title: 1999 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/96/EB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis mažinant transporto priemonėse naudojamų uždegimo suspaudimu variklių išmetamuosius dujinius bei kietųjų dalelių teršalus ir transporto priemonėse naudojamų kibirkštinio uždegimo variklių, kaip kurą vartojančių gamtines dujas ir suskystintas naftos dujas, išmetamuosius dujinius teršalus, suderinimo ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 88/77/EEB

eurovoc_concepts:
air quality
approximation of laws
combustion gases
motor vehicle
motor vehicle pollution

text: 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 269 31999L0096 L 44/1 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 2000 2 16 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS DIREKTYVA 1999/96/EB 1999 m. gruodžio 13 d. dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis mažinant transporto priemonėse naudojamų uždegimo suspaudimu variklių išmetamuosius dujinius bei kietųjų dalelių teršalus ir transporto priemonėse naudojamų kibirkštinio uždegimo variklių, kaip kurą vartojančių gamtines dujas ir suskystintas naftos dujas, išmetamuosius dujinius teršalus, suderinimo ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 88/77/EEB EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, atsižvelgdami į Europos ekonominės bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 95 straipsnį, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1), (4) atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (2) laikydamiesi Sutarties 251 straipsnyje nustatytos tvarkos (3), (1) kadangi turi būti imtasi priemonių vidaus rinkoje; (2) kadangi pirmoji Europos Bendrijos veiklos programa, skirta aplinkos apsaugai (4), Tarybos patvirtinta 1973 m. lapkričio 22 d. , siūlė atsižvelgti į naujausius mokslo laimėjimus kovoje su automobilių išmetamųjų dujų keliama atmosferos tarša ir dėl to atitinkamai iš dalies keisti anksčiau priimtas direktyvas; kadangi penktoji veiklos pro- grama, kurios bendrąsias nuostatas Taryba patvirtino 1993 m. vasario 1 d. rezoliucijoje (5), numato dėti papil- domai pastangų, kad būtų gerokai sumažintas dabartinis automobilių išmetamųjų teršalų lygis; (3) kadangi pripažintina, jog dėl transporto plėtros Bendrijoje aplinkai atsirado nemažų sunkumų; kadangi oficialiu įver- tinimu dėl transporto eismo intensyvumo padidėjimo skai- čiai pasirodė esą mažesni, palyginti su tikraisiais skaičiais; (1) OL C 173, 1998 6 8, p. 1 ir OL C 43, 1999 2 17, p. 25. (2) OL C 407, 1998 12 28, p. 27. (3) 1998 m. spalio 21 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 341,1998 11 9, p. 74), 1999 m. balandžio 22 d. Tarybos bendroji pozicija (OL C 296, 1999 10 15, p. 1) ir 1999 m. lapkričio 16 d. Europos Par- lamento sprendimas (Oficialiajame leidinyje dar nepaskelbta). (4) OL C 112, 1973 12 20, p. 1. (5) OL C 138, 1993 5 17, p. 1. kadangi dėl šios priežasties reikėtų nustatyti griežtus išmetamųjų teršalų standartus visiems automobiliams; kartą buvo pirmą kadangi Direktyvoje 88/77/EEB (6), remiantis bandymo metodika, taikoma aptariamoms transporto priemonėms Europos važiavimo sąlygomis, buvo nustatytos transporto priemonėse įrengtų dyzelinių variklių išmetamų anglies monoksido, nesudegusių angliavandenilių ir azoto oksidų ribinės vertės; kadangi šios direktyvos pakeitimai dviem padaryti Direktyva etapais 91/542/EEB (7), pirmajam etapui (1992-1993) sutapus su naujų Europos lengvųjų automobilių išmetamųjų teršalų standartų įdiegimu; kadangi antrajame etape (1995-1996) Europos variklių pramonei buvo ilgesniam laikui numaty- tos gairės fiksuojant ribines vertes, gautas atsižvelgiant į dar tik numatomas kuriamų technologijų charakteristikas, kartu paliekant gamintojams laiko tobulinti šias technolo- gijas; kadangi Direktyva 96/1/EB (8) reikalauja, kad mažiems dyzeliniams varikliams, kurių vieno cilindro dar- binis tūris yra mažesnis kaip 0,7 dm3 ir vardinis apsisu- kimų dažnis didesnis kaip 3 000 min-1, išmetamų kietujų dalelių ribinės vertės, nustatytos Direktyvoje 91/542/EEB, būtų taikomos nuo 1999 m. ; kadangi dėl techninių prie- žasčių derėtų palikti kietųjų dalelių kiekio išmetamuo- siuose teršaluose skirtumą mažiems didelio apsisukimų skaičiaus dyzeliniams varikliams, kurių cilindro darbinis tūris mažesnis kaip 0,75 dm3 ir vardinis apsisukimų daž- nis didesnis kaip 3 000 min-1, tačiau šį skirtumą panaikinti 2005 m. ; (5) kadangi pagal Direktyvos 91/542/EEB 5 straipsnio 3 dalį Komisija iki 1996 m. pabaigos turėjo pranešti Tarybai apie pažangą, padarytą peržiūrint kombinuotąsias išmetamųjų (6) OL L 36, 1988 2 9, p. 33. (7) OL L 295, 1991 10 25, p. 1. (8) OL L 40, 1996 2 17, p. 1. 270 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. (6) (7) (8) (9) teršalų ribines vertes, jei būtina, iš naujo įvertinus bandymų metodiką; kadangi tokios peržiūrėtos ribos naujiems tipo patvirtinimams neturi būti taikomos anksčiau kaip nuo 1999 m. spalio 1 d. ; kadangi vykdant Direktyvos 94/12/EB (1) 4 straipsnio rei- kalavimus Komisija įgyvendino Europos programą, skirtą oro kokybei, kelių transporto išmetamiesiems teršalams, kuro rūšims ir variklių technologijoms (Auto-oil programa); kadangi ekonominio efektyvumo tyrimas pagal Auto-oil programą parodė, jog toliau tobulinti sunkiųjų transporto priemonių dyzelinių variklių technologijas yra būtina, kad 2010 m. pasiekta oro kokybė būtų tokia, kaip apibūdinta Komisijos komunikate dėl Auto-oil programos; kadangi reikalavimų naujiems dyzeliniams varikliams tobulinimas Direktyvoje 88/77/EEB sudaro dalį Bendrijos bendrosios strategijos, kuri nuo 2000 m. dar apims mažos keliamosios galios komercinių ir lengvųjų automobilių standartų pataisymą, variklių degalų gerinimą ir tikslesnį eksploatuojamų transporto priemonių išmetamųjų teršalų kiekio vertinimą; kadangi Direktyva 88/77/EEB yra viena iš atskirųjų direk- tyvų dėl tipo patvirtinimo tvarkos, nustatytos 1970 m. vasario 6 d. Tarybos direktyvoje 70/156/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių transporto priemonių ir jų priekabų tipo patvirtinimą, suderinimo (2); kadangi pavieniui valstybės narės negali galutinai pasiekti tikslo sumažinti automobilių išmetamųjų teršalų kiekį, ir todėl šis tikslas gali būti lengviau pasiekiamas derinant valstybių narių įstatymus dėl priemonių, kurių reikia imtis prieš oro teršimą automobilių išmetamaisiais teršalais; kadangi nuo 2000 m. taikomas išmetamųjų teršalų kiekio ribų mažinimas, atitinkantis anglies monoksido, bendro angliavandenilių kiekio, NOx ir kietųjų dalelių kiekio išme- tamuosiuose teršaluose sumažinimą 30 %, Auto-oil progra- moje buvo nurodytas kaip pagrindinė priemonė, leidžianti gauti tinkamą tarpinio laikotarpio oro kokybę; kadangi išmetamųjų dūmų neskaidrumo sumažinimas 30 % paly- ginti su išmatuotuoju dabartinių tipų varikliams, ir Tary- bos direktyvos 72/306/EEB (3) priedėlis prisidės prie kietųjų dalelių kiekio sumažinimo; kadangi nuo 2005 m. taikomas papildomas anglies monoksido, bendro anglia- vandenilių ir NOx kiekio sumažinimas 30 % bei kietųjų dalelių kiekio išmetamuosiuose teršaluose sumažinimas 80 % labai prisidės prie tarpinio laikotarpio oro kokybės (1) OL L 100, 1994 4 19, p. 42. (2) OL L 42, 1970 2 23, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/91/EB (OL L 11, 1999 1 16, p. 25). (3) OL L 190, 1972 8 20, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 97/20/EB (OL L 125, 1997 5 16, p. 21). (10) (11) (12) gerinimo; kadangi darant šį mažinimą bus atsižvelgta į naujų bandymo ciklų, kurie geriau atitinka eksploatuojamų transporto priemonių važiavimo modelį, įtaką išmetamųjų teršalų kiekiui; kadangi dar viena NOx kiekio riba, taikoma nuo 2008 m. , papildomai dar 43 % sumažins šio teršalo kiekio ribą; kadangi ne vėliau kaip iki 2002 m. pabaigos ataskaitoje Europos Parlamentui ir Tarybai, prie kurios pri- reikus bus pridėti atitinkami pasiūlymai, Komisija turi išnagrinėti esamą technologiją, kad 2008 m. būtų galima patvirtinti privalomą NOx standartą; kadangi yra nustatytos leistinos išmetamųjų teršalų ribinės vertės, priemonėms, apibrėžtoms kaip „nekenksmingumo aplinkai požiūriu patobulintos transporto priemonės“ (EEV); transporto taikomos kurios kadangi transporto priemonėse įrengiamos diagnostikos sistemos (OBD) sunkiosioms transporto priemonėms nėra baigtos kurti, tačiau nuo 2005 m. turi būti įdiegtos, kad būtų galima greitai nustatyti transporto priemonėse esan- čių taršos mažinimui svarbių komponentų ir sistemų gedi- mus, taigi labai pagerinti išmetamųjų teršalų pradinio lygio palaikymą eksploatuojamose transporto priemonėse geri- nant transporto priemonių kontrolę ir priežiūrą; kadangi konkretūs naujų sunkiųjų transporto priemonių variklių patvarumo reikalavimai ir eksploatuojamų didelės kelia- mosios galios transporto priemonių atitikties bandymai turėtų būti atliekami nuo 2005 m. ; kadangi išmetamiesiems dujiniams ir kietųjų dalelių terša- lams bei dūmų neskaidrumui yra nustatyti nauji tipo patvirtinimo bandymų ciklai, leidžiantys daryti būdingesnį dyzelinių variklių išmetamųjų teršalų vertinimą bandymų sąlygomis, artimesnėmis toms, kurios pasitaiko eksploa- tuojant transporto priemones; kadangi nauja sudėtinė (dviejų ciklų) bandymų metodika yra taikoma tradiciniams dyzeliniams varikliams ir tiems dyzeliniams varikliams, kurie turi oksidavimo katalizatorius; kadangi nauja sudėtinė (dviejų ciklų) bandymų metodika yra taikoma dujų varikliams ir, be to, dyzeliniams varikliams su sudėtingesnėmis išmetamųjų teršalų kontrolės sistemomis; kadangi nuo 2005 m. visi dyzeliniai varikliai turi būti ban- domi pagal abu nustatytus bandymų ciklus; kadangi Komi- sija stebės, kokia yra derybų dėl viso pasaulio mastu sude- rintos bandymų metodikos pažanga; (13) kadangi valstybėms narėms turėtų būti leista skatinti tai- kant mokesčių lengvatas pateikti į rinką transporto prie- mones, atitinkančias Bendrijoje nustatytus reikalavimus, kai tokios lengvatos atitinka Sutarties nuostatas ir tenkina tam tikras sąlygas, kuriomis būtų išvengta vidaus rinkos iškraipymų; kadangi ši direktyva netrukdo valstybių narių teisei atsižvelgti į išmetamuosius teršalus ir kitas medžia- gas, apskaičiuojant kelių mokesčius automobiliams; 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 271 (14) kadangi tobulinant Bendrijos teisės aktus dėl automobilių išmetamųjų teršalų turėtų būti atsižvelgta į daromus kietųjų dalelių charakteristikų tyrimus; varikliu, atitinkančiu leistinas išmetamųjų teršalų kiekio ribines vertes, nurodytas I priedo 6. 2. 1 punkto lentelių C eilutėje. “ (15) kadangi ataskaitą apie sunkiųjų dyzelinių transporto prie- monių išmetamųjų teršalų kontrolės įrangą ir apie ryšį su degalų kokybe, apie būtinybę gerinti kietųjų dalelių mata- vimo ir ėminių ėmimo metodikų preciziškumą bei atkuria- mumą ir apie viso pasaulio mastu suderintą bandymų ciklą Komisija turės pateikti iki 2000 m. gruodžio 31 d. ; 3. I–VIII priedai keičiami šios direktyvos priede esančiais I–VII priedais. 2 straipsnis (16) kadangi Direktyva 88/77/EEB turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeista, 1. Nuo 2000 m. liepos 1 d. jokia valstybė narė dėl priežasčių, sie- jamų su variklio išmetamaisiais dujiniais bei kietųjų dalelių terša- lais ir su dūmų neskaidrumu, negali: PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ: 1 straipsnis Direktyva 88/77/EEB iš dalies keičiama taip: 1. Pavadinimas keičiamas šiuo pavadinimu: „1987 m. gruodžio 3 d. Tarybos Direktyva 88/77/EEB dėl valstybių narių įstatymų, reglamentuojančių priemones, kurių būtina imtis mažinant transporto priemonėse naudojamų uždegimo suspaudimu variklių išmetamuosius dujinius bei kietųjų dalelių teršalus ir transporto priemonėse naudojamų kibirkštinio uždegimo variklių, kaip degalus naudojančių gam- tines dujas ir suskystintas naftos dujas, išmetamuosius dujinius teršalus, suderinimo“. 2. 1 straipsnis keičiamas šiuo straipsniu: „1 straipsnis Šioje direktyvoje: — „transporto priemonė“ yra bet kokia transporto priemonė, apibrėžta pagal Direktyvos 70/156/EEB II priedo A punktą, varoma uždegimo suspaudimu ar dujų varikliu, išskyrus M1 kategorijos transporto priemones, kurių didžiausia techniškai leistina pakrauto automobilio masė yra mažesnė kaip 3,5 t arba lygi jai, — „uždegimo suspaudimu ar dujinis variklis“ yra transporto išduotas priemonę varančioji atskiro techninio agregato tipo patvirtinimas, apibrėžtas Direktyvos 70/156/EEB 2 straipsnyje, jėgainė, kuriai gali būti — „EEV“ yra nekenksmingumo aplinkai požiūriu patobulinta transporto priemonė, t. y. transporto priemonė, varoma — atsisakyti išduoti transporto priemonės EB tipo patvirtinimą ar dokumentą, numatytą pagal Direktyvos 70/156/EEB 10 straispnio 1 dalies paskutinę įtrauką, ar išduoti nacionalinį tipo patvirtinimą variklio, varomo uždegimo suspaudimu ar dujiniu varikliu, tipui ar — uždrausti registruoti, parduoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti tokias naujas transporto priemones, ar — atsisakyti išduoti EB tipo patvirtinimą uždegimo suspaudimu ar dujų variklio tipui, ar — uždrausti parduoti ar naudoti naujus uždegimo suspaudimu ar dujų variklius, jei vykdomi atitinkami Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, priedų reikalavimai, ypač jei variklių išmetamųjų dujinių bei kietujų dalelių teršalų kiekis ir dūmų neskaidrumas atitinka ribines vertes, nustatytas Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6. 2. 1 punkto lentelių A eilutėje arba B1 ar B2 eilutėse, arba ribines ver- tes, nustatytas C eilutėje. 2. Nuo 2000 m. spalio 1 d. valstybės narės: — nebegali išduoti EB tipo patvirtinimo ar dokumento, numa- tyto pagal Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies pas- kutinę įtrauką, ir — atsisako išduoti nacionalinį tipo patvirtinimą uždegimo suspaudimu ar dujų variklių tipams ir transporto prie- monių, varomų uždegimo suspaudimu ar dujų varikliais, tipams, jei variklio išmetamųjų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekis ir dūmų neskaidrumas neatitinka ribinių verčių, nustatytų Direkty- vos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6. 2. 1 punkto lentelių A eilutėje. 3. Nuo 2001 m. spalio 1 d. ir išskyrus transporto priemones ir variklius, skirtus eksportui į trečiąsias šalis, bei išskyrus eksploa- tuojamose transporto priemonėse pakeitimui skirtus variklius, valstybės narės: 272 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. — pagal direktyvos 70/156/EEB dalį nebepripažįsta atitikties sertifikatų, kurie pagal tą direktyvą pridedami prie naujų transporto priemonių ar naujų variklių, galiojimo ir straipsnio 1 7 6. Nuo 2008 m. spalio 1 d. valstybės narės: — nebegali išduoti EB tipo patvirtinimo ar dokumento, numa- tyto pagal Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies pas- kutinę įtrauką, ir — uždraudžia registruoti, parduoti, pradėti eksploatuoti ar nau- doti naujas transporto priemones, varomas uždegimo suspau- dimu ar dujų varikliais, ir parduoti bei naudoti naujus užde- gimo suspaudimu ar dujų variklius, — atsisako išduoti nacionalinį tipo patvirtinimą jei variklių išmetamųjų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekis ir dūmų neskaidrumas neatitinka ribinių verčių, nustatytų Direkty- vos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6. 2. 1 punkto lentelių A eilutėje. uždegimo suspaudimu ar dujų variklių tipams ir transporto prie- monių, varomų uždegimo suspaudimu ar dujų varikliais, tipams, jei variklio išmetamųjų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekis ir dūmų neskaidrumas neatitinka ribinių verčių, nustatytų Direkty- vos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6. 2. 1 punkto lentelių B2 eilutėje. 4. Nuo 2005 m. spalio 1 d. valstybės narės: — nebegali išduoti EB tipo patvirtinimo ar dokumento, numa- tyto pagal Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio 1 dalies pas- kutinę įtrauką, ir — atsisako išduoti nacionalinį tipo patvirtinimą 7. Nuo 2009 m. spalio 1 d. ir išskyrus transporto priemones ir variklius, skirtus eksportui į trečiąsias šalis, taip pat išskyrus eks- ploatuojamose transporto priemonėse pakeitimui naudojamus variklius, valstybės narės turi: — pagal Direktyvos 70/156/EEB 7 straipsnio 1 dalį nebepripa- žinti atitikties sertifikatų, kurie pagal tą direktyvą pridedami prie naujų transporto priemonių ar naujų variklių, galiojimo ir uždegimo suspaudimu ar dujų variklių tipams ir transporto prie- monių, varomų uždegimo suspaudimu ar dujų varikliais, tipams, jei variklio išmetamųjų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekis ir dūmų neskaidrumas neatitinka ribinių verčių, nustatytų Direkty- vos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6. 2. 1 punkto lentelių B1 eilutėje. — uždrausti registruoti, parduoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti naujas transporto priemones, varomas uždegimo suspaudimu ar dujų varikliais, ir parduoti bei naudoti naujus uždegimo suspaudimu ar dujų variklius, 5. Nuo 2006 m. spalio 1 d. ir išskyrus transporto priemones ir variklius, skirtus eksportui į trečiąsias šalis, taip pat išskyrus eks- ploatuojamose transporto priemonėse pakeitimui skirtus varik- lius, valstybės narės turi: jei variklių išmetamųjų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekis ir dūmų neskaidrumas neatitinka ribinių verčių, nustatytų Direkty- vos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6. 2. 1 punkto lentelių B2 eilutėje. — pagal Direktyvos 70/156/EEB 7 straipsnio 1 dalį nebepripa- žinti atitikties sertifikatų, kurie pagal tą direktyvą pridedami prie naujų transporto priemonių ar naujų variklių, galiojimo ir 8. Vadovaujantis šio straipsnio 1 dalimi, jei variklis atitinka Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, prieduose nustatytus reikalavimus ir atitinka ribines vertes, nustatytas Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6. 2. 1 punkto lentelių C eilutėje, jis turi būti lai- komas atitinkančiu šio straipsnio 2-7 dalių reikalavimus. — uždrausti registruoti, parduoti, pradėti eksploatuoti ar naudoti naujas transporto priemones, varomas uždegimo suspaudimu ar dujų varikliais, ir parduoti bei naudoti naujus uždegimo suspaudimu ar dujų variklius, 3 straipsnis jei variklių išmetamųjų dujinių bei kietųjų dalelių teršalų kiekis ir dūmų neskaidrumas neatitinka ribinių verčių, nustatytų Direkty- vos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6. 2. 1 punkto lentelių B1 eilutėje. 