndigheden hvert år fastsætter, dække udgifter til teknisk og administrativ bistand til fordel for Kommissionen og støttemodtageren, som opstår i forbindelse med foranstaltninger, der ikke hører til det offentliges faste opgaver, vedrørende identifikation, forberedelse, forvaltning, overvågning, revision og kontrol af programmer eller pro- jekter. Fællesskabets finansiering kan dække såvel investering, der er knyttet til en specifik aktivitet, med undtagelse af køb af fast ejendom, som faste udgifter (herunder administrations-, vedligeholdelses- og driftsudgifter). 6. Med henblik på at aktiviteterne kan få den størst mulige virkning både globalt, nationalt og lokalt, iværksætter Kommissionen sammen med medlemsstaterne de nødvendige initiativer for at sikre en god samordning og et nært samar- bejde, især for så vidt angår udveksling af oplysninger, med samarbejdspartnerne, bidragyderne og andre involverede internationale organisationer, navnlig organisationer henhø- rende under De Forenede Nationer. Artikel 7 Den finansielle støtte i henhold til denne forordning ydes som gavebistand. Artikel 8 Finansieringsrammen for gennemførelsen af denne forordning er for perioden 2000-2006 fastsat til 63 mio. EUR. Faste udgifter kan i de fleste tilfælde kun afholdes i indlednings- fasen og med faldende dækningsgrad, medmindre der er tale om uddannelses-, undervisnings- og forskningsprogrammer. De årlige bevillinger godkende af budgetmyndigheden inden for rammerne af det finansielle overslag. 2. Det forventes, at de i artikel 5 nævnte samarbejdspartnere yder et bidrag til de enkelte samarbejdsforanstaltninger. Bidrag- ets størrelse fastsættes under hensyn til de pågældende partne- res formåen og aktivitetens art. 3. Foranstaltningerne kan søges finansieret sammen med andre bidragydere, specielt medlemsstaterne og relevante inter- nationale organisationer. I denne forbindelse tilstræbes det at koordinere foranstaltningerne med andre donorers foranstalt- ninger. Der træffes foranstaltninger til sikring af, at det klart 4. fremgår, at den støtte, der ydes i henhold til denne forordning, hidrører fra Fællesskabet. 5. Med udgangspunkt i traktatens krav om, at foranstalt- ninger skal afpasses efter hinanden og supplere hinanden indbyrdes, og for at sikre, at samtlige aktiviteter af denne art får en optimal effektivitet, træffer Kommissionen sammen med medlemsstaterne alle nødvendige koordineringsforanstalt- ninger, herunder særlig: a) b) systematisk udveksling og analyse af oplysninger om, hvilke foranstaltninger der finansieres eller påtænkes finan- sieret af Fællesskabet og medlemsstaterne lokal koordinering af aktiviteterne ved regelmæssige møder og udveksling af oplysninger mellem Kommissionens og medlemsstaternes repræsentanter i modtagerlandet. Artikel 9 1. Kommissionen er ansvarlig for vurdering, afgørelser om finansiering og forvaltning af de aktiviteter, der er omfattet af denne forordning, i overensstemmelse med gældende budget- mæssige og øvrige procedurer, især procedurerne i finansfor- odningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget. Kommissionen vedtager hvert år efter proceduren i 2. artikel 10, stk. 2, strategiske regningslinjer og prioriteringer for gennemførelsen af de aktiviteter, der skal gennemføres det kommende år. 3. Afgørelser vedrørende bevilling af mere end 2 mio. EUR til enkeltaktiviteter, der finansieres i henhold til denne forordning, vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 10, stk. 2. 4. Kommissionen giver det i artikel 10, stk. 1, omhandlede udvalg en kortfattet meddelelse om, hvilke finansieringsafgø- relser den agter at træffe med hensyn til bevilling af mindre end 2 mio. EUR til aktiviteter, der er omfattet af denne forordning. Meddelelsen gives senest en uge, inden afgørelsen træffes. 5. Kommissionen bemyndiges til at godkende de ekstrabe- villinger, der kræves for at dække forventede eller faktiske udgiftsoverskridelser eller ekstrabehov i forbindelse med aktivi- teterne, forudsat at denne overskridelse eller dette ekstrabehov ikke overstiger 20 % af det oprindeligt godkendte beløb. 6. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 64/59 6. Alle finansieringsaftaler eller -kontrakter, der indgås i henhold til denne forordning, skal indeholde en bestemmelse om, at Kommissionen og Revisionsretten kan udføre kontrol på stedet i overensstemmelse med de sædvanlige procedurer, som Kommissionen har fastsat i henhold til gældende bestem- melser, især bestemmelserne i finansforordningen vedrørende Den Europæiske Unions almindelige budget. 7. I de tilfælde, hvor aktiviteterne bliver gjort til genstand for en finansieringsaftale mellem Fællesskabet og modtagerlandet, skal denne aftale indeholde en bestemmelse om, at Fællesskabet ikke finansierer betaling af afgifter, told og andre gebyrer. 