1. Valstybės narės gali numatyti mokesčių lengvatas tik automo- biliams, kurie atitinka Direktyvą 88/77/EEB su pakeitimais, pada- rytais šia direktyva. Tokios lengvatos turi atitikti Sutarties nuosta- tas ir toliau a ar b punktuose nurodytas sąlygas: 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 273 a) jos turi būti taikomos visoms valstybės narės rinkoje parduo- damoms naujoms transporto priemonėms, kurios anksčiau laiko atitinka ribines vertes, nustatytas Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6. 2. 1 punkto lentelių A eilutėje, ir vėliau nuo 2000 m. spalio 1 d. — ribines vertes, nurodytas šių lentelių B1 ar B2 eilutėse. Jos turi būti nebetaikomos nuo privalomo išmetamųjų teršalų ribinių verčių taikymo datos, kuri naujoms transporto priemonės nurodyta 2 straipsnio 3 dalyje, ar nuo privalomo išmetamųjų teršalų ribinių verčių taikymo datų, nustatytų Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direkty- va, I priedo 6. 2. 1 punkto lentelių B1 ar B2 eilutėse; b) jos turi būti taikomos visoms valstybės narės rinkoje parduo- damoms naujoms transporto priemonėms, kurios atitinka ribines vertes, nustatytas Direktyvos rekomenduojamas 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6. 2. 1 punkto lentelių C eilutėje. 2. Kiekvieno tipo transporto priemonei lengvatos neturi būti didesnės kaip papildomos išlaidos techniniams sprendimams, įdiegiamiems siekiant atitikti ribinių verčių, nustatytų Direktyvos 88/77/EEB su pakeitimais, padarytais šia direktyva, I priedo 6. 2. 1 punkto lentelių A eilutėje arba B1 ar B2 eilutėse, arba ribinių ver- čių, nustatytų C eilutėje, reikalavimus, ir jų įrengimo transporto priemonėje išlaidos. 5 straipsnis Nuo 2005 m. spalio 1 d. — naujų tipų, o nuo 2006 m. spalio 1 d. — visų tipų transporto priemonėms ir varikliams išduodami tipo patvirtinimai turi taip pat patvirtinti teisingą išmetamųjų teršalų kontrolės įtaisų veikimą visą transporto priemonės ar variklio normalų eksploatavimo laiką. Komisija ištiria skirtumus tarp įvairių kategorijų sunkiojo transporto priemonių normalios eksploatavimo trukmės ir numato pasiūlyti atitinkamus konkrečius patvarumo reikalavimus kiekvienai kategorijai. 6 straipsnis Nuo 2005 m. spalio 1 d. — naujų tipų, o nuo 2006 m. spalio 1 d. — visų tipų transporto priemonėms išduodant tipo patvirtinimus taip pat būtina patvirtinti teisingą išmetamųjų teršalų kontrolės įtaisų veikimą visą transporto priemonės eksploatavimo laiką normaliomis sąlygomis (tinkamai prižiūrimų ir naudojamų eksploatuojamų transporto priemonių atitiktis). Šią nuostatą Komisija turi patvirtinti ir papildyti pagal 7 straipsnį. 3. Komisijai tinkamu laiku pranešama apie planus įdiegti ar pakeisti šiame straipsnyje nurodytas mokesčių lengvatas, kad ji galėtų pateikti savo pastabas. 7 straipsnis 4 straipsnis Ne vėliau kaip per 12 mėnesių nuo šios direktyvos įsigaliojimo dienos ar iki 2000 m. gruodžio 31 d. , atsižvelgiant į tai, kuri data ir Tarybai pateikia ankstesnė, Komisija Europos Parlamentui pasiūlymą, patvirtinantį ar papildantį šią direktyvą. Nuo 2005 m. spalio 1 d. naujų tipų transporto priemonėse, o nuo 2006 m. spalio 1 d. — visų tipų transporto priemonėse įrengiama diagnostinė sistema (OBD) ar matavimo sistema (OBM), kuri kontroliuotų išmetamųjų teršalų kiekį eksploatuojant transporto priemonę. Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai šiuo klausimu pateikia nuostatas. Jos apima: — nevaržomą ir standartizuotą priėjimą prie OBD sistemos, kad būtų galima tikrinti, įvertinti, aptarnauti ir remontuoti, — gedimų kodų standartizavimą, Pasiūlyme atsižvelgiama į: — persvarstymo eigą, nustatytą Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/69/EB (1) 3 straipsnyje ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 98/70/EB (2) 9 straipsnyje, — uždegimo suspaudimu ir dujų variklių išmetamųjų teršalų kontrolės technologijos, įskaitant papildomo apdorojimo technologiją, kūrimą, atsižvelgiant į tokios technologijos ir degalų kokybės sąsają, — būtinybę gerinti šiuo metu labai mažam variklio išmetamųjų kietųjų dalelių lygiui taikomų matavimo ir ėminių ėmimo metodikų tikslumą ir pakartojamumą, — atsarginių dalių suderinamumą, kuris lengvintų OBD įsiren- gusių transporto priemonių remontą, keitimą ir aptarnavimą. (1) OL L 350, 1998 12 28, p. 1. (2) OL L 350, 1998 12 28, p. 58. 274 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. — viso pasaulio mastu suderinto tipo patvirtinimo bandymų ciklo sukūrimą, ir pasiūlyme pateikiama: Ne vėliau kaip iki 2002 m. gruodžio 31 d. Komisija išnagrinėja taikomą technologiją, kad Europos Parlamentui ir Tarybai teikia- moje ataskaitoje, prie kurios prireikus pridedami atitinkami pasiū- lymai, galėtų patvirtinti 2008 m. privalomąjį NOx standartą. — taisyklės, nustatančias OBD sistemos įdiegimą sunkiosiose transporto priemonėse nuo 2005 m. spalio 1 d. vadovaujan- tis šios direktyvos 4 straipsniu ir atitinkamais pakeitimais pagal Direktyvą 98/69/EB dėl keleivinių automobilių ir mažos transporto priemonių galios keliamosios išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo, komercinių 8 straipsnis 1. Valstybės narės priima įstatymus ir kitus teisės aktus, kurie, įsi- galioję iki 2000 m. liepos 1 d. , įgyvendina šią direktyvą. Apie tai jos nedelsdamos praneša Komisijai. — nuostatos dėl išmetamųjų teršalų kontrolės įtaisų patvarumo nuo 2005 m. spalio 1 d. vadovaujantis šios direktyvos 5 straipsniu, Valstybės narės, patvirtindamos šias priemones, daro jose nuo- rodą į šią direktyvą arba tokia nuoroda daroma jas oficialiai skel- biant. Nuorodos darymo tvarką nustato valstybės narės. — nuostatos, kaip užtikrinti eksploatuojamų transporto priemo- nių atitiktį pagal tipo patvirtinimo metodiką nuo 2005 m. spalio 1 d. pagal šios direktyvos 6 straipsnį, ekonominio efek- tyvumo požiūriu atsižvelgiant į bandymų, kuriais šių trans- porto priemonių varikliai bus bandomi, specifiškumą ir kon- krečią informaciją, gautą iš OBD sistemų, — teršalų, kurie dėl plataus naujų alternatyvių degalų rūšių įdie- gimo šiuo metu nereglamentuojami, atitinkamos ribos. 2. Valstybės narės pateikia Komisijai šios direktyvos taikymo sri- tyje priimtų pagrindinių nacionalinės teisės aktų nuostatų tekstus. 9 straipsnis Ši direktyva įsigalioja jos paskelbimo Oficialiajame Europos Bendrijų leidinyje dieną. Iki 2001 m. gruodžio 31 d. Komisija pateikia ataskaitą apie pažangą derybose dėl viso pasaulio mastu suderinto bandymų ciklo. 10 straipsnis Ši direktyva skirta valstybėms narėms. Iki 2002 m. birželio 30 d. Komisija Europos Parlamentui ir Tary- bai pateikia ataskaitą apie reikalavimus OBM sistemai. Remdamasi ataskaita, Komisija pateikia pasiūlymą, kad, prieš priemonėms įsi- galiojant ne vėliau kaip nuo 2005 m. sausio 1 d. , į jas būtų įtrauk- tos techninės specifikacijos ir atitinkami priedai, leidžiantys numatyti tokį OBM sistemų tipo patvirtinimą, kuris garantuotų bent lygiavertį OBD sistemų kontrolės lygį ir suderinamumą su jomis. Priimta Briuselyje, 1999 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkas N. FONTAINE Pirmininkas S. HASSI 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 275 PRIEDAS TURINYS PRIEDAS I TAIKYMO SRITIS, APIBRĖ IMAI IR SANTRUMPOS, PARAIŠKA PATVIRTINTI EB TIPĄ, SPECIFIKACIJOS IR BANDYMAI BEI GAMINIŲ ATITIKTIS ………… 1. Taikymo sritis ………………………………………………………………………………………… 2. Apibrėžimai ir santrumpos …………………………………………………………………………… 3. Paraiška patvirtinti EB tipą …………………………………………………………………………… 4. EB tipo patvirtinimas ………………………………………………………………………………… 5. Variklio ženklinimas …………………………………………………………………………………… 6. Specifikacijos ir bandymai …………………………………………………………………………… 7. Įrengimas transporto priemonėje……………………………………………………………………… 8. Variklių šeima ………………………………………………………………………………………… 9. Gaminių atitiktis ……………………………………………………………………………………… 1 priedėlis 2 priedėlis Gaminių kokybės atitikties tikrinimo metodika, kai standartinis nuokrypis yra patenkinamas……………………………………………………………………… Gaminių kokybės atitikties tikrinimo metodika, kai standartinis nuokrypis yra nepatenkinamas ar jo nėra ……………………………………………………… 3 priedėlis Gaminių kokybės atitikties tikrinimo gamintojo prašymu metodika…………… II PRIEDAS INFORMACINIS DOKUMENTAS ………………………………………………… 1 priedėlis. (Pirminio) variklio pagrindinės charakteristikos ir informacija, kaip daryti ban- dymą ……………………………………………………………………………… 1. Variklio aprašymas …………………………………………………………………………………… 2. Oro užterštumą mažinančios priemonės …………………………………………………………… 3. Degalų padavimas ……………………………………………………………………………………… 4. Vožtuvų reguliavimas ………………………………………………………………………………… 5. Uždegimo sistema (tik priverstinio uždegimo varikliams) …………………………………………… 6. Varikliu varoma įranga ………………………………………………………………………………… 7. Papildoma informacija apie bandymų sąlygas………………………………………………………… 8. Variklio charakteristikos ……………………………………………………………………………… 2 priedėlis. Variklių šeimos pagrindinės charakteristikos …………………………………… 1. Bendrieji parametrai …………………………………………………………………………………… 2. Variklių šeimos sąrašas ………………………………………………………………………………… 3 priedėlis. Pagrindinės variklių šeimos charakteristikos …………………………………… 1. Variklio aprašymas …………………………………………………………………………………… 2. Oro užteršimą mažinančios priemonės ……………………………………………………………… 3. Degalų padavimas ……………………………………………………………………………………… 4. Vožtuvų reguliavimas ………………………………………………………………………………… 5. Uždegimo sistema (tik priverstinio uždegimo varikliams) …………………………………………… 4 priedėlis. Su varikliu susijusių transporto priemonės dalių charakteristikos ……………… Psl. 278 278 278 284 285 287 289 291 291 293 296 298 300 302 303 303 304 305 308 308 308 309 310 312 312 312 314 314 315 316 319 319 320 276 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. III PRIEDAS BANDYMŲ METODIKA ………………………………………………………… 1. Įvadas …………………………………………………………………………………………………… 2. Bandymų sąlygos ……………………………………………………………………………………… 1 priedėlis. ESC ir ELR bandymų ciklai ……………………………………………………… 1. Variklio ir dinamometro nustatomieji parametrai …………………………………………………… 2. ESC bandymo eiga …………………………………………………………………………………… 3. ELR bandymo eiga …………………………………………………………………………………… 4. Dujinių teršalų kiekio apskaičiavimas ………………………………………………………………… 5. Kietųjų dalelių išmetamuosiuose teršaluose apskaičiavimas ………………………………………… 6. Dūmingumo verčių apskaičiavimas …………………………………………………………………… 2 priedėlis. ETC bandymo ciklas ……………………………………………………………… 1. Variklio darbo kartografavimo metodika …………………………………………………………… 2. Etaloninio bandymo ciklo kūrimas …………………………………………………………………… 3. Išmetamųjų teršalų kiekio nustatymo bandymo eiga ………………………………………………… 4. Dujinių išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas …………………………………………………… 5. Kietųjų dalelių išmetamuosiuose teršaluose kiekio apskaičiavimas (tik dyzeliniams varikliams) …… 3 priedėlis. ETC dinamometrinis grafikas …………………………………………………… 4 priedėlis. Matavimo ir ėminių ėmimo metodikos ………………………………………… 1. Įvadas …………………………………………………………………………………………………… 2. Dinamometro ir bandymų patalpos įranga …………………………………………………………… 3. Dujinių komponentų kiekio nustatymas ……………………………………………………………… 4. Kietųjų dalelių kiekio nustatymas …………………………………………………………………… 5. Dūmingumo nustatymas ……………………………………………………………………………… 5 priedėlis. Kalibravimo metodika …………………………………………………………… 1. Analizės prietaisų kalibravimas ……………………………………………………………………… 2. CVS sistemos kalibravimas …………………………………………………………………………… 3. Kietųjų dalelių matavimo sistemos kalibravimas …………………………………………………… 4. Dūmingumo matavimo įrangos kalibravimas………………………………………………………… IV PRIEDAS ETALONINIŲ DEGALŲ, SKIRTŲ PATVIRTINIMO BANDYMAMS IR GAMINIŲ ATITIKTIES TIKRINIMUI, TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS ………………… 1. Dyzelinas ……………………………………………………………………………………………… 2. Gamtinės dujos (NG) ………………………………………………………………………………… 3. Suskystintosios naftos dujos (LPG) …………………………………………………………………… V PRIEDAS ANALIZĖS IR ĖMINIŲ ĖMIMO SISTEMOS ……………………………………… 1. Išmetamųjų teršalų kiekio nustatymas………………………………………………………………… 2. Išmetamųjų dujų praskiedimas ir kietųjų dalelių kiekio nustatymas ………………………………… 3. Dūmingumo nustatymas ……………………………………………………………………………… VI PRIEDAS EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS ……………………………………… VII PRIEDAS SKAIČIAVIMO METODIKOS PAVYZDYS ……………………………………… Psl. 321 321 322 324 324 325 327 329 332 334 336 336 336 337 341 345 347 357 357 357 358 360 362 364 364 370 372 373 374 374 375 376 377 377 384 399 403 405 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 277 BRĖ INIŲ RODYKLĖ 1 brėžinys Bandymų ciklų specialieji apibrėžimai …………………………………………………… 2 brėžinys Gaminių atitikties tikrinimo schema……………………………………………………… 3 brėžinys ELR bandymo seka………………………………………………………………………… 4 brėžinys 5 brėžinys 6 brėžinys 7 brėžinys 8 brėžinys NOx kontrolinio taško interpoliavimas ………………………………………………… ETC dinamometro režimas ……………………………………………………………… NOx konverterio veiksmingumo matavimo įtaiso schema ……………………………… Neapdorotų išmetamųjų dujų CO, CO2, NOx, HC analizės sistemos schema, tik ESC … Praskiestų išmetamųjų dujų CO, CO2, NOx, HC analizės sistemos schema, ETC, ESC pasi- rinktinai …………………………………………………………………………………… 9 brėžinys Metano analizės proceso schema (GC metodas) ………………………………………… 10 brėžinys Metano analizės proceso, naudojant metano atskyriklį (NMC), schema. ……………… 11 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema su izokinetinio ėminių ėmimo zondu ir dalies ėminio ėmimu (SB reguliavimas) ………………………………………………………………… 12 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema su izokinetinio ėminių ėmimo zondu ir dalies ėminio ėmimu (PB reguliavimas) ………………………………………………………………… 13 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema su CO2 ar NOx koncentracijos matavimu ir dalies ėmi- nio ėmimu ………………………………………………………………………………… 14 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema su CO2 koncentracijos matavimu, anglies kiekio balansu ir viso ėminio ėmimu …………………………………………………………… 15 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema su vienu Venturi, koncentracijos matavimu ir dalies ėminio ėmimu …………………………………………………………………………… 16 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema su dviem Venturi ar dviem diafragmomis, koncent- racijos matavimu ir dalies ėminio ėmimu ……………………………………………… 17 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema su daugiavamzdžiu dalikliu, koncentracijos matavimu ir dalies ėminio ėmimu …………………………………………………………………… 18 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema su srauto reguliavimu ir viso ėminio ėmimu ……… 19 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema su srauto reguliavimu ir dalies ėminio ėmimu …… 20 brėžinys Viso srauto praskiedimo sistema ………………………………………………………… 21 brėžinys Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema …………………………………………………… 22 brėžinys Dvigubo praskiedimo sistema (tik viso srauto sistema) ………………………………… 23 brėžinys Viso srauto dūmų matuoklis ……………………………………………………………… 24 brėžinys Dalies srauto dūmų matuoklis …………………………………………………………… LENTELIŲ RODYKLĖ 1 lentelė 2 lentelė 3 lentelė 4 lentelė 5 lentelė 6 lentelė 7 lentelė 8 lentelė 9 lentelė Ribinės vertės — ESC ir ELR bandymai ………………………………………………… Ribinės vertės — ETC bandymas ………………………………………………………… 1 priedėlio imties sudarymo plano teigiamo ir neigiamo sprendimų ribinės vertės …… 2 priedėlio imties sudarymo plano teigiamo ir neigiamo sprendimų ribinės vertės …… 3 priedėlio imties sudarymo plano teigiamo ir neigiamo sprendimų ribinės vertės …… Regresijos kreivės leistinieji nuokrypiai ………………………………………………… Taškai, kuriuos leidžiama pašalinti iš regresijos analizės …………………………………… Matavimo prietaisų tikslumas …………………………………………………………… Rekomenduojamos filtro įkrovos ………………………………………………………… Psl. 280 295 328 331 356 367 377 378 381 383 385 385 386 386 387 388 389 390 390 394 397 397 400 401 Psl 290 290 297 299 301 340 341 357 361 278 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. I PRIEDAS TAIKYMO SRITIS, APIBRĖ IMAI IR SANTRUMPOS, PARAIŠKA PATVIRTINTI EB TIPĄ, SPECIFIKACIJOS, BANDYMAI IR GAMINIŲ ATITIKTIS 1. TAIKYMO SRITIS Ši direktyva taikoma visų motorinių transporto priemonių, kuriuose įrengti uždegimo suspaudimu varik- liai, išmetamiesiems dujiniams ir kietųjų dalelių teršalams, visų motorinių transporto priemonių, kuriuose įrengti priverstinio uždegimo varikliai, kaip kurą naudojantys gamtines dujas ar suskystintas naftos dujas (LPG), dujiniams teršalams, ir uždegimo suspaudimu bei priverstinio uždegimo varikliams, kaip nuro- dyta 1 straipsnyje, išskyrus N1, N2 ir M2 kategorijų transporto priemones, kurioms tipo patvirtinimas buvo išduotas pagal Tarybos direktyvą 70/220/EEC (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos direktyva 98/77/EB (2). 2. APIBRĖ IMAI SĄVOKOS IR SANTRUMPOS Šioje direktyvoje: 2. 1) 2. 2) „bandymų ciklas“ — tai seka bandymo taškų, atitinkančių tam tikrą apsisukimų dažnį ir sukimo momentą, kuriais turi dirbti variklis nusistovėjusiu režimu (ESC bandymas) ar pereinamaisias režimais (ETC, ELR bandymas); „variklio (variklių šeimos) patvirtinimas“ — tai variklio (variklių šeimos) tipo patvirtinimas dėl išmetamųjų dujinių ir kietųjų dalelių teršalų lygio; 2. 3) „dyzelinis variklis“ — tai variklis, dirbantis pagal uždegimo suspaudimu principą; „dujinis variklis“ — tai variklis, kuris kaip degalus vartoja gamtines dujas (NG) ar suskystintas naftos dujas (LPG); 2. 4) 2. 5) 2. 6) 2. 7) „variklio tipas“ — tai kategorija variklių, kurie nesiskiria tokiais pagrindiniais bruožais kaip variklio cha- rakteristikos, apibrėžtos šios direktyvos II priede; „variklių šeima“ — tai gamintojo vienai grupei priskirti varikliai, kurie dėl jų konstrukcijos, apibrėžtos šios direktyvos II priedo 2 priedėlio, turi panašias išmetamųjų teršalų charakteristikas; visi šeimos nariai turi atitikti išmetamųjų teršalų kiekiui taikomas ribines vertes; „pirminis variklis“ — tai variklis, kuris iš variklių šeimos yra taip parinktas, kad jo išmetamųjų dujų cha- rakteristikos atstovautų visos variklių šeimos charakteristikoms; „dujiniai teršalai“ — tai anglies monoksidas, angliavandeniliai, išskyrus metaną (darant prielaidą, kad san- tykis dyzeliniam kurui yra CH1,85, LPG — CH2,525 ir NG — CH2,93 (NMHC)), metanas (darant prielaidą, kad NG atveju santykis lygus CH4) ir azoto oksidai, kurių kiekis išreiškiamas azoto dioksido (NO2) ekvi- valentiniu kiekiu; „kietųjų dalelių teršalai“ — tai yra bet kokia medžiaga, surinkta ant nurodytos filtruojančios medžiagos, prieš filtravimą išmetamuosius teršalus atskiedus švariu filtruotu oru, kad temperatūra būtų ne didesnė kaip 325 K (52 °C); 2. 8) „dūmai“ — tai dyzelinio variklio išmetamajame sraute suspenduotos kietosios dalelės, kurios sugeria, atspindi ar laužia šviesą; (1) OL L 76, 1970 4 6, p. 1. (2) OL L 286, 1998 10 23, p. 1. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 279 2. 9) „naudingoji galia“ — tai bandymų stende alkūninio veleno ar jo atitikmens gale galios vertė Europos Bend- rijoje kW, išmatuota pagal EB taikomą galios matavimo metodą, kaip nustatyta Komisijos direktyvoje 80/1269/EEB(1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 97/21/EB(2) ; 2. 10) „pareikštoji didžiausia galia (Pmax)“ — tai didžiausia galios vertė Europos Bendrijoje kW (naudingoji galia), kurią nurodė gamintojas savo paraiškoje patvirtinti tipą; 2. 11) „apkrovos procentinė dalis“ — tai didžiausio sukimo momento dalis tam tikram apsisukimų dažniui; 2. 12) „ESC bandymas“ — tai pagal šio priedo 6. 2 punktą taikomas 13 bandymų ciklas nusistovėjusiu režimu; 2. 13) 2. 14) 2. 15) 2. 16) 2. 17) 2. 18) „ELR bandymas“ — tai pagal šio priedo 6. 2 punktą taikomas bandymų ciklas, kurį sudaro seka apkrovos pakopų, nekeičiant variklio apsisukimų dažnio; „ETC bandymas“ — tai pagal šio priedo 6. 2 punktą taikomas bandymų ciklas, kurį sudaro 1 800 sekundės trukmės pereinamųjų režimų; „variklio darbinis apsisukimų dažnis“ — tai eksploatacijos metu dažniausiai taikomas variklio apsisukimų dažnio intervalas, kuris yra tarp mažo ir didelio apsisukimų dažnių, kaip nustatyta šios direktyvos III prie- de; „mažas apsisukimų dažnis (nloo)“ — tai mažiausias apsisukimų dažnis, kuriame gaunama 50 % pareikšto- sios didžiausios galios; „didelis apsisukimų dažnis (nhi)“ — tai didžiausias variklio apsisukimų dažnis, kuriame gaunama 70 % pareikštosios didžiausios galios; „variklio A, B ir C apsisukimų dažniai“ — tai bandymų dažniai variklio darbinių dažnių intervale, kuriuos reikia taikyti darant ESC ir ELR bandymus, kaip nustatyta šios direktyvos III priedo 1 priedėlyje; 2. 19) „kontrolinė sritis“ — tai sritis tarp A ir C variklio dažnių ir nuo 25 iki 100 % apkrovos; 2. 20) „etaloninis apsisukimų dažnis (nref)“ — tai 100 % apsisukimų dažnio vertė, taikytina denormalizuojant ETC bandymo santykinius apsisukimų dažnius, kaip nustatyta šios direktyvos III priedo 2 priedėlyje; 2. 21) „dūmų matuoklis“ — tai prietaisas, dūmų dalelių neskaidrumui matuoti, taikant šviesos gesimo principą; 2. 22) 2. 23) 2. 24) 2. 25) „Gamtinių dujų sudėties diapazonas“ — tai vienas iš H ar L diapazonų, apibrėžtų Europos standarte EN 437, nustatytame 1993 m. lapkričio mėn. ; „prisitaikomumas“ — tai bet koks variklio reguliavimo būdas, leidžiantis palaikyti pastovų oro ar kuro san- tykį; „perkalibravimas“ — tai tikslus NG variklio reguliavimas norint užtikrinti tas pačias eksploatavimo cha- rakteristikas (galią, kuro suvartojimą) kitame gamtinių dujų sudėties intervale; „Wobbe indeksas (apatinis Wl; ar viršutinis Wu)“ — tai dujų tūrio vieneto atitinkamos kaloringumo vertės ir kvadratinės šaknies iš jų santykinio tankio tomis pačiomis etaloninėmis sąlygomis santykis W = Hdujų×√ρoro/ρdujų (1) OL L 375, 1980 12 31, p. 46. (2) OL L 125, 1997 5 16, p. 31. 280 LT 2. 26) 2. 27) 2. 28) Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. „λ poslinkio faktorius (Sλ)“ — tai matematinė išraiška, aprašanti variklio reguliavimo sistemos reikiamą lankstumą keičiant perteklinio oro santykį λ, jei variklio vartojamo dujinio kuro sudėtis skiriasi nuo gryno metano (kaip skaičiuoti Sλ, žr. VII priedą); „EEV“ — tai nekenksmingumo aplinkai požiūriu patobulinta transporto priemonė, t. y. transporto prie- monė, varoma varikliu, atitinkančiu leistinas išmetamųjų teršalų kiekio ribines vertes, pateiktas šio priedo 6. 2. 1 punkto lentelių C eilutėse; „išderinimo įtaisas“ (Defeat Device)yra bet koks variklio ar transporto priemonės konstrukcijos elementas, matuojantis ar nustatantis transporto priemonės greitį, variklio apsisukimų dažnį, įjungtą pavarą, tem- peratūrą, slėgį įsiurbimo kolektoriuje ar bet kurį kitą parametrą siekiant įjungti, pakeisti, sulėtinti ar išjungti bet kurį išmetamųjų teršalų kiekio reguliavimo sistemos komponentą, kad išmetamųjų teršalų kiekio reguliavimo sistemos efektyvumas sumažėtų tokiomis sąlygomis, kokios yra transporto priemonę įprastai eksploatuojant. Toks įtaisas nebus laikomas išderinimo įtaisu, jei: — tokio įtaiso būtinumas yra pateisinamas, jei, norint variklį laikinai apsaugoti nuo kintančių eksploa- tavimo sąlygų, kai jis galėtų būti sugadintas ar prastai veikti, tam pačiam tikslui pasiekti nėra kitų tin- kamų priemonių, kurios nemažintų išmetamųjų teršalų kiekio reguliavimo sistemos efektyvumo, — įtaisas veikia tik tuomet, kai jo reikia varikliui paleisti ir (ar) pašildyti, ir tam pačiam tikslui pasiekti nėra jokių kitų priemonių, kurios nemažintų išmetamųjų teršalų kiekio reguliavimo sistemos efek- tyvumo. 1 brėžinys Bandymų ciklų specialieji apibrėžimai 2. 29. Simboliai ir santrumpos 2. 29. 1. Bandymų parametrų simboliai Simbolis Vienetas Terminasm AP AT CEE CEM C1 m2 m2 – – – Izokinetinio ėminių ėmimo zondo skerspjūvio plotas Išmetamojo vamzdžio skerspjūvio plotas Efektyvumas pagal etaną Efektyvumas pagal metaną 1 anglies atomą turinčio angliavandenilio kiekiui ekvivalentiškas angliavandenilio kiekis 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 281 Simbolis Vienetas Terminasm conc ppm/tūrio % Koncentraciją žymintis apatinis indeksas D0 DF D E EZ fa fc FFH FS GAIRW GAIRD GDILW GEDFW GEXHW GFUEL GTOTW H HREF Ha Hd m3/s PDP kalibravimo funkcijos atkarpa Y ašyje – – – Praskiedimo faktorius Besselio funkcijos konstanta Besselio funkcijos konstanta g/kWh Interpoliuotas NOx išmetamųjų teršalų kiekis kontroliniame taške – s-1 – – kg/h kg/h kg/h kg/h kg/h kg/h kg/h Laboratorijos atmosferos faktorius Besselio filtro ribinis dažnis Degalams būdingas faktorius drėgnų dujų koncentracijai apskai- čiuoti pagal sausų dujų koncentraciją Stechiometrinis koeficientas Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojama drėgnam orui Įsiurbiamo oro masės srautas, skaičiuojama sausam orui Skiedimo oro masės srautas, skaičiuojama drėgnam orui Praskiestų išmetamųjų dujų ekvivalentiškas masės srautas, skaičiuo- jama drėgnoms dujoms Išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojama drėgnoms dujoms Degalų masės srautas Praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas, skaičiuojama drėgnoms dujoms MJ/m3 Kaloringumas g/kg g/kg g/kg Etaloninė absoliučiosios drėgmės vertė (10,71 g/kg) Įsiurbiamo oro absoliučioji drėgmė Skiedimo oro absoliučioji drėgmė HTCRAT mol/mol Vandenilio ir anglies molinis santykis i K k KH,D KH,G KV KW, a – – m-1 – – – Atskirą režimą žymintis indeksas Besselio konstanta Šviesos sugerties faktorius NOx drėgnio pataisos faktorius dyzeliniam varikliui NOx drėgnio pataisos faktorius dujiniam varikliui Ribinio srauto Venturi (CFV) kalibravimo funkcija Įsiurbiamo oro drėgnio pataisos faktorius 282 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Simbolis Vienetas Terminasm KW, d KW,e KW, r L La m mass MDIL Md Mf Mf, p Mf, b MSAM MSEC MTOTW MTOTW, i N NP NP, i n np nhi nlo nref pa pA pB – – – % m Praskiedimo oro drėgnio pataisos faktorius Praskiestų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos faktorius Neapdorotų išmetamųjų dujų drėgnio pataisos faktorius Bandomojo variklio sukimo momento dalis nuo didžiausio sukimo momento, išreikšta procentais Efektyvusis optinio kelio ilgis Tūrinio siurblio (PDP) kalibravimo funkcijos kampinis koeficientas g/h ar g Išmetamųjų teršalų masės srautą žymintis indeksas kg mg mg mg mg kg kg kg % – – min-1 s-1 min-1 min-1 min-1 kPa kPa kPa Per kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrus pratekėjusio praskiedimo oro ėminio masė Kietųjų dalelių, surinktų praskiedimo ore, masė Surinktų kietųjų dalelių ėminio masė Ant pirminio filtro surinktų kietųjų dalelių ėminio masė Ant atsarginio filtro surinktų kietųjų dalelių ėminio masė Per kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrus pratekėjusio praskiesto išmetamųjų dujų ėminio masė Antrinio praskiedimo oro masė Pastovaus tūrio praskiestų drėgnų išmetamųjų dujų ėminio (CVS — constant volume sampling), paimto per bandymo ciklą, bendra masė Momentinė drėgnų išmetamųjų dujų masė taikant CVS Neskaidrumas Bendras PDP apsisukimų skaičius per ciklą PDP apsisukimų skaičius per laiko atkarpą Variklio apsisukimų dažnis PDP apsisukimų dažnis Didelis variklio apsisukimų dažnis Mažas variklio apsisukimų dažnis Etaloninis variklio apsisukimų dažnis ETC bandymui Variklio įsiurbiamo oro sočiųjų garų slėgis Absoliutus slėgis Bendras atmosferinis slėgis 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 283 Simbolis Vienetas Terminasm Pd Ps P1 P(a) P(b) P(n) P(m) Ω Qs q r Ra Rd Rf ρ S Si Sλ T Ta t te tf tp Δt Δti τ V0 W Wact kPa kPa kPa kW kW kW kW – Praskiedimo oro sočiųjų garų slėgis Sauso oro atmosferinis slėgis Slėgio sumažėjimas siurblio įsiurbiamojoje angoje Bandymui įrengiamų pagalbinių įrenginių suvartota galia Bandymui nuimamų pagalbinių įrenginių suvartota galia Nepataisytoji naudingoji galia Bandymų stende išmatuota galia Besselio konstanta m3/s CVS tūrinis srautas – – % % – Praskiedimo santykis Izokinetinio zondo ir išmetimo vamzdžio skerspjūvio plotų santy- kis Įsiurbiamo oro santykinis drėgnis Praskiedimo oro santykinis drėgnis Liepsnos jonizacinio detektoriaus (FID) atsako faktorius kg/m3 Tankis kW m-1 – K K s s s s s s % Dinamometro nustatomieji parametrai Momentinė dūmingumo vertė λ-poslinkio faktorius Absoliučioji temperatūra Įsiurbiamo oro absoliučioji temperatūra Matavimo trukmė Elektrinio atsako trukmė Filtro atsako trukmė Besselio funkcijai Fizikinio atsako trukmė Laiko atkarpa tarp dviejų vienas paskui kitą daromų dūmingumo matavimų (= 1/ ėminių ėmimo dažnio) Momentinio CFV srauto laiko atkarpa Dūmų šviesos praleidimo koeficientas m3/rev PDP tūrinis srautas tikrosiomis sąlygomis – kWh Wobbe indeksas Tikrasis ciklo darbas darant ETC bandymą 284 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Simbolis Vienetas Terminasm Wref WF WFE X0 Yi kWh Etaloninis ciklo darbas darant ETC bandymą – – m3/aps m-1 Svorinis koeficientas Efektyvusis svorinis faktorius PDP tūrinio srauto kalibravimo funkcija 1 s Besselio suvidurkinta dūmingumo vertė 2. 29. 2. Cheminių komponentų simboliai CH4 C2H6 C3H8 CO DOP CO2 HC NMHC NOx NO NO2 PT metanas etanas propanas anglies monoksidas dioktilftalatas anglies dioksidas angliavandeniliai angliavandeniliai, išskyrus metaną azoto oksidai azoto monoksidas azoto dioksidas kietosios dalelės 2. 29. 3. Santrumpos CFV CLD ELR ESC ETC FID GC HCLD HFID LPG NDIR NG NMC ribinio srauto Venturi debitmatis chemiliuminescencinis detektorius europinis atsako į apkrovą bandymas europinis bandymas taikant nusistovėjusių režimų ciklą europinis bandymas taikant pereinamųjų režimų ciklą liepsnos jonizacinis detektorius dujų chromatografas šildomas chemiliuminescencinis detektorius šildomas liepsnos jonizacinis detektorius suskystintos naftos dujos nedisperguojantis infraraudonasis analizatorius gamtinės dujos metano skyriklis 3. PARAIŠKA PATVIRTINTI EB TIPĄ 3. 1. Paraiška patvirtinti variklio EB tipą ar variklių šeimą atskiru techniniu vienetu 3. 1. 1. Paraišką patvirtinti variklio tipą ar variklių šeimą dėl dyzelinių variklių išmetamųjų dujinių ir kietųjų dale- lių teršalų lygio ir dėl dujų variklių dujinių teršalų lygio pateikia transporto priemonės gamintojas ar jo tinkamai įgaliotas atstovas. 3. 1. 2. Prie jos trimis egzemplioriais turi būti pridėti toliau minimi dokumentai ir šios detalės: 3. 1. 2. 1) variklio tipo ar, jei tinka, variklių šeimos aprašymas, apimantis šios direktyvos II priede nurodytas deta- les, kurios atitinka Direktyvos 70/156/ EEB 3 ir 4 straipsnių reikalavimus. 3. 1. 3. Techninei tarnybai, atsakingai už 6 skirsnyje apibrėžtų patvirtinimo bandymų darymą, turi būti prista- tytas variklis, atitinkantis II priede aprašytas „variklio tipą“ ar „pirminio variklio“ charakteristikas. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 285 3. 2. Paraiška patvirtinti EB transporto priemonės tipą dėl jos variklio 3. 2. 1. Paraišką patvirtinti transporto priemonės tipą dėl jos dyzelinio variklio ar variklių šeimos išmetamųjų dujinių ir kietųjų dalelių teršalų lygio ir dėl jos dujų variklio ar variklių šeimos išmetamųjų dujinių ter- šalų lygio pateikia transporto priemonės gamintojas ar jo tinkamai įgaliotas atstovas. 3. 2. 2. Prie jos trimis egzemplioriais turi būti pridėti toliau minimi dokumentai ir šios detalės: 3. 2. 2. 1) transporto priemonės tipo, su varikliu susijusių dalių ir variklio tipo ar, jei tinka, variklių šeimos apra- šymas, apimantis detales, nurodytas šios direktyvos II priede, kartu su dokumentais, kurių reikalaujama pagal Direktyvos 70/156/ EEB 3 straipsnį. 3. 3. Paraiška patvirtinti EB transporto priemonės su patvirtintu varikliu tipą 3. 3. 1. Paraišką patvirtinti transporto priemonės tipą dėl patvirtinto jos dyzelinio variklio ar variklių šeimos išmetamųjų dujinių ir kietųjų dalelių teršalų lygio ir dėl patvirtinto jos dujų variklio ar variklių šeimos išmetamųjų dujinių teršalų lygio pateikia transporto priemonės gamintojas ar jo tinkamai įgaliotas atsto- vas. 3. 3. 2. Prie jos trimis egzemplioriais turi būti pridėti toliau minimi dokumentai ir šios detalės: 3. 3. 2. 1) transporto priemonės tipo ir su varikliu susijusių dalių aprašymas, apimantis, jei tinka, šios direktyvos II priede nurodytas detales, ir variklio ar variklių šeimos, jei tinka, kaip transporto priemonės tipo atski- rai įrengto techninio agregato, EB tipo patvirtinimo sertifikato (VI priedas) kopija kartu su dokumentais, kurių reikalaujama pagal Direktyvos 70/156/EEB 3 straipsnį. 4. EB TIPO PATVIRTINIMAS 4. 1. Universalaus EB tipo patvirtinimo dėl degalų išdavimas Universalus EB tipo patvirtinimas dėl degalų išduodamas, jei vykdomi šie reikalavimai: 4. 1. 1. 4. 1. 2. 4. 1. 3. Jei vartojamas dyzelinas, pirminis variklis šios direktyvos reikalavimus atitinka vartodamas IV priede nurodytus etaloninius degalus. Jei vartojamos gamtinės dujos, turi būti parodytas pirminio variklio sugebėjimas prisitaikyti prie bet kokios sudėties kuro, galinčio pasitaikyti rinkoje. Gamtinės dujos paprastai būna dviejų tipų — didelio kaloringumo degalai (H dujos) ir mažo kaloringumo degalai (L dujos), tačiau su didele sklaida abiejuose diapazonuose; gerokai skiriasi jų Wobbe indeksas, rodantis energijos atsargą, ir λ poslinkio faktorius (Sλ). Formulės Wobbe indeksui ir Sλ apskaičiuoti pateiktos 2. 25 ir 2. 26 punktuose. Etaloninių degalų sudėtis atspindi šių parametrų kitimus. Pirminis variklis turi atitikti šios direktyvos reikalavimus, kai vartojamos etaloninių degalų rūšys G20 ir G25, apibrėžtos IV priede, be jokio kuro tiekimo reguliavimo tarp dviejų bandymų. Tačiau keičiant dega- lus leidžiama daryti vieną prisitaikymo bandymą be matavimo pagal vieną ETC ciklą. Prieš bandymą pir- minis variklis turi būti pašildomas, taikant III priedo 2 priedėlio 3 punkte pateiktą metodiką. Jei variklis vartoja gamtines dujas, automatiškai prisitaikydamas prie H dujų diapazono ir prie L dujų dia- pazono, ir perėjimui nuo H diapazono prie L diapazono naudojamas jungiklis, pirminis variklis kiekvie- noje jungiklio padėtyje turi būti bandomas su dviem atitinkamomis etaloninių degalų rūšimis, nurody- tomis IV priede kiekvienam diapazonui. H dujų diapazone yra G20 (degalai 1) ir G23 (degalai 2) kuro rūšys, L dujų diapazone — G23 (degalai 1) ir G25 (degalai 2). Pirminis variklis turi atitikti šios direktyvos reikalavimus abiejose jungiklio padėtyse be jokio papildomo degalų padavimo reguliavimo tarp dviejų bandymų kiekvienoje jungiklio padėtyje. Tačiau keičiant degalus leidžiama daryti vieną prisitaikymo ban- dymą be matavimo pagal vieną ETC ciklą. Prieš bandymą pirminis variklis turi būti pašildomas taikant III priedo 2 priedėlio 3 punkte pateiktą metodiką. 4. 1. 3. 1. Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su trečiasiais degalais (degalai 3), jei jo λ poslinkio fak- torius (Sλ) yra tarp G20 ir G25 degalų rūšių, pvz. , degalai 3 yra rinkoje parduodami degalai. Šio ban- dymo rezultatai gali būti pagrindas gaminių atitikčiai vertinti. 286 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 4. 1. 3. 2. Teršalams gautų rezultatų santykis „r“ kiekvienam teršalui nustatomas taip: r = ar ra = ir rb = išmetamųjų teršalų rezultatas etaloniniams degalams 2 išmetamųjų teršalų rezultatas etaloniniams degalams 1 išmetamųjų teršalų rezultatas etaloniniams degalams 2 išmetamųjų teršalų rezultatas etaloniniams degalams 3 išmetamųjų teršalų rezultatas etaloniniams degalams 1 išmetamųjų teršalų rezultatas etaloniniams degalams 3 4. 1. 4. Jei yra vartojamos LPG, turi būti parodytas pirminio variklio sugebėjimas prisitaikyti prie bet kokios sudėties degalų, galinčių pasitaikyti rinkoje. Vartojant LPG įvairiai kinta C3/C4 santykis. Šiuos svyravi- mus atspindi etaloninių degalų rūšys. Pirminis variklis turi atitikti išmetamųjų teršalų reikalavimus, kai vartojamos etaloninių degalų A ir B rūšys, nurodytos IV priede, be jokio degalų tiekimo reguliavimo tarp dviejų bandymų. Tačiau keičiant degalus leidžiama daryti vieną prisitaikymo bandymą be matavimo pagal vieną ETC ciklą. Prieš bandymą pirminis variklis turi būti pašildomas taikant III priedo 2 priedėlio 3 punkte pateiktą metodiką. 4. 1. 4. 1. Teršalams gautų rezultatų santykis „r“ kiekvienam teršalui nustatomas taip: r = išmetamųjų teršalų rezultatas etaloniniams degalams 2 išmetamųjų teršalų rezultatas etaloniniams degalams 1 4. 2. EB tipo patvirtinimo ribotam degalų diapazonui išdavimas Šiuolaikinis technikos lygis neleidžia liesas gamtines dujas vartojančių variklių paversti prie degalų pri- sitaikančiais varikliais. Tačiau šie varikliai pranašesni tuo, kad jie yra našesni ir susidaro mažesnis CO2 kiekis. Jei vartotojas yra garantuotas, kad gaus vienodos sudėties degalus, jis gali pasirinkti liesas dujas vartojantį variklį. Tokiems varikliams gali būti išduotas patvirtinimas su degalų rūšies apribojimu. Tarp- tautinio derinimo požiūriu būtų naudinga, kad tokios rūšies varikliui būtų išduotas tarptautinis patvir- tinimas. Tokiu atveju reikėtų, kad būtų vienodi apribotų degalų variantai, išskyrus degalų tiekimo siste- mos elektroninio reguliavimo bloko duomenų bazės turinį ir tokias degalų tiekimo sistemos dalis (pvz. , purkštuvų antgalius), kurias reikia pritaikyti prie skirtingo degalų srauto. EB tipo patvirtinimas ribotam degalų diapazonui išduodamas, jei įvykdomi šie reikalavimai: 4. 2. 1. Patvirtinimas dėl išmetamųjų teršalų, išduotas varikliui, kuris vartoja gamtines dujas ir pagal kurio konstrukciją variklio darbas numatytas H ar L dujų diapazone Pirminis variklis turi būti bandomas su dviem atitinkamomis etaloninių degalų rūšimis, nurodytomis IV priede atitinkamam diapazonui. H dujų diapazonui yra G20 (degalai 1) ir G23 (degalai 2), L dujų dia- pazonui — G23 (degalai 1) ir G25 (degalai 2). Pirminis variklis turi atitikti šios direktyvos reikalavimus be jokio papildomo degalų tiekimo reguliavimo tarp dviejų bandymų. Tačiau keičiant degalus leidžiama daryti vieną prisitaikymo bandymą be matavimo pagal vieną ETC ciklą. Prieš bandymą pirminis variklis turi būti pašildomas taikant III priedo 2 priedėlio 3 punkte pateiktą metodiką. 4. 2. 1. 1. Gamintojo prašymu variklis gali būti bandomas su trečiasiais degalais (degalai 3), jei jo λ poslinkio fak- torius (Sλ) yra atitinkamai tarp G20 ir G23 ar G23 ir G25 degalų rūšių, pvz. , degalai 3 yra rinkoje par- duodami degalai. Šio bandymo rezultatai gali būti pagrindas gaminių atitikčiai vertinti. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 287 4. 2. 1. 2. Teršalams gautų rezultatų santykis „r“ kiekvienam teršalui nustatomas taip: r = arba ra = ir rb = išmetamųjų teršalų rezultatas etaloniniams degalams 2 išmetamųjų teršalų rezultatas etaloniniams degalams 1 išmetamųjų teršalų rezultatas etaloniniams degalams 2 išmetamųjų teršalų rezultatas etaloniniams degalams 3 išmetamųjų teršalų rezultatas etaloniniams degalams 1 išmetamųjų teršalų rezultatas etaloniniams degalams 3 4. 2. 1. 3. Ant vartotojui tiekiamo variklio turi būti etiketė (žr. 5. 1. 5 punktą), nurodanti, kokiam dujų diapazonui variklis yra patvirtintas. 4. 2. 2. Patvirtinimas dėl išmetamųjų teršalų, išduotas varikliui, kuris vartoja gamtines dujas ar LPG ir pagal kurio kon- strukciją numatyta naudoti tam tikros sudėties degalus 4. 2. 2. 1. Pirminis variklis turi atitikti išmetamųjų teršalų reikalavimus, kai dujų varikliams naudojamos etalonių degalų G20 ir G25 rūšys ar LPG varikliams etaloninių degalų A ir B rūšys, apibrėžtos IV priede. Tarp ban- dymų leidžiama tiksliai reguliuoti degalų tiekimo sistemą. Šis tikslus reguliavimas — tai naujas degalų tiekimo duomenų bazės kalibravimas be jokio pagrindinės reguliavimo strategijos ar pagrindinės duo- menų sandaros keitimo. Jei būtina, leidžiama keisti dalis, kurios yra tiesiogiai susietos su degalų srauto dydžiu (pvz. , purkštuvų antgalius). 4. 2. 2. 2. Jei to pageidauja gamintojas, variklis gali būti bandomas su etaloninių degalų rūšimis G20 ir G23, ar G23 ir G25, tokiu atveju tipo patvirtinimas galioja atitinkamai tik H dujų diapazonui ar L dujų diapazonui. 4. 2. 2. 3. Ant vartotojui tiekiamo variklio turi būti etiketė (žr. 5. 1. 5 punktą), nurodanti, kokiai dujų sudėčiai varik- lis yra sukalibruotas. 4. 3. Variklių šeimos nario patvirtinimas dėl išmetamų teršalų 4. 3. 1. Išskyrus 4. 3. 2 punkte minimą atvejį, pirminio variklio patvirtinimas be tolesnio bandymo turi būti išplėstas visiems variklių šeimos nariams visoms degalų sudėtims, kurioms buvo patvirtintas pirminis variklis (kai yra 4. 2. 2 punkte aprašytas variklis) ar tam pačiam degalų rūšių diapazonui (kai yra 4. 1 ar 4. 2 punktuose aprašyti varikliai), kuriam buvo patvirtintas pirminis variklis. 4. 3. 2. Antrinio bandymo variklis Jei patvirtinant variklio tipą ar transporto priemonę dėl jos variklio, kuris priklauso variklių šeimai, patvir- tinimą išduodanti institucija nustato, kad pagal pasirinktą pirminį variklį pateikta paraiška nevisiškai atstovauja visai variklių šeimai, apibrėžtai I priedo 1 priedėlyje, patvirtinimą išduodanti institucija gali pasirinkti ir per etaloninį bandymą išbandyti kitą bei, jei būtina, papildomą variklį. 4. 4. Tipo patvirtinimo sertifikatas Kartu su 3. 1, 3. 2 ir 3. 3 punktuose nurodytais tipo patvirtinimais turi būti išduodamas sertifikatas, ati- tinkantis VI priede nurodytą pavyzdį. 5. VARIKLIO ENKLINIMAS 5. 1. Ant variklio, patvirtinto kaip techninis agregatas, turi būti: 5. 1. 1 variklio gamintojo prekės ženklas ar firmos pavadinimas; 288 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 5. 1. 2) gamintojo komercinis aprašymas; 5. 1. 3) EB tipo patvirtinimo numeris ir prieš jį aiškiai užrašyta(-os) raidė(-ės) ar skaičius(-iai), kurie žymi tipo patvirtinimą išdavusią valstybę (1); 5. 1. 4) jei tai NG variklis, tai po EB tipo patvirtinimo numerio turi būti vienas iš šių ženklų: — H, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas H dujų diapazonui, — L, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas L dujų diapazonui, — HL, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas abiem, H ir L, dujų diapazonams, — Ht, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas tam tikrai dujų sudėčiai H dujų diapazone ir gali būti pertvarkytas kitoms tam tikros sudėties dujoms H dujų diapazone, tiksliai reguliuojant variklio kuro padavimą, — Lt, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas tam tikrai dujų sudėčiai L dujų diapazone ir gali būti pertvarkytas kitoms tam tikros sudėties dujoms L dujų diapazone, tiksliai reguliuojant variklio degalų tiekimą, — HLt, jei variklis buvo patvirtintas ir kalibruotas tam tikrai dujų sudėčiai H dujų diapazone arba L dujų diapazone ir gali būti pertvarkytas kitoms tam tikros sudėties dujoms H dujų diapazone arba L dujų diapazone, tiksliai reguliuojant variklio degalų padavimą. 5. 1. 5. Etiketės Jei NG ir LPG vartojantis variklis turi tipo patvirtinimą su degalų diapazono apribojimu, taikomos šios etiketės: 5. 1. 5. 1. Tur i n y s Turi būti pateikta ši informacija: taikomas 4. 2. 1. 3 punktas, etiketėje nurodoma: Jei GAMTINĖMIS DUJOMIS“. Jei tinka, raidė „H“ yra pakeičiama raide „L“. „EKSPLOATUOTI TIK SU H DIAPAZONO Jei taikomas 4. 2. 2. 3 punktas, „EKSPLOATUOTI TIK SU GAMTINĖMIS DUJOMIS SPECIFIKACIJOS…“ ar „EKSPLOATUOTI TIK SU SUSKYSTINTOMIS NAFTOS DUJOMIS SPECIFIKACIJOS…“, kaip tinka. Turi būti pateikta visa informacija, nurodyta atitinkamoje(-ose) IV priedo lentelėje(-ėse), kartu su variklio gamintojo nurodytomis atskiromis sudedamosiomis dalimis ir ribomis. Raidės ir skaičiai turi būti bent 4 mm aukščio. Pastaba: Jei tokiam ženklinimui trūksta vietos, galima naudoti supaprastintą kodą. Tokiu atveju bet kuriam dega- lus į baką pilančiam, variklį ir jo priedus prižiūrinčiam ar remontuojančiam asmeniui, taip pat suintere- suotoms valdžios institucijoms turi būti lengvai suprantamos aiškinamosios pastabos, kuriose būtų pir- miau nurodyta informacija. Tokių aiškinamųjų pastabų vietą ir turinį tarpusavio susitarimu nustato variklio gamintojas ir patvirtinimą išduodanti institucija. 5. 1. 5. 2. Savybės Etiketės turi būti patvarios visą variklio eksploatavimo laiką. Etiketės turi būti aiškiai įskaitomos ir jose parašytos raidės ir skaičiai turi būti neištrinami. Be to, etiketės turi būti taip pritvirtintos, kad jų tvirti- nimo priemonė būtų patvari visą variklio eksploatavimo laiką ir etiketės negalėtų būti pašalintos jų nesu- ardant ar nesudarkant. (1) 1 = Vokietija, 2 = Prancūzija, 3 = Italija, 4 = Nyderlandų Karalystė, 5 = Švedija, 6 = Belgija, 9 = Ispanija, 11 = Jungtinė Karalystė, 12 = Austrija, 13 = Liuksemburgas, 16 = Norvegija, 17 = Suomija, 18 = Danija, 21 = Portugalija, 23 = Graikija, FL = Lichtenš- teinas, IS = Islandija, IRL = Airija. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 289 5. 1. 5. 3. Vi e t a Etiketės turi būti tvirtinamos ant variklio dalies, be kurios jis negali normaliai dirbti ir kurios paprastai netenka keisti visą variklio eksploatavimo laiką. Be to, šios etiketės turi būti tokioje vietoje, kad variklį sukomplektavus visą variklio darbui reikalinga įrangą ir pagalbinius įtaisus galėtų lengvai pamatyti paprastas žmogus. 5. 2. 5. 3. Jei tai buvo paraiška gauti EB transporto priemonės tipo patvirtinimą dėl jos variklio, šalia degalų įpy- limo angos dar turi būti toks žymėjimas, koks yra nurodytas 5. 1. 5 punkte. Jei tai buvo paraiška gauti EB transporto priemonės su patvirtintu varikliu tipo patvirtinimą, šalia degalų įpylimo angos dar turi būti toks žymėjimas, koks yra nurodytas 5. 1. 5 punkte. 6. SPECIFIKACIJOS IR BANDYMAI 6. 1. Bendrosios nuostatos Komponentai, galintys veikti dyzelinių variklių išmetamuosius dujinius ir kietųjų dalelių teršalus ir duji- nių variklių išmetamuosius dujinius teršalus, turi būti taip suprojektuoti, sukonstruoti ir surinkti, kad variklis normaliomis eksploatavimo sąlygomis atitiktų šios direktyvos nuostatas. 6. 1. 1. Naudoti išderinimo įtaisą ir (ar) taikyti neracionalią išmetamųjų teršalų kiekio reguliavimo strategiją drau- džiama. Jei tipo patvirtinimą išduodanti institucija įtaria, kad transporto priemonės tipui tam tikromis darbo sąlygomis naudojamas(-i) išderinimo įtaisas(-ai) ir (ar) taikoma kokia nors neracionali išmetamųjų teršalų kiekio reguliavimo strategija, tai jai pareikalavus gamintojas turi pateikti informaciją apie tokių įtaisų veikimą ir (ar) apie teršalų kiekio reguliavimo strategiją ir jų taikymo poveikį išmetamiesiems ter- šalams. Tokią informaciją turi sudaryti visų išmetamųjų teršalų kiekio reguliavimo komponentų aprašy- mas, degalų tiekimo reguliavimo sistemos logika, įskaitant sinchronizavimo būdus ir perjungimo taškus visiems darbo režimams. Ši informacija turi likti griežtai slapta ir nebūti pridedama prie dokumentų, kurių reikalaujama pagal I priedo 3 punktą. 6. 2. Išmetamųjų dujinių, kietųjų dalelių teršalų ir dūmingumo specifikacijos Norint patvirtinti tipą pagal 6. 2. 1 punkto lentelių A eilutes, išmetamųjų teršalų kiekis turi būti nustatytas ESC ir ELR bandymais su įprastiniais dyzeliniais varikliais, įskaitant variklus su elektronine degalų įpurš- kimo įranga, išmetamųjų dujų recirkuliavimu (EGR), ir (ar) oksidavimo katalizatoriais. Dyzeliniai varik- liai, kuriuose įrengtos naujausios išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemos, įskaitant NOx katalizatorius ir (ar) kietųjų dalelių gaudykles, turi būti papildomai bandomi ETC bandymu. Tipo patvirtinimo bandymams pagal 6. 2. 1 punkto lentelių B1 ar B2 eilutes arba C eilutes išmetamieji ter- šalai turi būti nustatyti ESC, ELR ir ETC bandymais. Dujinių variklių išmetamieji dujiniai teršalai turi būti nustatyti ETC bandymu. ESC ir ELR bandymų metodikos yra aprašytos III priedo 1 priedėlyje, ETC bandymo metodika — III priedo 2 ir 3 priedėliuose. Bandyti pristatyto variklio išmetamųjų dujinių teršalų ir kietųjų dalelių teršalų, jei tinka, kiekis bei dūmin- gumo vertė, jei tinka, turi būti išmatuoti taikant III priedo 4 priedėlyje aprašytus metodus. V priede apra- šytos rekomenduojamos dujinių teršalų analizės sistemos, rekomenduojamos kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos ir rekomenduojama dūmingumo matavimo sistema. Techninė tarnyba gali patvirtinti kitas sistemas ar analizatorius, jei nustatoma, kad atitinkamam ban- dymų ciklui gaunami lygiaverčiai rezultatai. Sistemos lygiavertiškumo nustatymas turi būti grindžiamas 7 (ar daugiau) ėminių porų koreliacijos tarp nagrinėjamos sistemos ir vienos iš šios direktyvos etaloninių sistemų tyrimu. Etalonine sistema išmetamiesiems kietųjų dalelių teršalams nustatyti pripažinta tik viso srauto praskiedimo sistema. „Rezultatais“ reikia laikyti ciklo išmetamųjų teršalų kiekio savitąją vertę. Koreliacijos bandymas turi būti daromas vienoje laboratorijoje, vienoje bandymų patalpoje ir su tuo pačiu varikliu, o dar geriau, jei bandymas daromas vienu metu. Lygiavertiškumo kriterijus apibrėžtas kaip 290 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. ėminių porų vidutinių verčių sutaptis ± 5 % tikslumu. Kad nauja sistema būtų pritaikyta direktyvoje, lygia- vertiškumo nustatymas turi būti pagrįstas pakartojamumo ir atkuriamumo apskaičiavimu, kaip aprašyta ISO 5725. 6. 2. 1. Ribinės vertės Anglies monoksido, visų angliavandenilių, azoto oksidų ir kietųjų dalelių savitosios masės vertės, nustatytos darant ESC bandymą, ir dūmų neskaidrumo vertės, nustatytos darant ELR bandymą, turi būti ne didesnės kaip 1 lentelėje nurodyti kiekiai. 1 lentelė Ribinės vertės — ESC ir ELR bandymai Anglies monoksido Angliavandenilių Azoto oksidų Kietųjų dalelių Dūmingumas Eilutė A (2000) B1 (2005) B2 (2008) C (EEV) (CO) masė g/kWh (HC) masė g/kWh (NOx) masė g/kWh (PT) masė g/kWh 2,1 1,5 1,5 1,5 0,66 0,46 0,46 0,25 5,0 3,5 2,0 2,0 0,10 0,13 (1) 0,02 0,02 0,02 m-1 0,8 0,5 0,5 0,15 (1) Varikliams, kurių vieno cilindro darbinis tūris yra mažesnis kaip 0,75 dm3 ir vardinis apsisukimų dažnis didesnis kaip 3 000 min-1. Dyzeliniams varikliams, kurie yra bandomi papildomai darant ETC bandymą, ir ypač dujiniams varik- liams, anglies monoksido, angliavandenilių, išskyrus metaną, metano (jei tinka), azoto oksidų ir kietųjų dalelių (jei tinka) savitosios masės vertės turi būti ne didesnės kaip 2 lentelėje nurodyti kiekiai. 2 lentelė Ribinės vertės — ETC bandymai (1) Anglies monoksido Angliavandenilių, išskyrus metaną, Metano Azoto oksidų Kietųjų dalelių Eilutė (CO) masė g/kWh (NMHC) masė g/kWh (CH4) masė (2)g/kWh (NOx) masė g/kWh (PT) masė (3) g/kWh A (2000) 5,45 B1 (2005) B2 (2008) C (EEV) 4,0 4,0 3,0 0,78 0,55 0,55 0,40 1,6 1,1 1,1 0,65 5,0 3,5 2,0 2,0 0,16 0,21 (4) 0,03 0,03 0,02 (1) Sąlygos ETC bandymų priimtinumui tikrinti (žr. III priedo 2 priedėlio 3. 9 punktą), matuojant dųjų variklių išmetamųjų teršalų kiekį pagal A eilutėje nurodytas ribines vertes, turi būti ištirtos ir, jei būtina, pakeistos laikantis Direktyvos 70/156/EEB 13 straipsnyje nustatytos tvarkos. (2) Tik NG varikliams. (3) Netaikoma dujiniams varikliams A etape bei B1 ir B2 etape. (4) Varikliams, kurių vieno cilindro darbinis tūris yra mažesnis kaip 0,75 dm3 ir vardinis apsisukumų dažnis didesnis kaip 3 000 min-1. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 291 6. 2. 2. Angliavandenilių kiekio matavimas dyzeliniams ir dujiniams varikliams 6. 2. 2. 1. Gamintojas vietoj angliavandenilių, išskyrus metaną, masės nustatymo gali pasirinkti ETC bandymu matuoti bendrą angliavandenilių masę (THC). Šiuo atveju bendros angliavandenilių masės vertės ribos lieka tokios pat, kaip 2 lentelėje nurodytos angliavandenilių, išskyrus metaną, masės vertės. 6. 2. 3. Specialieji reikalavimai dyzeliniams varikliams 6. 2. 3. 1. 6. 2. 3. 2. 7. 7. 1. 7. 1. 1) 7. 1. 2) 7. 1. 3) 7. 1. 4) Azoto oksidų savitoji masė, nustatyta darant ESC bandymą kontrolinės srities atsitiktiniuose tikrinimo taškuose, palyginti su aplinkinių režimų taškų interpoliavimu gautomis vertėmis, negali būti didesnė dau- giau kaip 10 % (nuoroda į III priedo 1 priedėlio 4. 6. 2 ir 4. 6. 3 punktus). Darant ELR bandymą dūmingumo vertė atsitiktiniam bandymo apsisukimų dažniui turi neviršyti dviejų gretimų apsisukimų dažnių didžiausios dūmingumo vertės daugiau kaip 20 % arba daugiau kaip 5 % ribinės vertės (pagal tai, kuri yra didesnė). ĮRENGIMAS TRANSPORTO PRIEMONĖJE Variklio įrengimas transporto priemonėje turi atitikti šias su variklio tipo patvirtinimu susijusias charak- teristikas: slėgio sumažėjimas įsiurbimo kolektoriuje turi būti ne didesnis kaip patvirtintam varikliui VI priede nuro- dytas sumažėjimas; priešslėgis išmetimo vamzdyje turi būti ne didesnis kaip patvirtintam varikliui VI priede nurodytas priešslėgis; išmetimo sistemos tūris nuo VI priede nurodyto patvirtinto variklio išmetimo sistemos tūrio neturi skir- tis; variklio darbui reikalingos pagalbinės įrangos suvartota galia turi būti ne didesnė kaip patvirtintam varik- liui VI priede nurodyta galia. 8. VARIKLIŲ ŠEIMA 8. 1. Variklių šeimą apibrėžiantys parametrai Variklių šeima, kaip ją nustatė variklių gamintojas, gali būti apibrėžta remiantis pagrindinėmis charak- teristikomis, kurios variklių šeimai turi būti bendros. Kai kuriais atvejais gali būti parametrų sąveika. Į šiuos reiškinius taip pat reikia atsižvelgti siekiant, kad į variklių šeimą būtų įtraukti tik varikliai su pana- šiomis išmetamųjų teršalų charakteristikomis. Šis variklių pagrindinių parametrų sąrašas turi būti bendras, kad varikliai galėtų būti laikomi priklausan- čiais tai pačiai variklių šeimai: 8. 1. 1. Degimo ciklas: — 2 taktų, — 4 taktų. 8. 1. 2. Aušinimo terpė: — oras, — vanduo, — alyva. 8. 1. 3. Dujiniai varikliai ir varikliai su papildomu apdorojimu: — cilindrų skaičius. (Kiti dyzeliniai varikliai su mažesniu nei pirminio variklio cilindrų skaičiumi gali būti laikomi priklau- sančiais tai pačiai variklių šeimai, jei degalų tiekimo sistema matuoja kiekvienam atskiram cilindrui tie- kiamų degalų kiekį). 292 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 8. 1. 4. Atskiro cilindro darbinis tūris: — variklių bendrasis sklaidos diapazonas turi būti ne didesnis kaip 15 %. 8. 1. 5. Oro įsiurbimo būdas: — be pripūtimo, — su turbopripūtimu, — su turbopripūtimu ir pripučiamo oro aušintuvu. 8. 1. 6. Degimo kameros tipas ar konstrukcija: — prieškamera, — sūkurinė kamera, — tiesioginio įpurškimo kamera. 8. 1. 7. Vožtuvų ir kanalų konfigūracija, dydis ir skaičius: — cilindro galvutėje, — cilindro sienelėje, — karteryje. 8. 1. 8. Kuro įpurškimo sistema (dyzelinių variklių): — purkštuvas su siurblių eile, — sekcijinis siurblys, — skirstomasis siurblys, — vienas elementas, — siurblio purkštuvo sistema. 8. 1. 9. Kuro tiekimo sistema (dujinių variklių): — maišymo kamera, — dujų įleidimas ar įpurškimas (vienas purkštuvas, keli purkštuvai), — skysčio įpurškimas (vienas purkštuvas, keli purkštuvai). 8. 1. 10. Uždegimo sistema (dujinių variklių). 8. 1. 11. Įvairios savybės: — išmetamųjų dųjų recirkuliavimas, — vandens įpurškimas ar emulsija, — antrinis oro įpurškimas, — pripučiamo oro aušinimo sistema. 8. 1. 12. Išmetamųjų teršalų papildomas apdorojimas: — 3 komponentų katalizatorius, — oksidavimo katalizatorius, — redukavimo katalizatorius, — terminis reaktorius, — kietųjų dalelių gaudyklė. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 293 8. 2. Pirminio variklio pasirinkimas 8. 2. 1. Dyzeliniai varikliai Pagrindinis kriterijus, pagal kurį turi būti pasirinktas šeimos pirminis variklis, — tai didžiausias per vieną taktą įpurkštų degalų kiekis esant didžiausio pareikštojo sukamojo momento apsisukimų dažniui. Jei dviejų ar daugiau variklių šis pagrindinis kriterijus yra vienodas, pasirenkant pirminį variklį taikomas ant- rinis kriterijus — didžiausias per vieną taktą įpurkštų degalų kiekis esant vardiniam apsisukimų dažniui. Esant tam tikroms aplinkybėms, patvirtinimą išduodanti institucija gali nuspręsti, kad šeimai blogiausias išmetamųjų teršalų kiekio požiūriu atvejis gali būti geriausiai apibūdintas bandant antrą variklį. Taigi patvirtinimą išduodanti institucija bandymui gali išsirinkti papildomą variklį, pasirinkimą pagrįsdama savybėmis, kurios rodytų, kad šis šeimai priklausantis variklis gali turėti didžiausią išmetamųjų teršalų lygį. Jei šeimai priklausantys varikliai gali turėti kitų kintamų savybių, kurios galėtų būti laikomos veikiančio- mis išmetamųjų teršalų susidarymą, šios savybės taip pat turi būti identifikuotos, ir į jas turi būti atsi- žvelgiama renkantis pirminį variklį. 