8. Alle fysiske og juridiske personer i medlemsstaterne og modtagerlandet har adgang til at deltage i udbud og indgå kontrakter på lige vilkår. Denne adgang kan udvides til at omfatte andre udviklingslande og i særlige, velbegrundede tilfælde andre tredjelande. Leverancer skal have oprindelse i medlemsstaterne, mod- 9. tagerlandet eller andre udviklingslande. Når omstændighederne i undtagelsestilfælde kræver det, kan leverancerne have oprind- else i andre lande. 10. Der lægges særlig vægt på: — tilstræbelse af omkostningseffektivitet og bæredygtig virk- ning af aktiviteterne — en klar definition og overvågning af målsætninger og resultatindikatorer i forbindelse med alle aktiviteter. Artikel 10 1. Kommissionen bistås af det relevante udvalg, der er ansvarligt for udviklingssamarbejde i det pågældende geogra- fiske område, i det følgende benævnt »udvalget«. 2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF sammenholdt med afgørelsens artikel 8. Fristen i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til en måned. 3. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden. Artikel 11 Senest den 1. september efter hvert regnskabsår forelæg- 1. ger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en årsberet- ning, der indeholder en oversigt over de aktiviteter, der er finansieret i løbet af året, og en vurdering af gennemførelsen af denne forordning i det pågældende tidsrum. Denne oversigt skal bl. a. indeholde oplysninger om antallet og arten af de finansierede aktiviteter, samarbejdspartnerne og de berørte lande. Beretningen skal ligeledes indeholde oplysninger om antallet af de eksterne evalueringer, der er udført vedrør- ende særlige aktiviteter. 2. Kommissionen evaluerer regelmæssigt de af Fællesskabet finansierede aktiviteter med henblik på at fastslå, hvorvidt de fastlægge tilsigtede mål er nået, og med henblik på at retningslinjer for en effektivisering af de fremtidige aktiviteter. Der tages i evalueringerne hensyn til de begunstigedes syns- punkter, herunder de befolkninger og lokalsamfund, der er afhængige af skovene. Kommissionen forelægger det i artikel 10, stk. 1, omhandlede udvalg et sammendrag af de evaluering- er, der er foretaget. Evalueringsrapporterne stilles til rådighed for medlemsstaterne, Europa-Parlamentet og andre interesse- rede parter. Senest en måned efter, at Kommissionen har truffet 3. sin afgørelse, underretter den medlemsstaterne om, hvilke aktiviteter der er godkendt, med angivelse af deres indhold, udgifterne til dem, det pågældende land og samarbejdspart- nerne. 4. Kommissionen offentliggør en finansieringsvejledning med detaljerede oplysninger om de retningslinjer og kriterier, der finder anvendelse ved udvælgelsen af aktiviteter, og Kommissionens tjenestegrene, herunder dens delegationer i de pågældende lande, videregiver disse oplysninger til de interesserede parter. Artikel 12 Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter 1. offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers tidende. Den anvendes indtil den 31. december 2006. 2. Fire år efter denne forordnings ikrafttræden forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en samlet evalu- ering af de af Fællesskabet finansierede aktiviteter i henhold til denne forordning set i sammenhæng med Fællesskabets overordnede udviklingssamarbejde, tillige med forslag vedrø- rende forordningens videre skæbne, herunder eventuel æn- dring eller ophør. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i. På Europa-Parlamentets vegne Formand På Rådets vegne Formand C 64/60 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 3. 2000 RÅDETS BEGRUNDELSE I. INDLEDNING 1. Den 3. februar 1999 forelagde Kommissionen Rådet et forordning baseret på EF-traktatens artikel 175 og 179 (tidligere artikel 130 S og 130 W) om fastlæggelse af mål og procedurer for aktiviteter, der finansieres over den nuværende konto B7-6 2 0 1 »Aktioner til fordel for tropiske skove«. forslag til 2. Europa-Parlamentet afgav udtalelse den 5. maj 1999 (efter førstebehandlingen). 3. Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget er blevet anmodet om at afgive udtalelse. Det Økonomiske og Sociale Udvalg afgav udtalelse den 7. juli 1999. Regionsudvalget meddelte i skrivelse af 25. oktober 1999 Rådet, at det ikke har til hensigt at afgive udtalelse om den foreslåede forordning. 4. På baggrund af Europa-Parlamentets udtalelse og Kommissionens holdning til denne er rådsgruppen blevet enig om et udkast til fælles holdning, hvori der tages hensyn til visse ændringer som følge af Amsterdam-traktatens ikrafttræden. 