8. 2. 2. Dujiniai varikliai Šeimos pirminis variklis turi būti pasirinktas taikant pirminį didžiausio darbinio tūrio kriterijų. Jei dviejų ar daugiau variklių šis pagrindinis kriterijus yra vienodas, pasirenkant pirminį variklį taikomas antrinis kriterijus tokia tvarka: — didžiausias per taktą tiekiamų degalų kiekis esant pareikštosios vardinės galios apsisukimų dažniui, — didžiausia priverstinio uždegimo paskuba, — mažiausias išmetamųjų dujų recirkuliavimo laipsnis, — nėra oro siurblio arba oro siurblys su mažiausiu oro srautu. Esant tam tikroms aplinkybėms patvirtinimą išduodanti institucija gali nuspręsti, kad šeimai blogiausias išmetamųjų teršalų kiekio požiūriu atvejis gali būti geriausiai apibūdintas bandant antrą variklį. Taigi patvirtinimą išduodanti institucija bandymui gali išsirinkti papildomą variklį, pasirinkimą pagrįsdama savybėmis, kurios rodytų, kad šis šeimai priklausantis variklis gali turėti didžiausią išmetamųjų teršalų lygį. 9. 9. 1. GAMINIŲ ATITIKTIS Priemonių, kurios užtikrintų gaminių atitiktį, imamasi laikantis Direktyvos 70/156/EEB 10 straipsnio nuostatų. Gaminių atitiktis tikrinama pagal aprašymą tipo patvirtinimo sertifikate, pateiktą šios direkty- vos VI priede. Direktyvos 70/156/EEB X priedo 2. 4. 2 ir 2. 4. 3 punktai taikomi, jei kompetentingųjų institucijų neten- kina gamintojo taikoma tikrinimo metodika. 9. 1. 1. Jei reikia išmatuoti išmetamųjų teršalų kiekį ir variklio tipo patvirtinimas buvo vieną ar kelis kartus pra- tęstas, turi būti bandomas(-i) variklis(-iai), aprašytas(-i) informaciniuose atitinkamo pratęsimo dokumen- tuose. 9. 1. 1. 1. Dėl išmetamųjų teršalų bandomo variklio atitiktis: Pristatęs variklį atsakingosioms institucijoms, gamintojas neturi daryti jokio pasirinkto variklio regulia- vimo. 9. 1. 1. 1. 1. Iš partijos atsitiktinai paimami trys varikliai. Tie varikliai, kurie bandomi tik darant ESC ir ELR bandymus ar tik darant ETC bandymą tipui patvirtinti pagal 6. 2. 1 punkto lentelių A eilutę, bandomi darant gami- nių atitikties patikrinimo bandymus. Atsakingajai institucijai sutikus, visi kiti varikliai, gavę tipo patvir- tinimą pagal 6. 2. 1 punkto lentelių A, B1 ar B2, ar C eilutes, gaminių atitikčiai patikrinti bandomi pagal ESC ir ELR ciklus ar pagal ETC ciklą. Ribinės vertės pateiktos šio priedo 6. 2. 1 punkte. 9. 1. 1. 1. 2. Jei pagal Direktyvos 70/156/EEB, taikomos automobiliams ir jų priekaboms, X priedą kompetentingą ins- tituciją tenkina gamintojo pateiktas gaminių standartinis nuokrypis, bandymai daromi pagal šio priedo 1 priedėlį. 294 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Jei pagal Direktyvos 70/156/EEB, taikomos automobiliams ir jų priekaboms, X priedą kompetentingos institucijos netenkina gamintojo pateiktas gaminių standartinis nuokrypis, bandymai daromi pagal šio priedo 2 priedėlį. Gamintojo prašymu bandymai gali būti daromi pagal šio priedo 3 priedėlį. 9. 1. 1. 1. 3. Remiantis variklių bandymais imčių būdu, partijos gaminiai laikomi tinkamais, jei pagal atitinkamame priedėlyje taikomus kriterijus teigiamas sprendimas gautas dėl visų teršalų, ir netinkamais, jei neigiamas sprendimas gautas dėl vieno teršalo. Kai teigiamas sprendimas gaunamas dėl vieno teršalo, šis sprendimas negali būti pakeistas remiantis jokiais papildomais bandymais, kuriais norima nuspręsti dėl kitų teršalų. Jei dėl visų teršalų teigiamo sprendimo nėra gauta ir jei nė dėl vieno teršalo nėra gauta neigiamo spren- dimo, bandomas kitas variklis (žr. 2 brėžinį). Jei negauta jokio sprendimo, gamintojas gali bet kuriuo metu nuspręsti nutraukti bandymą. Tokiu atveju registruojamas neigiamas sprendimas. 9. 1. 1. 2. Turi būti bandomi tik nauji varikliai. Dujų varikliai turi būti pašildomi pagal metodiką, apibrėžtą III priedo 2 priedėlio 3 punkte. 9. 1. 1. 2. 1. Tačiau gamintojo prašymu bandymus galima daryti su dyzeliniais ar dujiniais varikliais, pašildomais ilgiau nei nurodyta 9. 1. 1. 2 punkte, bet ne ilgiau kaip 100 valandų. Tokiu atveju juos pašildo gamintojas, kuris įsipareigoja šių variklių niekaip nereguliuoti. 9. 1. 1. 2. 2. Kai gamintojas prašo variklius pašildyti pagal 9. 1. 1. 2. 1 punkto sąlygas, pašildymą galima taikyti: — visiems bandomiesiems varikliams arba — pirmajam bandomajam varikliui, dujų išsiskyrimo koeficientą nustatant tokiu būdu: — pirmojo bandomo variklio išmetamieji teršalai matuojami nulinę valandą ir „x“ valandą, — dujų evoliucijos koeficientas nuo nulinės iki „x“ valandos apskaičiuojamas kiekvienam teršalui: Išmetamųjų teršalų kiekis valandą Išmetamųjų teršalų kiekis nulinę valandą Šis koeficientas gali būti mažesnis kaip vienetas. Kiti bandomieji varikliai nebus pašildomi, bet nulinę valandą gautas išmetamųjų teršalų kiekis bus pakeis- tas remiantis išsiskyrimo koeficientu. Šiuo atveju reikia turėti šias vertes: — pirmojo variklio vertes „x“ valandą, — kitų variklių vertes nulinę valandą, padaugintas iš išsiskyrimo koeficiento. 9. 1. 1. 2. 3. Visi šie bandymai su dyzeliniais varikliais ir LPG vartojančiais varikliais gali būti daromi naudojant pra- moninius degalus. Tačiau gamintojo prašymu galima naudoti etaloninių degalų rūšis, aprašytas IV prie- de. Tai reiškia, kad reikia daryti bandymus, aprašytus šio priedo 4 punkte, kai kiekvienas dujų variklis vartoja bent dvi etaloninių degalų rūšis. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 295 9. 1. 1. 2. 4. Jei tai yra NG vartojantys varikliai, visus šiuos bandymus naudojant pramoninius degalus galima daryti taip: — H paženklintiems varikliams — H diapazono pramoninius degalus, — L paženklintiems varikliams — L diapazono pramoninius degalus, — HL paženklintiems varikliams — H arba L diapazono pramoninius degalus. Tačiau gamintojo prašymu galima naudoti etaloninių degalų rūšis, aprašytas IV priede. Tai reiškia, kad reikia daryti bandymus, aprašytus šio priedo 4 punkte, kai kiekvienas dujų variklis vartoja bent dvi eta- loninių degalų rūšis. 9. 1. 1. 2. 5. Jei kyla konfliktas dėl dujų variklių neatitikimo, kai jie vartoja pramoninius degalus, bandymai turi būti daromi vartojant etaloninių degalų rūšį, kuri buvo vartojama bandant pirminį variklį, ar leistiną papil- domą 3 kurą, kaip nurodyta 4. 1. 3. 1 ir 4. 2. 1. 1 punktuose, kuris galėjo būti vartojamas bandant pirminį variklį. Tuomet rezultatas turi būti perskaičiuotas, taikant atitinkamą(-us) faktorių(-ius) „r“, „ra“ ar „rb“, aprašytą(-us) 4. 1. 3. 2, 4. 1. 4. 1 ir 4. 2. 1. 2 punktuose. Jei r, ra ar rb yra mažesni kaip vienetas, pataisa nėra būtina. Išmatuoti rezultatai ir apskaičiuoti rezultatai turi rodyti, kad variklis, vartodamas tinkamas degalų rūšis (1, 2 degalų rūšis ir, jei tinka, 3 degalų rūšį), atitinka ribines vertes. 9. 1. 1. 2. 6. Dujinių variklių, pritaikytų vartoti tik vienos konkrečios rūšies degalus, gaminių atitikties bandymai turi būti daromi vartojant degalus, kuriems variklis buvo kalibruotas. Figure 2 Schematic of production conformity testing 296 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 1 priedėlis GAMINIŲ KOKYBĖS ATITIKTIES TIKRINIMO METODIKA, KAI STANDARTINIS NUOKRYPIS YRA PATENKINAMAS 1. Šiame priedėlyje aprašyta metodika, kurią reikia taikyti tikrinant gaminių atitiktį pagal išmetamųjų teršalų kiekį, kai gamintojo pateiktas gaminių standartinis nuokrypis yra patenkinamas. 2. Metodika ne mažiau kaip trijų variklių imčiai yra parengta pagal tai, kad tikimybė, jog partija, kurios 40 % varik- lių turi trūkumų, išlaikys bandymą, yra 0,95 (gamintojo rizika = 5 %), tuo tarpu partijai, kurios 65 % variklių turi trūkumų, tikimybė būti priimtai yra 0,10 (vartotojo rizika = 10 %). 3. Kiekvienam iš I priedo 6. 2. 1 punkte nurodytų teršalų yra taikoma ši metodika (žr. 2 brėžinį): Tarkime: L = ribinio teršalo kiekio natūraliojo logaritmo vertė, χi = i-ajam imties varikliui išmatuoto kiekio natūraliojo logaritmo vertė, s = gaminių standartinio nuokrypio įvertis (prieš tai apskaičiavus išmatuotų kiekių natūraliojo logaritmo vertes), n = konkrečios imties dydis. 4. Kiekvienai imčiai normalizuotų nuokrypių nuo ribinės vertės suma apskaičiuojama pagal šią formulę: n 1 S ∑ i=1 (L —χi) 5. Tuomet: — jei bandymo statistinis rezultatas yra didesnis kaip tokio dydžio imčiai 3 lentelėje pateikta teigiamo spren- dimo ribinė vertė, dėl šio teršalo priimamas teigiamas sprendimas, — jei bandymo statistinis rezultatas yra mažesnis kaip tokio dydžio imčiai 3 lentelėje pateikta neigiamo spren- dimo ribinė vertė, dėl šio teršalo priimamas neigiamas sprendimas, — jei yra kitaip, pagal I priedo 9. 1. 1. 1 punktą bandomas papildomas variklis, ir apskaičiavimas kartojamas vienu varikliu padidėjusiai imčiai. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 297 3 lentelė 1 priedėlio imties sudarymo plano teigiamo ir neigiamo sprendimų ribinės vertės Mažiausias imties dydis: 3 Suvestinis bandytų variklių skaičius (imties dydis) Teigiamo sprendimo ribinė vertė An Neigiamo sprendimo ribinė vertė Bn 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 3,327 3,261 3,195 3,129 3,063 2,997 2,931 2,865 2,799 2,733 2,667 2,601 2,535 2,469 2,403 2,337 2,271 2,205 2,139 2,073 2,007 1,941 1,875 1,809 1,743 1,677 1,611 1,545 1,479 - 2,112 - 4,724 - 4,790 - 4,856 - 4,922 - 4,988 5,054 - 5,120 - 5,185 - 5,251 - 5,317 - 5,383 - 5,449 - 5,515 - 5,581 - 5,647 - 5,713 - 5,779 - 5,845 - 5,911 - 5,977 - 6,043 - 6,109 - 6,175 - 6,241 - 6,307 - 6,373 - 6,439 - 6,505 - 6,571 - 2,112 298 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 2 priedėlis GAMINIŲ KOKYBĖS ATITIKTIES TIKRINIMO METODIKA, KAI STANDARTINIS NUOKRYPIS YRA NEPATENKINAMAS AR JO NĖRA 1. Šiame priedėlyje aprašyta metodika, kurią reikia taikyti tikrinant gaminių atitiktį pagal išmetamųjų teršalų kiekį, kai gamintojo pateiktas gaminių standartinis nuokrypis yra nepatenkinamas arba jo nėra. 2. Metodika ne mažiau kaip trijų variklių dydžio imčiai yra parengta pagal tai, kad tikimybė, jog partija, kurios 40 % variklių turi trūkumų, išlaikys bandymą, yra 0,95 (gamintojo rizika = 5 %), tuo tarpu partijos, kurios 65 % varik- lių turi trūkumų, tikimybė būti priimtai yra 0,10 (vartotojo rizika = 10 %). 3. Tariama, kad teršalų kiekio vertės, pateiktos I priedo 6. 2. 1 punkte, pasiskirsto pagal logaritmiškai normalų skirs- tinį ir turi būti transformuotos logaritmuojant natūraliojo logaritmo pagrindu. Pažymimas atitinkamai mažiau- sias ir didžiausias imčių dydis (m0 = 3 ir m = 32) ir konkrečios imties dydis pažymimas n. 4. Jei partijoje išmatuotos natūraliojo logaritmo vertės yra χ1, χ2,…χi ir L yra ribinio teršalo kiekio natūraliojo loga- ritmo vertė, tuomet apibrėžiama: ir di = χi - L  = dn n 1 n∑ i=1 di Vn2 = 2 ) (di - dn n 1 n∑ i=1 5. 4 lentelėje pateiktos kiekvieno dydžio imties teigiamo sprendimo (An) ir neigiamo sprendimo (Bn) ribinės vertės. /Vnir norint nustatyti, ar partija priimama ar nepriimama, jis turi Bandymų statistikos rezultatas yra santykis dn būti taikomas taip: kai m0 ≤ n ≤ m: — partija priimama, jei  dn Vn ≤ An — partija nepriimama, jei  dn Vn ≥ Bn — bandomas papildomas variklis, jei An ≤  dn Vn ≥ Bn 6. PASTABOS Bandymų statistikos vieną po kitos einančias vertes padeda apskaičiuoti šios rekursinės formulės: 1 n dn 1 dn + =(1- n)dn-1 n)Vn-1 2=(1- (n =2,3,∙ ∙ ∙;d1 Vn 1 2 2 + -dn) (dn n -1 =d1;V1=0) 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 299 4 lentelė 2 priedėlio imties sudarymo plano teigiamo ir neigiamo sprendimų ribinės vertės Mažiausias imties dydis: 3 Suvestinis bandytų variklių skaičius (imties dydis) Teigiamo sprendimo ribinė vertė An Neigiamo sprendimo ribinė vertė Bn 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 - 0,80381 - 0,76339 - 0,72982 - 0,69962 - 0,67129 - 0,64406 - 0,61750 - 0,59135 - 0,56542 - 0,53960 - 0,51379 - 0,48791 - 0,46191 - 0,43573 - 0,40933 - 0,38266 - 0,35570 - 0,32840 - 0,30072 - 0,27263 - 0,24410 - 0,21509 - 0,18557 - 0,15550 - 0,12483 - 0,09354 - 0,06159 - 0,02892 - 0,00449 - 0,03876 16,64743 7,68627 4,67136 3,25573 2,45431 1,94369 1,59105 1,33295 1,13566 0,97970 0,85307 0,74801 0,65928 0,58321 0,51718 0,45922 0,40788 0,36203 0,32078 0,28343 0,24943 0,21831 0,18970 0,16328 0,13880 0,11603 0,09480 0,07493 0,05629 0,03876 300 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 3 priedėlis GAMINIŲ KOKYBĖS ATITIKTIES TIKRINIMO GAMINTOJO PRAŠYMU METODIKA 1. Šiame priedėlyje aprašyta metodika, kurią reikia taikyti gamintojo prašymu tikrinant gaminių atitiktį pagal išmetamųjų teršalų kiekį. 2. Metodika ne mažiau kaip trijų variklių dydžio imčiai yra parengta pagal tai, kad tikimybė, jog partija, kurios 30 % variklių turi trūkumų, išlaikys bandymą, yra 0,90 (gamintojo rizika = 10 %), tuo tarpu partijos, kurios 65 % varik- lių turi trūkumų, tikimybė būti priimtai yra 0,10 (vartotojo rizika = 10 %). 3. Kiekvienam iš I priedo 6. 2. 1 punkte nurodytų teršalų yra taikoma ši metodika (žr. 2 brėžinį): Tarkime: L = ribinio teršalo kiekio vertė, xi = i-ajam imties varikliui išmatuota vertė, n = konkrečios imties dydis. 4. Kiekvienai imčiai apskaičiuojama bandymų statistika, nustatanti neatitinkančių variklių, t. y. tokių, kurių xi ≥ L, skaičių. 5. Tuomet: — jei bandymo statistinis rezultatas yra mažesnis kaip tokio dydžio imčiai 5 lentelėje pateikta teigiamo spren- dimo ribinė vertė ar lygus jai, dėl šio teršalo priimamas teigiamas sprendimas, — jei bandymo statistinis rezultatas yra didesnis kaip tokio dydžio imčiai 5 lentelėje pateikta neigiamo spren- dimo ribinė vertė ar lygus jai, dėl šio teršalo priimamas neigiamas sprendimas, — jei yra kitaip, pagal I priedo 9. 1. 1. 1 punktą bandomas papildomas variklis, ir apskaičiavimas kartojamas vienu varikliu padidėjusiai imčiai. 5 lentelėje pateiktos teigiamos ir neigiamos ribinės vertės apskaičiuojamos pagal Tarptautinį standartą ISO 8422/1991. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 301 5 lentelė 3 priedėlio imties sudarymo plano teigiamo ir neigiamo sprendimų ribinės vertės Mažiausias imties dydis: 3 Suvestinis bandytų variklių skaičius (imties dydis) Teigiamo sprendimo ribinė vertė Neigiamo sprendimo ribinė vertė 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 – 0 0 1 1 2 2 3 3 4 4 5 5 6 6 7 8 3 4 4 5 5 6 6 7 7 8 8 9 9 10 10 11 9 302 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. II PRIEDAS 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 303 (PIRMINIO) VARIKLIO PAGRINDINĖS CHARAKTERISTIKOS IR INFORMACIJA, KAIP DARYTI BANDYMĄ (1) 1 priedėlis 304 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 305 306 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 307 308 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 309 310 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 311 312 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 2 priedėlis VARIKLIŲ ŠEIMOS PAGRINDINĖS CHARAKTERISTIKOS (1) 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 313 314 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 3 priedėlis VARIKLIŲ TIPO ŠEIMOS VIDUJE PAGRINDINĖS CHARAKTERISTIKOS (1) 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 315 316 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 317 318 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 319 320 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 4 priedėlis SU VARIKLIU SUSIJUSIŲ TRANSPORTO PRIEMONĖS DALIŲ CHARAKTERISTIKOS 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 321 III PRIEDAS BANDYMŲ METODIKA 1. ĮVADAS 1. 1. Šiame priede aprašyti bandymams pristatytų variklių išmetamų teršalų dujinių komponentų, kietųjų dalelių ir dūmingumo nustatymo metodai. Aprašyti trys bandymų ciklai, taikomi pagal I priedo 6. 2 punkto nuo- statas: — ESC bandymas, kurį sudaro 13 stacionarių režimų ciklas, — ELR bandymas, kurį sudaro pereinamųjų apkrovų skirtingo apsisukimų dažnio pakopos, kurios yra vie- nos bandymo sekos sudedamosios dalys ir daromos vienu laiku, — ETC bandymas, kurį sudaro sekundinės trukmės pereinamųjų režimų seka. 1. 2. Bandymas daromas su varikliu ant bandymo stendo, ir jis prijungtas prie dinamometro. 1. 3. Matavimo principas Variklio išmetamus teršalus, kurių kiekį reikia išmatuoti, sudaro dujiniai komponentai (anglies monoksidas, visi angliavandeniliai — kai yra dyzeliniai varikliai ir daromas tik ESC bandymas; angliavandeniliai, išskyrus metaną, — kai yra dyzeliniai ir dujiniai varikliai ir daromas tik ETC bandymas; metanas — kai yra dujinis variklis ir daromas tik ETC bandymas ir azoto oksidai), kietosios dalelės (kai yra tik dyzeliniai varikliai) ir dūmai (kai yra dyzeliniai varikliai ir daromas tik ELR bandymas). Be to, nustatant dalies srauto ir viso srauto praskiedimo sistemų skiedimo santykį, kaip bandymo dujos dažnai naudojamas anglies dioksidas. Vadovau- jantis gera inžinerine praktika, kaip puiki priemonė bandymo metu kylančioms matavimo problemoms nustatyti rekomenduojamas taikyti bendro anglies dioksido kiekio nustatymas. 1. 3. 1. ESC bandymas Anksčiau minėtų išmetamųjų teršalų kiekiai tiriami nepertraukiamai per visą pašildyto variklio eksploata- vimo režimų nustatytą seką, ėminį imant iš nepraskiestų išmetamųjų dujų. Bandymo ciklą sudaro keletas apsisukimų dažnio ir galios režimų, kurie apima tipiškų dyzelinių variklių eksploatavimo sąlygų diapazoną. Kiekvienam režimui turi būti nustatyta ir išmatuota kiekvieno dujinio teršalo koncentracija, išmetamųjų dujų srautas ir gautoji galia. Vertės apskaičiuojamos taikant svorinius koeficientus. Ėminys kietosioms dalelėms nustatyti praskiedžiamas kondicionuotu aplinkos oru. Visai bandymo sekai imamas vienas ėminys, kuris surenkamas ant tinkamų filtrų. Apskaičiuojama vienos kilovatvalandės darbui tenkanti kiekvieno teršalo masė gramais, kaip aprašyta šio priedo 1 priedėlyje. Papildomai matuojamas NOx kiekis trijuose bandymo taškuose, techninės tarnybos (1) pasirinktuose kontrolinėje srityje, ir išmatuotos vertės lyginamos su vertėmis, apskaičiuotomis tiems bandymo ciklo režimams, kurie apima pasirinktus bandymo taškus. NOx kiekio kont- rolinis tikrinimas užtikrina variklio išmetamų teršalų kontrolės efektyvumą esant tipiškoms variklio eksploa- tavimo sąlygoms. 1. 3. 