5. Rådet vedtog den 16. december 1999 sin fælles holdning i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 251. II. FORMÅLET MED FORSLAGET Formålet med forslaget er at sikre en videreførelse af de aktiviteter, der er gennemført i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 3062/95 af 20. december 1995, når denne udløber den 31. december 1999. Forslaget er udformet som et flerårigt program, hvis formål er på internationalt plan at fremme foranstaltninger, som kan bidrage til bevarelse og bæredygtig forvaltning af tropiske skove og andre skove i udviklingslandene. III. ANALYSE AF DEN FÆLLES HOLDNING 1. Generelle bemærkninger 1. 1. Rådet har kunnet godkende mange af de ændringer, som Europa-Parlamentet har foreslået (se punkt 2. 3). I tilfælde, hvor Kommissionen og Rådet ikke har kunnet godkende Europa-Parla- mentets ændringer eller dele af disse, er det for det meste af en eller flere af følgende årsager: — proceduremæssige eller administrative forslag, som ikke er i overensstemmelse med standardaffattelser eller praksis i lignende forordninger, herunder finansforordningen — citater fra retsakter eller politikdokumenter, som anses for at være overflødige og for at forlænge teksten unødvendigt — ændringer, som anses for at være uklare eller subjektive, eller som er en gentagelse af idéer, der kommer til udtryk andetsteds i forordningen eller i andre godkendte ændringer 6. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 64/61 — ændringer, som — hvis de blev godkendt — ville forringe fokuseringen og dermed effektiviteten af de aktiviteter, der er omfattet af forordningen — ændringer vedrørende forvaltningsmæssige spørgsmål, som henhører under Kommissio- nens kompetence. 1. 2. I sin fælles holdning har Rådet godkendt substansen og affattelsen af Kommissionens forslag med de i punkt 2. 2 (»Specifikke bemærkninger«) nævnte undtagelser. I artikel 9, stk. 2, i udkastet til fælles holdning har Rådet fundet det ønskeligt at medtage en ny opgave, der skal varetages af udvalgene på et fælles møde (efter udvalgsproceduren i artikel 10), og som drejer sig om godkendelse af de årlige strategiske retningslinjer og prioriteter for at fremhæve, at der sættes fokus på en strategisk tilgang. 2. Specifikke bemærkninger 2. 1. Retsgrundlag I sin fælles holdning anser Rådet Kommissionens foreslåede retsgrundlag, nemlig EF-traktatens artikel 175 og 179 (tidligere artikel 130 S og 130 W), for at være det mest relevante som følge af forslagets formål og indhold. 2. 2. Rådets ændringer af Kommissionens forslag 2. 2. 1. Programmets løbetid Hvad angår forordningens løbetid går Rådet ind for en periode på syv år (2000-2006), som svarer til den periode, det finansielle overslag vedrører. Fire år efter forordningens ikrafttræden forelægger Kommissionen en evalueringsrapport, som indeholder forslag vedrørende forord- ningens videre skæbne. 2. 2. 2. Finansiering Da der er tale om et syvårsprogram, er det finansielle referencegrundlag blevet fastsat til 63 mio. EUR på grundlag af forslaget til budgetbevillinger for 2000 på 10 mio. EUR om året. Dette beløb er blevet nedsat yderligere med 10 % for at tage hensyn til den beslutning, der blev taget i juli af Rådet (budget) vedrørende udgifter på udgiftsområde 4. Ved at indføre dette vejledende beløb har Rådet delvis taget hensyn til Europa-Parlamentets ændring 34. 2. 2. 3. Komitologi (artikel 10) Rådet har ændret udvalgsproceduren, hvorefter udvalgt udøver sine beføjelser i henhold til forvaltningsudvalgsproceduren, som fastsat i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelse af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen. Rådet er af den opfattelse, at en sådan udvalgsprocedure vil sikre optimal koordination med medlemsstaternes aktiviteter og således bidrage til den nødvendige komplementaritet. Desuden vil Kommissionens årlige dokument om strategiske regningslinjer og prioriteter blive forelagt det relevante geografiske udvalg, som godkender dokumentet i overensstemmelse med forvaltningsudvalgsproceduren. C 64/62 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 6. 3. 2000 2. 3. Europa-Parlamentets ændringer 2. 3. 1. Ændringer fra Europa-Parlamentet, som Rådet har vedtaget Rådet vedtog fuldt ud de 18 ændringer, Kommissionen har vedtaget, og i det væsentlige første del af Europa-Parlamentets foreslåede ændring 34. 2. 3. 2. Ændringer fra Europa-Parlamentet, som Rådet ikke har vedtaget Ud over de ændringer, som Kommissionen ikke har vedtaget, var der andre ændringer, som Rådet ikke kunne acceptere, fordi det ikke kunne opnå den nødvendige enstemmighed. IV. KONKLUSIONER Rådet finder, at den fælles holdning er en afbalanceret tekst, som sikrer videreførelse af de aktiviteter, der er gennemført i henhold til forordning (EF) nr. 3062/95, når den udløber den 31. december 1999. Den afspejler nødvendigheden af at opfylde Fællesskabets forpligtelser med hensyn til bevarelse og forvaltning af tropeskove og andre skove som led i en bæredygtig udvikling


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2473/99 di Brian Simpson (PSE) alla Commissione. Problemi di controllo del traffico aereo.