2. ELR bandymas Darant atsako nustatyto dydžio apkrovai bandymą pašildyto variklio dūmingumas matuojamas dūmų matuokliu. Bandyme variklis veikiamas nuo 10 iki 100 % keičiama apkrova esant pastovaus apsisukimų daž- nio režimui, taikant tris skirtingus variklio apsisukimų dažnius. Papildomai daroma techninės tarnybos (1) parinkta ketvirtoji apkrovos pakopa, ir joje gauta vertė lyginama su ankstesnių apkrovos pakopų vertėmis. Taikant vidurkinimo algoritmą, kaip aprašyta šio priedo 1 priedėlyje, nustatoma didžiausia dūmingumo vertė. (1) Bandymų taškai pasirenkami taikant patvirtintus statistinius randomizavimo metodus. 322 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 1. 3. 3. ETC bandymas Per nustatytą pašildyto variklio pereinamųjų darbo režimų ciklą, kuris gerai atspindi sunkvežimiuose ir auto- busuose įrengtų didelio galingumo variklių tipines eksploatavimo keliuose sąlygas, tiriami anksčiau minėti teršalai, prieš tai visą išmetamųjų dujų kiekį praskiedžiant kondicionuotu aplinkos oru. Taikant variklio gau- namus dinamometro sukamojo momento ir apsisukimų dažnio signalus, variklio galia intergruojama pagal visą ciklo trukmę, taip gaunama variklio per ciklą padaryto darbo vertė. NOx ir HC koncentracija visam cik- lui nustatoma integruojant analizatoriaus signalą. CO, CO2 ir NMHC koncentracija gali būti nustatyta inte- gruojant analizatoriaus signalą arba kaupiant ėminį maiše. Kai yra kietosios dalelės, ant tinkamų filtrų kau- piamas proporcingas ėminys. Norint apskaičiuoti išmetamų teršalų masės srautus, nustatomas vieno ciklo praskiestų išmetamųjų dujų srautas. Masės srauto vertės susiejamos su variklio padarytu darbu, taip gauna- mas kiekvieno teršalo kiekis gramais vienai darbo kilovatvalandei, kaip aprašyta šio priedo 2 priedėlyje. 2. BANDYMŲ SĄLYGOS 2. 1. Variklių bandymų sąlygos 2. 1. 1. Matuojama į variklį įleidžiamo oro absoliučioji temperatūra (Ta), išreikšta Kelvino laipsniais, ir sauso oro atmosferinis slėgis (ps), išreikštas kPa, ir toliau nurodytomis sąlygomis nustatomas F parametras: a) dyzeliniams varikliams: varikliams be pripūtimo ir su mechaniniu pripūtimu: F = (99 298)0,7 ps)*( Ta varikliams su turbopripūtimu ar be tiekiamo oro aušinimo: b) dujų varikliams: ps)0,7 F = (99 298)1,5 *( Ta ps)1,2 F = (99 298)0,6 *( Ta 2. 1. 2. Bandymų pripažinimas galiojančiais Bandymas pripažintas galiojančiu, jei F parametras yra: 0,96 ≤ F ≤ 1,06 2. 2. Varikliai su pripučiamo oro aušinimu Turi būti užrašyta pripučiamo oro temperatūra, kuri pareikštos didžiausios galios ir pilnutinės apkrovos apsi- sukimų dažnio sąlygomis turi būti lygi II priedo 1 priedėlio 1. 16. 3 punkte nurodytai didžiausiai pripučiamo oro temperatūrai ± 5 K. Aušinimo terpės temperatūra turi būti bent 293 K (20 °C). Jei naudojama variklių bandymų stoties sistema ar išorinė orpūtė, pripučiamo oro temperatūra varikliui dir- bant didžiausios pareikštos galios ir pilnutinės apkrovos apsisukimų dažniu turi būti lygi II priedo 1 priedėlio 1. 16. 3 punkte nurodytai didžiausiai pripučiamo oro temperatūrai ± 5 K. Kad būtų atitiktos pirmiau nuro- dytos sąlygos, pripučiamo oro aušintuvo nustatomieji parametrai turi būti vienodi visą bandymo ciklą. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 323 2. 3. Variklio oro įsiurbimo sistema Naudojama variklio oro įsiurbimo sistema, kurioje oro srautas ribojamas viršutine variklio, dirbančio esant didžiausios pareikštos galios ir pilnutinės apkrovos apsisukimų dažniui, riba ± 100 Pa. 2. 4. Variklio išmetimo sistema Naudojama išmetimo sistema, kurios priešslėgis varikliui dirbant didžiausios pareikštos galios ir pilnutinės apkrovos apsisukimų dažniu būtų lygus variklio viršutinei priešslėgio ribai ± 1 000 Pa, ir tūris turi būti lygus gamintojo nurodytam tūriui ± 40 %. Gali būti naudojama variklių bandymų stoties sistema, jei ji užtikrina tikrąjį variklio eksploatavimo režimą. Išmetimo sistema turi atitikti išmetamųjų dujų ėminių ėmimo reika- lavimus, išdėstytus III priedo 4 priedėlio 3. 4 punkte ir V priedo 2. 2. 1 punkte, EP ir 2. 3. 1 punkte, EP. Jei variklis turi išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo įtaisą, išmetimo vamzdis turi turėti tokį pat skers- menį, kokį turi vamzdis bent keturgubo vamzdžio skersmens atstumu aukštyn nuo plačiosios dalies, kurioje įtaisytas papildomas apdorojimo įtaisas, įleidžiamosios angos. Atstumas nuo išmetimo kolektoriaus flanšo ar nuo turbokompresoriaus išleidžiamosios angos iki išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo įtaiso turi būti toks pat, koks yra transporto priemonės konfigūracijoje ar gamintojo pateiktose atstumų specifikacijo- se. Pirmiau nurodyti kriterijai taikomi išmetamųjų dujų priešslėgiui ar srauto ribojimui, ir jie gali būti regu- liuojami vožtuvu. Tuščiuose bandymuose ir darant variklio darbo kartografavimą papildomo apdorojimo konteineris gali būti išimtas ir pakeistas tokiu pat konteineriu, užpildytu neaktyviu katalizatoriaus nešikliu. 2. 5. Aušinimo sistema Naudojama pakankamo tūrio variklio aušinimo sistema, užtikrinanti gamintojo nustatytą normalią variklio eksploatavimo temperatūrą. 2. 6. Tepimo alyva Darant bandymą naudojamų tepalinės alyvos specifikacijos turi būti užrašytos, kaip nurodyta II priedo 1 priedėlio 7. 1 punkte, ir pateiktos su bandymų rezultatais. 2. 7. Degalai Naudojami IV priede nurodyti etaloniniai degalai. Degalų temperatūrą ir jos matavimo vietą nurodo gamintojas pagal II priedo 1 priedėlio 1. 16. 5 punkte apibrėžtas ribas. Degalų temperatūra turi būti ne mažesnė kaip 306 K (33 °C). Jei temperatūra nenurodyta, ji kuro tiekimo įleidžiamojoje angoje turi būti 311 K ± 5 K (38 °C ± 5 °C). Jei variklis naudoja NG ir LPG, degalų temperatūra ir matavimo vieta turi būti tokios, kaip nurodyta II priedo 1 priedėlio 1. 16. 5 punkte ar kaip nurodyta II priedo 3 priedėlio 1. 16. 5 punkte, jei variklis nėra pirminis varik- lis. 2. 8. Išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemų bandymas Jei variklis turi išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, bandymų cikle(-uose) išmatuotas išmetamųjų teršalų kiekis turi reprezentuoti lauko sąlygomis išmetamus teršalus. Jei to neįmanoma pasiekti per vieną atskiro bandymo ciklą (pvz. , kietųjų dalelių periodiško regeneravimo filtrams), daromi keli ban- dymų ciklai, o bandymų rezultatai suvidurkinami ir (ar) indeksuojami. Dėl tikslios metodikos turi susitarti variklio gamintojas ir techninė tarnyba, remdamiesi tinkamu inžineriniu vertinimu. 324 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 1 priedėlis ESC IR ELR BANDYMŲ CIKLAI 1. VARIKLIO IR DINAMOMETRO NUSTATOMIEJI PARAMETRAI 1. 1 Variklio apsisukimų dažnių A, B ir C nustatymas Variklio apsisukimų dažnius A, B ir C turi pateikti gamintojas pagal šias nuostatas: Viršutinis apsisukimų dažnis nhi išmatuojamas apskaičiuojant 70 % pareikštos didžiausios naudingosios galios P(n) vertės, kaip nustatyta II priedo 1 priedėlio 8. 2 punkte. Didžiausias variklio apsisukimų dažnis, kuriam galios kreivėje gaunama ši galios vertė, žymimas nhi. Apatinis apsisukimų dažnis nlo išmatuojamas apskaičiuojant 50 % pareikštos didžiausios naudingosios galios P(n) vertės, kaip nustatyta II priedo 1 priedėlio 8. 2 punkte. Mažiausias variklio apsisukimų dažnis, kuriam galios kreivėje gaunama ši galios vertė, žymimas nlo. Variklio apsisukimų dažniai A, B ir C apskaičiuojami taip: Apsisukimų dažnis A =nlo+25%(nhi-nlo) Apsisukimų dažnis B =nlo+50%(nhi-nlo) Apsisukimų dažnis C =nlo+75%(nhi-nlo) Variklio apsisukimų dažniai A, B ir C gali būti patikrinti bet kuriuo iš šių metodų: a) Norint tiksliai nustatyti nhi ir nlo, darant bandymus variklio galiai patvirtinti pagal Direktyvą 80/1269/EEB matuojama papildomuose taškuose. Pagal galios kreivę nustatomi didžiausia galia, nhi ir nlo, ir pagal pir- miau pateiktas nuostatas apskaičiuojami variklio apsisukimų dažniai A, B ir C. b) Visoje pilnutinės apkrovos kreivėje daromas variklio kartografavimas nuo didžiausio apsisukimų dažnio be apkrovos iki apsisukimų dažnio tuščiąja eiga, naudojant bent 5 matavimo taškus kas 1000 min-1 ir matavimo taškus, atitinkančius didžiausios pareikštos galios apsisukimų dažnį ± 50 min-1. Pagal šią kar- tografavimo kreivę nustatomi didžiausia galia, nhi ir nlo, ir pagal pirmiau pateiktas nuostatas apskaičiuo- jami variklio apsisukimų dažniai A, B ir C. Jei išmatuoti variklio apsisukimų dažniai A, B ir C yra lygūs gamintojo pareikštiems variklio apsisukimų daž- niams ± 3 %, išmetamųjų teršalų bandymui naudojami pareikšti variklio apsisukimų dažniai. Jei kurio nors variklio apsisukimų dažnio leistinojo nuokrypio ribos yra peržengtos, išmetamųjų teršalų bandymui naudo- jami išmatuoti variklio apsisukimų dažniai. 1. 2. Dinamometro nustatomieji parametrai Norint nurodytiems bandymų režimams apskaičiuoti sukamojo momento vertes naudingosios galios sąly- gomis, kaip apibrėžta II priedo 1 priedėlio 8. 2 punkte, eksperimentiniu būdu gaunama sukimo momento kreivė. Reikia atsižvelgti į galią, kurią suvartoja varikliu varoma įranga, jei tinka. Dinamometro nustatomieji parametrai kiekvienam bandymų metodui apskaičiuojami pagal formulę: , jei bandoma naudingosios galios režimu, + (P(a) - P(b))jei bandoma ne naudingosios galios režimu. s = P(n)* s = P(n)* L 100 L 100 Joje: s = dinamometro nustatomasis parametras, kW, P(n) = naudingoji variklio galia, kaip nurodyta II priedo 1 priedėlio 8. 2 punkte, kW, L = apkrovos procentinė dalis, kaip nurodyta 2. 7. 1 punkte, %, P(a) = pagalbinės įrangos, kurią reikia prijungti, kaip nurodyta II priedo priedėlio 6. 1 punkte, suvartojama galia, P(b) = pagalbinės įrangos, kurią reikia nuimti, kaip nurodyta II priedo 1 priedėlio 6. 2 punkte, suvartojama galia. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 325 2. ESC BANDYMO EIGA Gamintojo prašymu gali būti daromas tuščiasis bandymas varikliui ir išmetimo sistemai kondicionuoti prieš matavimo ciklą. 2. 1. Ėminio ėmimo filtrų parengimas Bent vienai valandai prieš bandymą kiekvienas filtras (pora) dedamas į uždengiamą, bet nesandarinamą Pet- rio lėkštelę ir su lėkštele dedamas į svėrimo kamerą stabilizavimui. Pasibaigus stabilizavimo laikui kiekvienas filtras (pora) sveriamas, ir užrašoma savoji filtro masė. Po to filtras (pora), kol bus panaudotas bandymui, lai- komas uždarytoje Petrio lėkštelėje ar užsandarintame filtro laikiklyje. Jei filtras (pora) nebuvo panaudotas per aštuonias valandas po to, kai buvo išimtas iš svėrimo kameros, jis prieš naudojant turi būti kondicionuoja- mas ir iš naujo pasveriamas. 2. 2. Matavimo įrangos instaliavimas Bandymų įranga ir ėminių zondai turi būti įrengti pagal reikalavimus. Jei skiedžiant išmetamąsias dujas nau- dojama viso srauto praskiedimo sistema, prie sistemos turi būti prijungtas išmetimo vamzdis. 2. 3. Praskiedimo sistemos ir variklio paleidimas Paleidžiama praskiedimo sistema ir variklis, ir šildoma tol, kol esant didžiausiai galiai temperatūra ir slėgis visur nusistovi pagal gamintojo rekomendaciją ir gerą inžinerinę praktiką. 2. 4. Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos paleidimas Paleidžiama kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema ir jai leidžiama veikti per aplenkimo grandinę. Galima nustatyti kietųjų dalelių fono lygį praskiedimo ore leidžiant jį per dalelių filtrus. Jei vartojamas filtruotas pras- kiedimo oras, galima daryti vieną matavimą prieš bandymą ir po jo. Jei praskiedimo oras nefiltruojamas, matuoti galima ciklo pradžioje ir pabaigoje ir gautas vertes suvidurkinti. 2. 5. Skiedimo santykio nustatymas Turi būti nustatytas toks praskiedimo oro tiekimas, kad praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra, išmatuota prieš pat pirminį filtrą, bet kokiu režimu būtų ne didesnė kaip 325 K (52 °C). Skiedimo santykis (q) turi būti ne mažesnis kaip 4. Sistemoms, kuriose skiedimo santykis kontroliuojamas matuojant CO2 ar NOx koncentraciją, CO2 ar NOx kiekis praskiedimo ore turi būti išmatuotas kiekvieno bandymo pradžioje ir pabaigoje. Prieš bandymą ir po jo išmatuota CO2 ar NOx fono koncentracija praskiedimo ore turi būti atitinkamai ne didesnė kaip 100 ppm ar 5 ppm 2. 6. Analizatorių tikrinimas Nustatomas išmetamųjų dujų analizatorių nulis, ir jie kalibruojami. 2. 7. Bandymų ciklas 2. 7. 1. Su bandomuoju varikliu dinamometre daromas šis 13 režimų ciklas: 326 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Režimo numeris Variklio apsisukimų dažnis Apkrovos procen- tinė dalis Svorinis koeficientas Režimo trukmė 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 Tuščioji eiga A B B A A A B B C C C C – 100 50 75 50 75 25 100 25 100 25 75 50 0,15 0,08 0,10 0,10 0,05 0,05 0,05 0,09 0,10 0,08 0,05 0,05 0,05 4 min 2 min 2 min 2 min 2 min 2 min 2 min 2 min 2 min 2 min 2 min 2 min 2 min 2. 7. 2. Bandymų seka Pradedamas bandymo ciklas. Daromo bandymo režimų numerių tvarka turi būti tokia, kokia nurodyta 2. 7. 1 punkte. Variklis kiekvienu režimu turi dirbti nustatytą laiką, variklio apsisukimų dažnis turi nusistovėti ir apkrova turi pasikeisti per pirmąsias 20 s. Nurodytas apsisukimų dažnis turi būti palaikomas ± 50 min-1 tikslumu, nurodytas sukamasis momentas turi būti lygus tokį bandymo apsisukimų dažnį atitinkančiam didžiausiam sukamajam momentui ± 2 %. Gamintojo prašymu bandymo seka gali būti pakartota pakankamai kartų, kad ant filtro būtų sukaupta didesnė dalelių masė. Gamintojas turi pateikti detalų duomenų vertinimo ir apskaičiavimo metodikų apra- šymą. Išmetamieji dujiniai teršalai nustatomi tik per pirmąjį ciklą. 2. 7. 3. Analizatoriaus atsakas Analizatoriaus išėjimo signalas registruojamas juostiniu savirašiu ar matuojamas atitinkama duomenų kau- pimo sistema, išmetamosioms dujoms visą bandymo ciklą tekant per analizatorių. 2. 7. 4. Kietųjų dalelių ėminių ėmimas Visą bandymą turi būti naudojama viena pora filtrų (pirminis ir atsarginis filtrai, žr. III priedo 4 priedėlį). Rei- kia atsižvelgti į režimų svorinius koeficientus, nurodytus bandymo ciklo metodikoje, kiekvienam atskiram ciklo režimui imant ėminį, proporcingą išmetamųjų teršalų masės srautui. Tai galima pasiekti atitinkamai reguliuojant ėminio srautą, ėminio ėmimo trukmę ir (ar) skiedimo santykį, kad būtų paisoma 5. 6 punkte nurodytų efektyviųjų svorinių koeficientų taikymo kriterijaus. Ėminio ėmimo trukmė kiekvienam režimui turi būti bent 4 s kiekvienam svoriniam koeficientui 0,01. Ėmi- niai kiekvienam režimui turi būti imami kiek įmanoma vėliau. Kietųjų dalelių ėminio ėmimas turi būti baig- tas ne anksčiau kaip likus 5 s iki kiekvieno režimo pabaigos. 2. 7. 5. Variklio darbo režimas Variklio apsisukimų dažnis ir apkrova, įsiurbiamo oro temperatūra ir slėgio sumažėjimas, išmetamųjų dujų temperatūra ir priešslėgis, kuro srautas ir oro ar išmetamųjų dujų srautas, pripučiamo oro temperatūra, kuro temperatūra ir drėgnis turi būti registruojami kiekvienam režimui, laikantis apsisukimų dažnio ir apkrovos reikalavimų (žr. 2. 7. 2 punktą) imant kietųjų dalelių ėminį, tačiau visais atvejais — paskutinę kiekvieno režimo minutę. Turi būti registruojami visi apskaičiavimui reikalingi papildomi duomenys (žr. 4 ir 5 punktus). 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 327 2. 7. 6. NOx kiekio kontrolinėje srityje tikrinimas NOx kiekis kontrolinėje srityje turi būti tikrinamas iš karto, kai tik pasibaigia 13 režimas. Prieš pradedant matavimus variklis tris minutes kondicionuojamas 13 režimu. Turi būti daromi trys mata- vimai skirtingose techninės tarnybos parinktose kontrolinės srities vietose (1). Kiekvieno matavimo trukmė turi būti lygi 2 min. Matavimo metodika yra identiška NOx matavimui esant 13 režimų ciklui ir turi būti taikoma pagal šio priedėlio 2. 7. 3, 2. 7. 5 ir 4. 1 punktus ir III priedo 4 priedėlio 3 punktą. Apskaičiuojama pagal 4 punktą. 2. 7. 7. Pakartotinis analizatorių tikrinimas Baigus išmetamųjų dujų kiekio nustatymo bandymą, pakartotiniam analizatoriaus tikrinimui turi būti nau- dojamos tos pačios nulio nustatymo ir patikros dujos. Bandymas laikomas priimtinu, jei skirtumas tarp rezul- tatų prieš bandymą ir po bandymo yra mažesnis kaip 2 % patikros dujų koncentracijos vertės. 3. ELR BANDYMO EIGA 3. 1. Matavimo įrangos instaliavimas Dūmų matuoklis ir ėminių zondai, jei naudojami, turi būti įrengti už išmetimo sistemos duslintuvo ar už bet kurio papildomo apdorojimo įtaiso, jei toks įrengtas, pagal prietaiso gamintojo nurodytas bendrąsias įren- gimo metodikas. Papildomai reikia laikytis ISO IDS 11614 10 punkto reikalavimų, jei tinka. Prieš bet kokį nulio ir visos skalės tikrinimą dūmų matuoklis turi būti pašildytas ir stabilizuotas pagal prie- taiso gamintojo rekomendacijas. Jei dūmų matuoklis turi valymo oru sistemą optikai nuo suodžių apsaugoti, ši sistema taip pat turi būti įjungta ir nustatyta pagal gamintojo rekomendacijas. 3. 2. Dūmų matuoklio tikrinimas Nulis ir visa skalė tikrinami taikant neskaidrumo rodmens režimą, nes neskaidrumo skalė turi du tiksliai apibrėžiamus kalibravimo taškus, būtent 0 % neskaidrumą ir 100 % neskaidrumą. Tuomet remiantis neskai- drumo matavimu ir LA, kurio vertę pateikia dūmų matuoklio gamintojas, galima teisingai apskaičiuoti švie- sos sugerties koeficientą, kai prietaisas darant bandymą vėl nustatomas, kad rodytų k vertę. Kai visas šviesos pluoštas pasiekia matuoklio imtuvą, nustatoma 0,0 % ± 1, 0 % neskaidrumo rodmens vertė. Kai šviesai neleidžiama pasiekti imtuvo, neskaidrumo rodmens vertė nustatoma 100,0 % ± 1, 0 %. 3. 3. Bandymo ciklas 3. 3. 1. Variklio kondicionavimas Norint variklio parametrus stabilizuoti pagal gamintojo rekomendacijas, variklis ir sistema turi būti pašildyti didžiausios galios režimu. Kondicionavimo prieš bandymą tarpsnis dar turėtų apsaugoti daromą matavimą nuo nuosėdų, susidariusių išmetimo sistemoje per ankstesnį bandymą. Kai variklio darbas nusistovi, ciklas turi būti pradėtas per 20 ± 2 s po kondicionavimo tarpsnio. Gamintojo prašymu gali būti daromas tuščiasis bandymas, kad variklis prieš matavimo ciklą galėtų būti papildomai kon- dicionuotas. (1) Bandymo taškai turi būti pasirinkti taikant patvirtintus statistinius randomizavimo metodus. 328 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 3. 3. 2. Bandymo seka Bandymą sudaro trijų apkrovos pakopų seka kiekvienam iš trijų variklio apsisukimų dažnių A (1 ciklas), B (2 ciklas) ir C (3 ciklas), nustatytų pagal III priedo 1. 1 punktą, po kurios eina 4 ciklas, kuriam apsisukimų dažnį kontrolinėje srityje ir apkrovą nuo 10 % iki 100 % parenka techninė tarnyba (1). Dinamometras prijungus bandomąjį variklį veikia pagal šią 3 brėžinyje parodytą seką. 3brėžinys ELR bandymo seka a) Variklis dirba 20 ± 2 s esant variklio apsisukimų dažniui A ir 10 % apkrovai. Apsisukimų dažnis turi būti nurodytos vertės ± 20 min-1, nurodytas sukimo momentas turi būti lygus bandymo apsisukimų dažnį atitinkančiam didžiausiam sukamajam momentui ± 2 %. b) Pasibaigus pirmajai atkarpai, apsisukimų dažnio reguliavimo svirtis staigiai perstumiama ir 10 ± 1 s lai- koma visiškai atidarytos sklendės padėtyje. Reikia veikti tokia dinamometro apkrova, kad variklio apsi- sukimų dažnį per pirmąsias 3 s būtų galima palaikyti ± 150 min-1 tikslumu ir likusią laiko atkarpos dalį — ± 20 min-1 tikslumu. c) Punktuose a ir b aprašyta seka turi būti pakartota du kartus. d) Po trečios apkrovos pakopos variklis per 20 ± 2 s turi būti nustatytas variklio apsisukimų dažniui B ir 10 % apkrovai. e) Seka nuo a iki c turi būti kartojama varikliui dirbant apsisukimų dažniu B. f) Po trečios apkrovos pakopos variklis per 20 ± 2 s turi būti nustatytas variklio apsisukimų dažniui C ir 10 % apkrovai. g) Seka nuo a iki c turi būti kartojama varikliui dirbant apsisukimų dažniu C. h) Po trečios apkrovos pakopos variklis per 20 ± 2 s turi būti nustatytas pasirinktam variklio apsisukimų dažniui ir bet kokiai apkrovai, didesnei kaip 10 %. i) Seka nuo a iki c turi būti kartojama varikliui dirbant pasirinktu apsisukimų dažniu. 3. 4. Ciklo pripažinimas galiojančiu Vidutinių dūmingumo verčių kiekvienam apsisukimų dažniui santykinis standartinis nuokrypis (SVA, SVB, SVC, apskaičiuotas pagal šio priedėlio 6. 3. 3 punktą kiekvienam bandymo apsisukimų dažniui taikant tris nuoseklias apkrovos pakopas) turi būti mažesnis kaip 15 %vidutinės vertės arba mažesnis kaip 10 % ribinės vertės, pateiktos I priedo 1 lentelėje, — pagal tai, kuri didesnė. Jei skirtumas didesnis, seka turi būti karto- jama tol, kol 3 nuoseklios apkrovos pakopos atitiks pripažinimo galiojančiu kriterijus. (1) Bandymo taškai turi būti pasirinkti taikant patvirtintus statistinius randomizavimo metodus. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 329 3. 5. Dūmų matuoklio pakartotinis tikrinimas Po bandymo dūmų matuoklio nulio rodmens slinkis neturi būti didesnis kaip ± 5, 0 % ribinės vertės, pateik- tos I priedo 1 lentelėje. 4. DUJINIŲ TERŠALŲ KIEKIO APSKAIČIAVIMAS 4. 1. Duomenų vertinimas Norint įvertinti dujinių teršalų kiekį, kiekvienam režimui reikia suvidurkinti diagramos paskutinių 30 s ver- čių rodmenis, ir pagal vidutinius diagramos rodmenis bei atitinkamus kalibravimo duomenis kiekvienam režimui turi būti nustatytos vidutinės HC, CO ir NOx koncentracijos (conc). Galima taikyti skirtingų tipų duo- menų registravimo būdus, jei jie užtikrina lygiavertį duomenų rinkimą. Norint patikrinti NOx kiekį kontrolinėje srityje, anksčiau nurodyti reikalavimai taikomi tik NOx. Išmetamųjų dujų srautas gEXHW ar praskiestų išmetamųjų dujų srautas GTOTW, jei taikomas pasirinktinai, turi būti nustatyti pagal III priedo 4 priedėlio 2. 3 punktą. 4. 2. Pataisa sausoms arba drėgnoms dujoms Jei nebuvo matuojama drėgnų dujų pagrindu, išmatuota koncentracija drėgnoms dujoms turi būti apskai- čiuota pagal šias formules. conc ((drėgnų)) = Kw*conc((sausų)) Natūralioms išmetamosioms dujoms: ir Praskiestoms išmetamosioms dujoms: KW,r =(1—FFH* GFUEL GAIRD) - KW2 FFH = 1,969 (1+ GFUEL GAIRW) KW,e,1 = (1 - HTCRAT *CO2%((drėgno)) 200 ) - KW1 KW,e,2 =( 1+ (1—KW1) HTCRAT *CO2%((sauso)) 200 ) Įsiurbimo orui (jei skiriasi nuo praskiedimo oro) KW,a = 1—KW2 KW2 = 1,608*Ha 1000+(1,608*Ha) Ha = 6,220*Ra*pa -2 pB-pa*Ra*10 ar Praskiedimo orui KW,d = 1—KW1 KW1 = 1,608*Hd 1000+(1,608*Hd) Hd = 6,220*Rd*pd -2 pB-pd*Rd*10 kurioje: Ha, Hd = vandens kiekis viename kg sauso oro, g, Rd, Ra = praskiedimo/įsiurbimo oro santykinis drėgnis, %, pd, pa = praskiedimo/įsiurbimo oro sočiųjų garų slėgis, kPa, pB = bendras atmosferinis slėgis, kPa. 330 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 4. 3. NOx kiekio pataisos drėgniui ir temperatūrai Kadangi NOx emisija priklauso nuo aplinkos oro sąlygų, NOx koncentracija turi būti pataisyta pagal aplin- kos oro temperatūrą ir drėgnį, koeficientus skaičiuojant pagal šias formules: KH,D = 1 1+A *(Ha-10,71)+B *(Ta-298) kurioje: A = 0,309 GFUEL/GAIRD — 0,0266, B = - 0,209 GFUEL/GAIRD + 0,00954, Ta = oro temperatūra, K, Ha = įsiurbiamo oro drėgnis, g vandens vienam kg sauso oro. Ha = 6,220*Ra*pa -2 pB-pa*Ra*10 kurioje: Ra = įsiurbiamo oro santykinis drėgnis, %, pa = įsiurbiamo oro sočiųjų garų slėgis, kPa, pB = suminis atmosferinis slėgis, kPa. 4. 4. Išmetamųjų teršalų masės srautų apskaičiavimas Išmetamųjų teršalų masės srautai (g/h) kiekvienam režimui apskaičiuojami šitaip, darant prielaidą, kad išmetamųjų dujų tankis 273 K (0 °C) ir 101,3 kPa lygus 1,293 kg/m3: 1) NOxmass=0,001587*NOxconc*KH,D*GEXHW 2) COxmass=0,000966*COconc*GEXHW 3) HCmass=0,000479*HCconc*GEXHW kuriose NOx conc, COconc, HCconc (1) yra vidutinės koncentracijos nepraskiestose išmetamosiose dujose, kaip nustatyta 4. 1 punkte. Jei pasirinktinai dujinių teršalų kiekis nustatomas viso srauto praskiedimo sistemoje, taikomos šios formulės: 1) NOxmass=0,001587*NOxconc*KH,D*GTOTW 2) COxmass=0,000966*COconc*GTOTW 3) HCmass=0,000479*HCconc*GTOTW kuriose NOx conc, COconc, HCconc (1) yra kiekvienam režimui nustatytos su pataisa fonui vidutinės koncent- racijos (ppm) praskiestose išmetamosiose dujose, kaip nustatyta III priedo 2 priedėlio 4. 3. 1. 1 punkte. 4. 5. Išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimas Išmetamųjų teršalų savitoji masė (g/kWh) visiems komponentams atskirai apskaičiuojama taip: = NOx CO= HC= ∑NOx,mass*WFi ∑P(n)i*WFi ∑COmass*WFi ∑P(n)i*WFi ∑HCmass*WFi ∑P(n)i*WFi Šiam apskaičiavimui taikyti svoriniai koeficientai (WF) yra pagal 2. 7. 1 punktą. (1) Grindžiama C1 ekvivalentu. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 331 4. 6. Verčių kontrolinėje srityje apskaičiavimas NOx išmetamųjų teršalų kiekis trims kontroliniams taškams, parinktiems pagal 2. 7. 6 punktą, išmatuojamas ir apskaičiuojamas pagal 4. 6. 1 punktą, ir, be to, jis nustatomas interpoliavimu iš bandymo režimų taškų, arti- miausių atitinkamam kontroliniam taškui, kaip tai daroma pagal 4. 6. 2 punktą. Po to išmatuotos vertės lygi- namos pagal 4. 6. 3 punktą su interpoliuojant gautomis vertėmis. 4. 6. 1. Išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimas Kiekviename kontroliniame taške (Z) NOx išmetamųjų teršalų kiekis apskaičiuojamas taip: NOxmass,Z=0,001587*NOxconc,Z*KH,D*GEXHW NOx,Z=NOxmass,Z/P(n)Z 4. 6. 2. Išmetamųjų teršalų kiekio nustatymas pagal bandymo ciklo duomenis NOx išmetamųjų teršalų kiekis kiekvienam kontroliniam taškui interpoliuojamas iš keturių artimiausių ban- dymo ciklo režimų taškų, kurie supa pasirinktą kontrolinį tašką Z, kaip parodyta 4 brėžinyje. Šie režimai (R, S, T, U) apibrėžiami taip: Apsisukimų dažnis (R) = Apsisukimų dažniui (T) = nRT Apsisukimų dažnis (S) = Apsisukimų dažniui (U) = nSU Apkrovos procentinė dalis (R) = Apkrovos procentinei daliai (S) Apkrovos procentinė dalis (T) = Apkrovos procentinei daliai (U). NOx išmetamųjų teršalų kiekis pasirinktam kontroliniam taškui Z apskaičiuojamas pagal šias formules: ir: kuriose: ER, ES, ET, EU EZ = ERS + (ETU - ERS)∙(MZ - MRS)/(MTU - MRS) ETU = ET + (EU - ET)∙(nZ - nRT)/(nSU - nRT) ERS = ER + (ES - ER)∙(nZ - nRT)/(nSU - nRT) MTU = MT + (MU - MT)∙(nZ - nRT)/(nSU - nRT) MRS = MR + (MS - MR)∙(nZ - nRT)/(nSU - nRT) = savitasis NOx išmetamųjų teršalų kiekis, aplinkinių režimų taškams apskaičiuotas pagal 4. 6. 1 punktą. MR, MS, MT, MU. = variklio sukamasis momentas aplinkinių režimų taškuose 4 brėžinys NOx kontrolinio taško interpoliavimasI 332 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 4. 6. 3. NOx išmetamųjų teršalų kiekio verčių lyginimas Išmatuoto savitojo NOx išmetamųjų teršalų kiekio vertė kontroliniam taškui Z (NOx, Z) su interpoliuojant gauta verte (EZ) lyginama taip: NOx,diff = 100*(NOx,z - Ez)/Ez 5. IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIETŲJŲ DALELIŲ KIEKIO APSKAIČIAVIMAS 5. 1. Duomenų įvertinimas Norint įvertinti kietųjų dalelių kiekį, kiekvienam režimui turi būti registruojamos bendros ėminių ant filtrų masės (MSAM, i). Filtrai grąžinami į svėrimo kamerą ir kondicionuojami bent vieną valandą, bet ne ilgiau kaip 80 valandų, ir po to sveriami. Registruojama bendra kiekvieno filtro masė, iš kurios atimama tuščio filtro masė (žr. šio priedėlio 1 punktą). Kietųjų dalelių masė Mf yra ant pirminio ir atsarginio filtrų surinktų kietųjų dalelių masės suma. Jei reikia taikyti pataisą fonui, registruojama filtrus pereinančio praskiedimo oro masė (MDIL) ir kietųjų dale- lių masė (Md). Jei buvo daromas daugiau nei vienas matavimas, dalmuo Md/MDIL turi būti apskaičiuotas kiek- vienam atskiram matavimui ir vertės suvidurkintos. 5. 2. Dalies srauto praskiedimo sistema Ataskaitoje pateikiami kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų bandymo galutiniai rezultatai nustatomi taikant šiuos būdus. Kadangi gali būti keli praskiedimo laipsnio kontrolės būdai, taikomi skirtingi GEDFW apskaičia- vimo metodai. Visi apskaičiavimai turi būti grindžiami vidutinėmis vertėmis, ėminių ėmimo laikotarpiu gau- tomis atskiriems režimams. 5. 2. 1. Izokinetinės sistemosGEDFW, i = GEXHW, i × qi GEDFW,i=GEXHW,i*qi qi= GDILW,1+(GEXHW,i* r) (GEXHW,i* r) kurioje r atitinką izokinetinio zondo ir išmetimo vamzdžio skerspjūvio ploto santykį: 5. 2. 2. Sistemos, kuriose matuojama CO2 ar NOx koncentracija R = Ap AT GEDFW,i=GEXHW,i*qi qi= concE,i-concA,i concD,i-concA,i kurioje: concE = bandymo dujų koncentracija drėgnose nepraskiestose išmetamosiose dujose, concD = bandymo dujų koncentracija drėgnose praskiestose išmetamosiose dujose, concA = bandymo dujų koncentracija drėgname praskiedimo ore. Koncentracijos, išmatuotos sausoms dujoms, turi būti perskaičiuotos drėgnoms dujoms pagal šio priedo 4. 2 punktą. 5. 2. 3. CO2 matavimo sistemos ir anglies kiekio balanso metodas (1) kurioje: GEDFW,i = 206,5*GFUEL,i CO2D,i-CO2A,i CO2D = CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, CO2A = CO2 koncentracija praskiedimo ore (koncentracija nurodyta drėgnoms dujoms, % tūrio). (1) Vertė galioja tik etaloniniams degalams, apibrėžtiems I priede. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 333 Ši lygtis grindžiama anglies kiekio balanso prielaida (anglies atomai tiekti varikliui pasišalina kaip CO2) ir gau- nama pagal šias pakopas: ir 5. 2. 4. Srauto matavimo sistemosi GEDFW,i = GEXHW,i*qi qi = 206,5*GFUEL,i GEXHW,i*(CO2D,i-CO2A,i) GEDFW,i = GEXHW,i*qi qi = GTOTW,i (GTOTW,i-GDILW,i) 5. 3. Viso srauto praskiedimo sistema Ataskaitoje pateikiami kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų bandymo rezultatai gaunami taikant tokias pako- pas. Visi skaičiavimai turi būti pagrįsti vidutinėmis vertėmis, ėminių ėmimo laikotarpiu gautomis atskiriems režimams. GEDFW,i = GTOTW,i 5. 4. Kietųjų dalelių masės srauto apskaičiavimas Kietųjų dalelių masės srautas apskaičiuojamas pagal formulę: PTmass = Mf MSAM *  GEDFW 1000 kurioje: i=n  = ∑ GEDFW GEDFW,i*WFi i=1 i=n MSAM = ∑ MSAM,i i=1 i = 1, … n yra nustatomi bandymo ciklui sumuojant ėminių ėmimo laikotarpiu atskiriems režimams gautas vidutines vertes. Kietųjų dalelių masės srauto vertė dėl fono gali būti pataisyta taip: PTmass =[ Mf MSAM -( Md MDIL *(∑ i=n(1 - i=1 1 DFi)*WFi))]*  GEDFW 1000 Jei daromas daugiau kaip vienas matavimas, (Md/MDIL)turi būti pakeistas (Md/MDIL) DFi = 13,4/(concCO2 + (concCO + concHC) × 10-4) atskiriems režimams arba DFi = 13,4/concCO2 atskiriems režimams. 5. 5. Savitojo išmetamųjų teršalų kiekio apskaičiavimas Kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų kiekis apskaičiuojamas taip: PT = PTmass ∑P(n)i*WFi 334 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 5. 6. Efektyvusis svorinis koeficientas Efektyvusis svorinis koeficientas WFE, i kiekvienam režimui apskaičiuojamas taip: WFE,i =  MSAM,i*GEDFW MSAM*GEDFW,i Efetyviųjų svorinių koefientų vertė turi būti lygi 2. 7. 1 punkte pateiktų svorinių koeficientų vertei ± 0, 003 (± 0,005 tuščiosios eigos režimui). 6. DŪMINGUMO VERČIŲ APSKAIČIAVIMAS 6. 1. Besselio algoritmas Besselio algoritmas taikomas 1 s vidutinėms vertėms apskaičiuoti pagal momentinius dūmingumo rodme- nis, transformuojamus pagal 6. 3. 1 punktą. Algoritmas kopijuoja žemo dažnio antrojo laipsnio filtrą, ir, kad būtų galima jį taikyti koeficientams nustatyti, reikalingi iteraciniai skaičiavimai. Šie koeficientai yra dūmo- mačio sistemos atsako trukmės ir ėminio ėmimo dažnio funkcija. Taigi 6. 1. 1 punkto veiksmai turi būti kar- tojami, kai tik keičiasi sistemos atsako trukmė ir (ar) ėminių ėmimo dažnis. 6. 1. 1. Filtro atsako trukmės ir Besselio konstantų apskaičiavimas Reikiama Besselio atsako trukmė (tF) yra dūmomačio fizinio ir elektrinio atsako trukmės funkcija, kaip apibrėžta III priedo 4 priedėlio 5. 2. 4 punkte, ir skaičiuojama pagal šią lygtį: kurioje: tp = fizinio atsako trukmė, s, te = elektrinio atsako trukmė, s. tF = √1-(tp 2) 2+ te Apskaičiavimai filtro ribiniam dažniui (fc) įvertinti grindžiami laiptinio signalo nuo 0 iki 1 įvedimu per ≤ 0,01 s (žr. VII priedą). Atsako trukmė apibrėžiama kaip skirtumas tarp laiko, per kurį Besselio išėjimo signalas pasiekia 10 % (t10) ir 90 % (t90) šios laiptinės funkcijos. Tai galima gauti fc iteravimu tol, kol t90 — t10 ≈ tF. Pirmoji fc iteracija gaunama pagal šią formule: fc = π/(10*tF) Besselio E ir K konstantos skaičiuojamos pagal šias lygtis: E = 1 1+Ω *√3* D 2 + D *Ω K = 2*E *(D *Ω 2 - 1) - 1 kuriose: D = 0,618034 Δt = 1/ ėminio ėmimo dažnis, Ω = l/[tan(π × Δt × fc)]. 6. 1. 2. Besselio algoritmo apskaičiavimas Taikant E ir K vertes, 1 s Besselio suvidurkintas atsakas į laiptinį įėjimo signalą Si apskaičiuojamas taip: Yi = Yi-1 + E *(Si + 2*Si-1 + Si-2 - 4*Yi-2) + K *(Yi-1 - Yi-2) kurioje: Si-2 = Si-1= 0 Si = 1 Yi-2 = Yi-1 = 0. Laikas t10 ir laikas t90 interpoliuojami. Laiko skirtumas tarp t90 ir t10 apibrėžia atsako trukmę tF šiai fc vertei. Jei ši atsako trukmė nėra pakankamai artima reikiamai atsako trukmei, iteracija tęsiama, kol skirtumas tarp tikrosios atsako trukmės ir reikiamos bus mažesnis kaip 1 %, būtent: |(t90 - t10) - tF| ≤ 0,01*tF 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 335 6. 2. Duomenų įvertinimas Ėminių ėmimo dažnis dūmingumo matavimo vertėms gauti turi būti ne mažesnis kaip 20 Hz. 6. 3. Dūmingumo nustatymas 6. 3. 1. Duomenų konversija Kadangi pagrindinis visų dūmų matuoklių matavimo vienetas yra praleidimo koeficientas, dūmingumo vertės turi būti verčiamos iš praleidimo koeficiento (τ) į šviesos sugerties koeficientą (k) pagal šias lygtis: k = - 1 LA *In(1 - N 100)ir N = 100 - τ kurioje: k = šviesos sugerties koeficientas, m-1, LA = efektyvusis optinio kelio ilgis, nurodytas prietaiso gamintojo, m, N = neskaidrumas, %, τ = šviesos praleidimo koeficientas, %. Konversija reikalinga prieš kiekvieną tolesnį duomenų apdorojimą. 6. 3. 2. Besselio suvidurkinto dūmingumo apskaičiavimas Tinkamas ribinis dažnis fc yra dažnis, kuris duoda reikiamą filtro atsako trukmę tF. Šį dažnį nustačius itera- cijos procese pagal 6. 1. 1 punktą, apskaičiuojamos teisingos Besselio algoritmo konstantos E ir K. Paskui Bes- selio algoritmas taikomas momentiniam dūmų pėdsakui (k vertė), kaip aprašyta 6. 1. 2 punkte: Yi = Yi-1 + E *(Si + 2*Si-1 + Si-2 - 4*Yi-2) + K *(Yi-1 - Yi-2) Besselio algoritmas pagal prigimtį yra rekursinis. Taigi algoritmui paleisti reikia kai kurių pradinių įvesties verčių Si-1 ir Si-2 ir pradinių išvesties verčių Yi-1 ir Yi-2. Daroma prielaida, kad šios vertės lygios 0. Kiekvienai trijų apsisukimų dažnių A, B ir C apkrovos pakopai pagal atskiras kiekvieno dūmų pėdsako vertes Yi, išrenkama didžiausia 1 s vertė Ymax. 6. 3. 3. Galutinis rezultatas Vidutinės dūmingumo vertės (SV) kiekvienam ciklui (bandymo apsisukimų dažniui) apskaičiuojamos pagal formules: Bandymo apsisukimų dažniui A: Bandymo apsisukimų dažniui B: Bandymo apsisukimų dažniui C: kuriose SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3 SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B)/3 SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C)/3 Ymax1, Ymax2, Ymax3 = didžiausia 1 s Besselio suvidurkinta dūmingumo vertė kiekvienoje iš trijų apkrovos pakopų. Galutinė vertė apskaičiuojama pagal formulę: SV = (0,43*SVA) + (0,56*SVB) + (0,01*SVC) 336 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 2 priedėlis ETC BANDYMO CIKLAS 1. VARIKLIO DARBO KARTOGRAFAVIMO METODIKA 1. 1. Kartografuojamo apsisukimų dažnių diapazono nustatymas Norint daryti ETC bandymą bandymų patalpoje, variklis prieš bandymo ciklą, kuriame būtų gauta apsisu- kimų dažnio ir sukimo momento priklausomybės kreivė, turi būti kartografuojamas. Mažiausias ir didžiau- sias kartografavimo apsisukimų dažniai apibrėžiami taip: mažiausias kartografavimo apsisukimų dažnis = apsisukimų dažnis tuščiąja eiga, didžiausias kartografavimo apsisukimų dažnis = nhi × 1,02 ar apsisukimų dažnis, kuriam sukamasis momen- tas esant pilnutinei apkrovai sumažėja iki nulio, pagal tai, kuris yra mažesnis. 1. 2. Variklio galios kartografavimas Norint variklio parametrus stabilizuoti pagal gamintojo rekomendaciją ir gerą inžinerinę praktiką, variklis pašildomas esant didžiausiai galiai. Variklio darbui nusistovėjus, variklis kartografuojamas taip: a) variklis dirba neapkrautas esant tuščiosios eigos apsisukimų dažniui; b) variklis dirba su įsiurbimo siurbliu, nustatytu pilnutinei apkrovai ir esant mažiausiam kartografavimo apsisukimų dažniui; c) variklio apsisukimų dažnis nuo mažiausio iki didžiausio kartografavimo apsisukimų dažnio didinamas vidutiniu 8 ± 1 min-1/s greičiu. Variklio apsisukimų dažnio ir sukamojo momento taškai registruojami bent vieno taško per sekundę greičiu. 1. 3. Kartografavimo kreivės brėžimas Visi pagal 1. 2 punktą gauti taškai sujungiami tiesinio interpoliavimo būdu. Gautoji sukamojo momento kreivė yra kartografavimo kreivė, kuri taikoma variklio ciklo normalizuotas sukamasis momento vertes paverčiant tikrosiomis sukamojo momento vertėmis bandymo ciklui, aprašytame 2 punkte. 1. 4. Kiti kartografavimo metodai Jei gamintojas mano, kad pirmiau nurodyti kartografavimo būdai yra nepatikimi ar nereprezentuoja kurio nors pateikto variklio, galima taikyti kitus kartografavimo metodus. Šie alternatyvūs metodai turi atitikti nurodytų kartografavimo metodikų tikslą — nustatyti didžiausią įmanomą sukimo momentą visiems varik- lio apsisukimų dažniams, gaunamiems per bandymo ciklus. Metodus, kurie dėl patikimumo ar reprezen- tatyvumo skiriasi nuo kartografavimo metodų, nurodytų šiame punkte, turi patvirtinti techninė tarnyba, taip pat ir pagrįsti jų taikymą. Tačiau varikliams su reguliatoriumi ar su turbopripūtimu jokiu būdu nega- lima taikyti nuolat mažėjančio variklio apsisukimų dažnio skleidimo. 1. 