eurovoc_concepts:
air traffic
air traffic control
carriage of passengers
single market

text: 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/141 Nel corso di una riunione tra la Commissione e le autorit(cid:224) austriache, tenutasi il 3 dicembre 1999, la citt(cid:224) di Vienna ha dichiarato che a partire dal 2001 pubblicher(cid:224) tutti i contratti. (1) GU C 348 del 3. 12. 1999. (2000/C 225 E/153) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2473/99 di Brian Simpson (PSE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Problemi di controllo del traffico aereo E(cid:146) d(cid:146)accordo la Commissione sul fatto che un aumento dei ritardi sull(cid:146)orario medio di volo subiti dalle compagnie aeree e dai passeggeri, a causa delle restrizioni ATC, sia assolutamente inaccettabile? E(cid:146) altres(cid:236) d(cid:146)accordo che tutto ci(cid:242) sia da imputare principalmente agli Stati membri che non si sono preoccupati di investire adeguatamente in un sistema ATC moderno, nŁ di istituire uno spazio unico ATC comunitario, nŁ di stabilire un piano comune per tutta l(cid:146) UE, trascurando cos(cid:236) le esigenze degli utenti? Risposta data dalla sig. ra de Palacio in nome della Commissione (19 gennaio 2000) Il 1o dicembre 1999 la Commissione ha adottato una comunicazione sull(cid:146)attuale situazione di ritardi del traffico aereo e sulle nuove iniziative che dovranno essere adottate per dotare la Comunit(cid:224) di un sistema di gestione del traffico aereo che consenta di garantire un adeguato funzionamento del mercato interno (1). La Commissione ha eseguito un(cid:146)approfondita analisi delle cause dei ritardi nel traffico aereo e delle relative tendenze nel corso degli ultimi anni. Diversi fattori contribuiscono all(cid:146)attuale situazione di congestione Il fattore principale Ł costituito dalle restrizioni sul controllo del traffico aereo menzionate cronica. dall(cid:146)onorevole parlamentare. Inoltre, Ł ampiamente riconosciuto che gli attuali livelli di ritardi non sono sostenibili per i passeggeri e le linee aeree e possono pregiudicare il raggiungimento degli obiettivi comunitari, in particolare nel settore della politica del trasporto aereo. La suindicata comunicazione al Consiglio e al Parlamento risponde alle osservazioni formulate dall(cid:146)onore- vole deputato riguardanti la mancata creazione, da parte degli Stati membri, di uno spazio aereo comunitario dotato di un unico sistema di controllo del traffico aereo e l(cid:146)esigenza pressante di azioni di rimedio. (1) COM(1999) 614 def. (2000/C 225 E/154) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2475/99 di Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Livello di emissione di diossina nelle centrali di combustione dell(cid:146)Unione europea Molte centrali di combustione di rifiuti urbani installate in diversi Stati membri continuano ad emettere livelli di diossina e furano superiori al valore-limite raccomandato dall(cid:146)Unione europea. Stando al primo sondaggio spagnolo sulle emissioni di tali sostanze reso pubblico recentemente dal Consiglio Superiore di Ricerche Scientifiche, benchŁ l(cid:146)Ue raccomandi un livello di emissioni di 0,1 nanogrammi per metro cubo, esso arriva a 1,08 nanogrammi per metro cubo in alcune centrali di combustione di rifiuti