5. Bandymų kartojimas Variklio nereikia kartografuoti prieš kiekvieną bandymo ciklą. Variklis prieš bandymo ciklą turi būti kar- tografuojamas iš naujo, jei: — techniškai vertinant nuo paskutinio kartografavimo praėjo pernelyg daug laiko, ar — variklis buvo fiziškai pakeistas ar naujai kalibruotas, o tai gali atsiliepti variklio darbui. 2. ETALONINIO BANDYMO CIKLO KŪRIMAS Pereinamųjų režimų bandymo ciklas aprašytas šio priedo 3 priedėlyje. Normalizuotos sukamojo momento ir apsisukimų dažnio vertės pakeičiamos tikrosiomis vertėmis, kaip tai parodyta toliau, ir gaunamas eta- loninių verčių ciklas. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 337 2. 1. Tikroji apsisukimų dažnio vertė Apsisukimų dažnio (a. d. ) vertė denormalizuojama pagal šią lygtį: Tikrasis a. d. = a. d. %((etaloninis a. d. — a. d. tuščiąja eiga)) 100 + a. d. tuščiąja eiga Etaloninis apsisukimų dažnis (nref) atitinka 100 % apsisukimų dažnio vertes, nurodytas 3 priedėlio variklių dinamometriniame grafike. Jis apibrėžiamas taip (žr. I priedo 1 brėžinį): nref = nlo + 95% ×(nhi - nlo) kurioje nhi ir nlo yra apibrėžiami pagal I priedo 2 punktą ar nustatomi pagal III priedo 1 priedėlio 1. 1 punktą. 2. 2. Tikrasis sukamasis momentas Sukamasis momentas yra normalizuotas pagal didžiausią atitinkamam apsisukimų dažniui sukamąjį momentą. Taikant kartografavimo kreivę, apibrėžtą pagal 1. 3 punktą, etaloninio ciklo sukimo momento vertės atitinkamam tikrajam apsisukimų dažniui, apibrėžtam 2. 1 punkte, denormalizuojamos taip: Tikrasis sukamasis momentas = % sukamojo momento × didž. sukamasis momentas 100 Kad būtų galima sukurti etaloninių verčių ciklą, neigiamoms sukamo variklio taškų („m“) sukamojo momento vertėms suteikiamos denormalizuotos vertės, nustatytos vienu iš šių būdų: — neigiama vertė suteikiama 40 % teigiamo sukamojo momento, atitinkančio tą patį apsisukimų dažnio tašką, vertei, — neigiamo sukamojo momento, kuris reikalingas varikliui sukti nuo mažiausio iki didžiausio kartogra- favimo apsisukimų dažnio, kartografavimu, — nustatomas neigiamas sukamasis momentas, kurio reikia, kad būtų galima variklį sukti tuščiosios eigos ir etaloniniu apsisukimų dažniais, ir tarp šių dviejų taškų tiesiškai interpoliuojama. 2. 3. Denormalizavimo metodikos pavyzdys Pateikiamas šio bandymo taško denormalizavimo pavyzdys: % apsisukimų dažnio = 43 % sukamojo momento = 82 Turint šias vertes: etaloninis apsisukimų dažnis = 2 200 min-1, apsisukimų dažnis tuščiąja eiga = 600 min-1, gaunama, kad: tikrasis apsisukimų dažnis = 43 × (2200 – 600) 100 + 600 = 1288 min -1 , tikrasis sukamasis momentas = 82×700 100 = 574 Nm tuo tarpu kartografavimo kreivėje nustatytas didžiausias sukamasis momentas 1 288 min-1 apsisukimų dažniui yra lygus 700 Nm. 3. IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIEKIO NUSTATYMO BANDYMO EIGA Gamintojo prašymu prieš matavimo ciklą gali būti daromas tuščiasis bandymas varikliui ir išmetimo sis- temai kondicionuoti. Varikliai, kurie kaip kurą vartoja NG ir LPG, prieš darant ETC bandymą turi būti pravažinėti. Varikliai dirba ne mažiau kaip du ETC ciklus ir tol, kol viename ETC cikle išmatuotas išmetamo CO kiekis yra ne daugiau kaip 10 % CO didesnis kaip ankstesniame ETC cikle išmatuotas teršalų kiekis. 338 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 3. 1. Ėminių ėmimo filtrų parengimas (tik dyzeliniams varikliams) Bent vienai valandai prieš bandymą kiekvienas filtras (pora) dedamas į uždengiamą, bet neužsandarintą Pet- rio lėkštelę ir su lėkštele dedamas į svėrimo kamerą stabilizavimui. Pasibaigus stabilizavimo laikui, kiek- vienas filtras (pora) sveriamas ir užrašoma tuščio filtro masė. Po to filtras (pora), kol bus panaudotas darant bandymą, laikomas uždarytoje Petrio lėkštelėje ar užsandarintame filtro laikiklyje. Jei filtras (pora) nebuvo panaudotas per aštuonias valandas po to, kai buvo išimtas iš svėrimo kameros, jis prieš naudojant turi būti kondicionuojamas ir iš naujo pasveriamas. 3. 2. Matavimo įrangos instaliavimas Bandymų įranga ir ėminių zondai turi būti įrengti pagal reikalavimus. Išmetimo vamzdis turi būti prijung- tas prie viso srauto praskiedimo sistemos. 3. 3. Praskiedimo sistemos ir variklio paleidimas Paleidžiami praskiedimo sistema ir variklis, ir jie šildomi tol, kol esant didžiausiai galiai temperatūra ir slėgis visur nusistovi pagal gamintojo rekomendaciją ir gerą inžinerinę praktiką. 3. 4. Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos paleidimas (tik dyzeliniams varikliams) Paleidžiama kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema ir jai leidžiama veikti per aplenkimo grandinę. Galima nustatyti kietųjų dalelių fono lygį praskiedimo ore leidžiant jį per kietųjų dalelių filtrus. Jei vartojamas fil- truotas praskiedimo oras, galima daryti vieną matavimą prieš bandymą ir po jo. Jei praskiedimo oras nefil- truojamas, matuoti galima ciklo pradžioje ir pabaigoje, ir gautas vertes suvidurkinti. 3. 5. Viso srauto praskiedimo sistemos reguliavimas Visas praskiestas išmetamųjų dujų srautas reguliuojamas taip, kad sistemoje nebūtų vandens kondensato ir kad filtro paviršiaus didžiausia temperatūra būtų 325 K (52 °C) ar mažesnė (žr. V priedo 2. 3. 1 punktą, DT). 3. 6. Analizatorių tikrinimas Nustatomas išmetamųjų dujų analizatorių nulis, ir jie kalibruojami. Jei naudojami ėminio ėmimo maišai, iš jų turi būti išsiurbtas oras. 3. 7. Variklio paleidimo procesas Stabilizuotas variklis paleidžiamas pagal gamintojo rekomenduotą paleidimo metodiką, pateiktą savininko naudojimo vadove, naudojant variklio starterį ar dinamometrą. Pasirinktinai bandymą galima pradėti iškart po variklio kondicionavimo tarpsnio, variklio neišjungus po to, kai jis pasiekia tuščiosios eigos apsisukimų dažnį. 3. 8. Bandymo ciklas 3. 8. 1. Bandymo seka Bandymo seka pradedama, kai variklis pasiekia tuščiosios eigos apsisukimų dažnį. Bandymas daromas pagal etaloninį ciklą, kaip nustatyta šio priedo 2 punkte. Variklio apsisukimų dažnio ir sukamojo momento reguliavimo komandos duodamos 5 Hz dažniu (rekomenduojama 10 Hz) ar didesniu. Matuojamos varik- lio apsisukimų dažnio ir sukamojo momento vertės visą bandymo ciklą registruojamos bent kartą per sekundę, ir signalai gali būti elektroniniu būdu filtruojami. 3. 8. 2. Analizatorių atsakas Paleidžiant variklį ar pradedant bandymo seką, jei ciklas pradedamas tiesiog po variklio pradinio kondi- cionavimo, tuo pat metu paleidžiama matavimo įranga: — pradedanti rinkti ar analizuoti praskiedimo orą, — pradedanti rinkti ar analizuoti praskiestas išmetamąsias dujas, — pradedanti matuoti praskiestų išmetamųjų dujų kiekį (CVS) ir reikiamą temperatūrą bei slėgį, — pradedanti registruoti dinamometro apsisukimų dažnio ir sukamojo momento išmatuotus duomenis. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 339 HC ir NOx kiekis praskiedimo tunelyje turi būti matuojamas pastoviai 2 Hz dažniu. Vidutinės koncentra- cijos nustatomos integruojant viso bandymo ciklo analizatoriaus signalus. Sistemos atsako trukmė turi būti ne didesnė kaip 20 s ir prireikus turi būti derinama su CVS srauto svyravimais bei ėminio ėmimo trukmės ar bandymo ciklo nukrypimais. CO, CO2, NMHC ir CH4 turi būti nustatyti integravimo būdu ar nustatant koncentracijas ėminių ėmimo maiše, į kurį renkama visą bandymo ciklą. Dujinių teršalų koncentracijos praskiedimo ore turi būti nustatomos integravimo būdu ar nustatant į maišą surinkto praskiedimo oro ėmi- nio koncentracijas. Visos kitos vertės turi būti registruojamos bent vieno matavimo per sekundę dažniu (1 Hz). 3. 8. 3. Kietųjų dalelių ėminiųėmimas (tik dyzeliniams varikliams) Paleidžiant variklį ar pradedant bandymo seką, jei ciklas pradedamas tiesiog po variklio pradinio kondi- cionavimo, kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema turi būti perjungiama iš aplenkimo grandinės į kietųjų dalelių ėmimo grandinę. Jei srauto kompensavimas netaikomas, ėminio ėmimo siurblys(-iai) turi būti sureguliuotas(-i) taip, kad per kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondą ar per tiekimo vamzdį būtų palaikomas nustatytos vertės srautas ± 5 %. Jei taikomas srauto kompensavimas (t. y. ėminio srauto proporcingas reguliavimas), turi būti parodyta, kad pagrindinio tunelio srauto ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo srauto santykis nesikeičia daugiau kaip ± 5 % nustatytos vertės (išskyrus pirmąsias 10 ėminio ėmimo sekundžių). Pastaba. Dvigubo praskiedimo atveju ėminio srautas yra srauto per ėminio filtrus ir antrinio praskiedimo oro srauto grynasis skirtumas. Turi būti registruojama vidutinė temperatūra ir slėgis dujų matuoklio(-ių) ar srauto matavimo prietaisų įlei- džiamosiose angose. Jei nustatyto dydžio srautas dėl didelio kietųjų dalelių kiekio ant filtro negali būti palai- komas visą ciklo laiką (± 5 % tikslumu), bandymas turi būti anuliuotas. Bandymas turi būti pakartotas nau- dojant mažesnį srautą ir (ar) didesnio skersmens filtrą. 3. 8. 4. Variklio gesimas Jei darant bandymą variklis kuriuo nors momentu užgęsta, varikliui turi būti daromas pradinis kondicio- navimas, jis vėl paleidžiamas ir bandymas kartojamas. Jei per bandymo ciklą sugenda kuri nors reikalinga bandymo įranga, bandymas turi būti anuliuotas. 3. 8. 5. Veiksmai po bandymo Baigus bandymą turi būti sustabdytas praskiestų išmetamųjų dujų tūrio matavimas, dujų srautas į ėminio rinkimo maišus ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo siurblys. Integruojančio analizatoriaus sistemoje ėminio ėmimas turi tęstis, kol baigiasi sistemos atsako laikas. Koncentracija ėminių rinkimo maišuose, jei jie naudojami, turi būti nustatoma kiek įmanoma greičiau ir būtinai ne vėliau kaip 20 min po bandymo ciklo pabaigos. Po išmetamųjų teršalų nustatymo bandymo naudojant nulines ir patikros dujas vėl patikrinami analizato- riai. Bandymas bus laikomas priimtinu, jei prieš bandymą ir po bandymo gautų rezultatų skirtumas patik- ros dujų vertei yra mažesnis kaip 2 %. Tik dyzeliniams varikliams kietųjų dalelių filtrai į svėrimo kamerą turi būti grąžinti ne vėliau kaip praėjus valandai po bandymo ir prieš svėrimą jie turi būti bent valandą, tačiau ne ilgiau kaip 80 valandų kondi- cionuojami uždarytoje, bet neužsandarintoje Petrio lėkštelėje. 3. 9. Bandymo eigos tikrinimas 3. 9. 1. Duomenų poslinkis Norint sumažinti paklaidą dėl ciklo matavimo ir etaloninių verčių signalų tarpusavio delsos, visa variklio apsisukimų dažnio ir sukimo momento išmatuotų signalų seka laike gali būti paskubinta ar uždelsta eta- loninių apsisukimų dažnio ir sukimo momento sekos atžvilgiu. Jei daromas išmatuotų signalų poslinkis, tuo pačiu dydžiu ir ta pačia kryptimi turi būti paslinktos apsisukimų dažnio ir sukimo momento vertės. 340 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 3. 9. 2. Ciklo darbo vertės apskaičiavimas Tikroji ciklo darbo vertė Wact (kWh) apskaičiuojama naudojant kiekvieną porą registruojamų išmatuotų variklio apsisukimų dažnio ir sukimo momento verčių. Tai turi būti daroma po to, kai bus padarytas koks nors išmatuotų duomenų poslinkis, jei yra pasirinktas šis būdas. Tikroji ciklo darbo vertė Wact yra naudo- jama norint palyginti su etalonine ciklo darbo verte Wref ir apskaičiuoti su stabdymu susijusį išmetamųjų teršalų kiekį (žr. 4. 4 ir 5. 2 punktus). Tas pat metodas turi būti taikomas integruojant etaloninę ir tikrąją variklio galią. Jei reikia nustatyti vertes tarp gretimų etaloninių ar gretimų išmatuotų verčių, turi būti tai- koma tiesinė interpoliacija. Integruojant etaloninį ir tikrąjį ciklo darbą visos neigiamos sukimo momento vertės turi būti prilygintos nuliui ir įtrauktos. Jei integruojama, kai dažnis mažesnis kaip 5 Hz, ir jei per duotą laiko atkarpą sukimo momento vertė pasikeičia iš teigiamos į neigiamą ar iš neigiamos į teigiamą, neigiama dalis turi būti apskai- čiuota ir prilyginta nuliui. Teigiama dalis turi būti įtraukta į integruotą vertę. Wact vertė turi būti nuo - 15 % iki + 5 % Wref. 3. 9. 3. Bandymo ciklo tinkamumo patvirtinimo statistika Turi būti gautos apsisukimų dažnio, sukimo momento ir galios išmatuotų verčių bei jų etaloninių verčių tiesinės regresijos lygtys. Tai turi būti daroma po išmatuotų duomenų poslinkio, jei buvo pasirinktas šis būdas. Taikant mažiausių kvadratų metodą gaunama tokia geriausios sutapties lygtis: kurioje: y = apsisukimų dažnio (min-1), sukamojo momento (Nm) ar galios (kW) išmatuotoji (tikroji) vertė, y = mx + b m = regresijos kreivės krypties koeficientas, x = apsisukimų dažnio (min-1), sukamojo momento (Nm) ar galios (kW) etaloninė vertė, b = regresijos kreivės atkarpa Y ašyje. Turi būti apskaičiuota kiekvienos regresijos kreivės standartinė įverčio y pagal x paklaida (SE) ir mišriosios koreliacijos koeficientas (r2). Rekomenduojama šią analizę daryti taikant 1 Hz dažnį. Visos neigiamos etaloninės sukimo momento vertės ir atitinkamos išmatuotos sukamojo momento vertės turi būti pašalintos iš ciklo sukamojo momento ir galios duomenų pripažinimo galiojančiais statistikos skaičiavimų. Kad bandymas būtų patvirtintas tin- kamu, privalu atitikti 6 lentelėje nurodytus kriterijus. 6 lentelė Regresijos kreivės leistinieji nuokrypiai Apsisukimų dažnis Sukamasis momentas Galia Y pagal X įverčio stan- dartinė paklaida (SE) ne didesnė kaip 100 min-1 ne didesnė kaip 13 % didžiausio variklio sukamojo momento galios kartografavimo kreivėje ne didesnė kaip 8 % didžiausios variklio kartografavimo galios kreivėje Regresijos kreivės kryp- ties koeficientas, m nuo 0,95 iki 1,03 nuo 0,83 iki 1,03 nuo 0,89 iki 1,03 Mišriosios koreliacijos koeficientas, r2 ne mažesnis kaip 0,9700 ne mažesnis 0,8800 kaip mažesnis ne 0,9100 kaip Regresijos kreivės atkarpa Y ašyje, b ± 50 min-1 ± 20 Nm ar ± 2 % didž. sukamojo momento, kuri vertė yra didesnė ± 4 kW ar ± 2 % didž. galios, kuri vertė yra didesnė Iš regresijos analizės leidžiama pašalinti taškus, jei jie pažymėti 7 lentelėje. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 341 7 lentelė Taškai, kuriuos leidžiama pašalinti iš regresijos analizės Sąlygos Pašalinami taškai Visa apkrova, kai sukamojo momento išmatuotoji vertė < sukimo momento etaloninę vertę Apkrovos nėra, ne tuščiosios eigos režimas, kai sukimo momento išmatuotoji vertė >sukimo momento etaloninę vertę Apkrovos nėra, droselio sklendė uždaryta, tuščio- sios eigos režimas, kai apsisukimų dažnis >etaloninį apsisukimų dažnį tuščiąja eiga Sukamojo momento ir (ar) galios Sukamojo momento ir (ar) galios Apsisukimų dažnio ir (ar) galios 4. IŠMETAMŲJŲ DUJINIŲ TERŠALŲ KIEKIO APSKAIČIAVIMAS 4. 1. Praskiestų išmetamųjų dujų srauto nustatymas Visas ciklo praskiestų išmetamųjų dujų srautas (kg/bandymui) apskaičiuojamas remiantis per ciklą pada- rytais matavimais ir atitinkamais srauto matavimo įtaiso kalibravimo duomenimis (V0, jei tai PDP (tūrinis siurblys), ar Kv, jei tai CFV (kritinio srauto Venturi debitmatis), kaip apibrėžta III priedo 5 priedėlio 2 punk- te). Turi būti taikomos toliau pateiktos formulės, jei praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra naudojant šilumokaitį palaikoma pastovi visą ciklą (± 6 K, jei tai PDP-CVS, ± 11 K, jei tai CFV-CVS, žr. V priedą, 2. 3 punktą). PDP-CVS sistemai: kurioje: MTOTW = 1,293×V0×Np×(pB - p1)×273/(101,3× T) MTOTW = vieno ciklo praskiestų drėgnų išmetamųjų dujų masė, kg, V0 Np pB p1 T = dujų, bandymo sąlygomis pumpuojamų per vieną apsisukimą, tūris, m3/apsisukimui, = siurblio per bandymą padarytų apsisukimų bendras skaičius, = atmosferinis slėgis bandymo patalpoje, kPa, = slėgio siurblio įleidžiamojoje angoje sumažėjimas, palyginti su atmosferiniu, kPa, = ciklo vidutinė praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra siurblio įleidžiamojoje angoje, K. CFV-CVS sistemai: kurioje: MTOTW = 1,293×t ×Kv×pA/T 0,5 MTOTW = vieno ciklo praskiestų drėgnų išmetamųjų dujų masė, kg, T Kv pA T = ciklo trukmė, s, = kritinio srauto Venturi debitmačio kalibravimo koeficientas standartinėmis sąlygomis, = absoliutusis slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa, = absoliučioji temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K. Jei naudojama sistema su srauto kompensavimu (t. y. be šilumokaičio), apskaičiuojama momentinė išmetamųjų dujų masė ir ji integruojama visam ciklui. Šiuo atveju momentinė praskiestų išmetamųjų dujų masė apskaičiuojama pagal tokias formules. PDP-CVS sistemai: kurioje: MTOTW,i = 1,293×V0×Np,i×(pB - p1)×273/(101,3∙ T) MTOTW = momentinė praskiestų drėgnų išmetamųjų dujų masė, kg, Np, i = bendras siurblio apsisukimų skaičius per laiko atkarpą. 342 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. CFV-CVS sistemai: kurioje: MTOTW,i = 1,293×Δti×Kv×pA/T 0,5 MTOTW, i = momentinė praskiestų drėgnų išmetamųjų dujų masė, kg, Δti = laiko atkarpa, s. Jei ėminio bendra kietųjų dalelių (MSAM) ir dujinių teršalų masė yra didesnė kaip 0,5 % viso CVS (pasto- vaus srauto ėminio ėmimas) srauto masės (MTOTW), CVS srautui turi būti padaryta pataisa dėl MSAM arba kietųjų dalelių ėminio srautas turi būti sugrąžintas į CVS prieš srauto matavimo įtaisą (PDP ar CFV). 4. 2. NOx pataisa drėgniui Kadangi NOx išmetamųjų teršalų kiekis priklauso nuo aplinkos oro sąlygų, NOx koncentracijai turi būti daroma pataisa aplinkos oro drėgniui, taikant šiose formulėse pateiktus faktorius: a) dyzeliniams varikliams: b) dujiniams varikliams: kuriose: KH,D = 1 1—0,0182×(Ha-10,71) KH,G = 1 1—0,0329×(Ha-10,71) Ha = įsiurbiamo oro drėgnis, g vandens vienam kg sauso oro ir kuriose: Ha = 6,220×Ra×pa -2 pB-pa×Ra×10 Ra = santykinis įsiurbiamo oro drėgnis, %, pa = įsiurbiamo oro sočiųjų vandens garų slėgis, kPa, pB = bendras atmosferinis slėgis, kPa. 4. 3. Išmetamųjų teršalų masės srauto apskaičiavimas 4. 3. 1. Sisitemos su pastovios masės srautu Sistemoms su šilumokaičiu teršalų masė (g/bandymui) turi būti nustatyta pagal šias lygtis: 1) NOxmass=0,001587×NOxconc×KH,D×MTOTW((dyzeliniai varikliai)) 2) NOxmass=0,001587×NOxconc×KH,G×MTOTW((dujiniai varikliai)) 3) COmass=0,000966×COconc×MTOTW 4) HCmass=0,000479×HCconc×MTOTW′((dyzeliniai varikliai)) 5) HCmass=0,000502×HCconc×MTOTW′((LPG vartojantys varikliai)) 7) CH4mass=0,000552×CH4conc×MTOTW((NG vartojantys varikliai)) kuriose: NOx conc, COconc, HCconc(1) , NMHCconc = vidutinė ciklo koncentracija su pataisa fonui, gauta integra- vimo būdu (privalomas NOx ir HC) ar matuojant dujų rinkimo maiše, ppm, MTOTW KH, D KH, G (1) Grindžiama C1 ekvivalentu. = vieno ciklo bendra praskiestų išmetamųjų dujų masė (žr. 4. 1 punktą), kg, = pataisos drėgniui koeficientas dyzeliniams varikliams, apibrėžtas 4. 2 punkte, = pataisos drėgniui koeficientas dujų varikliams, apibrėžtas 4. 2 punkte. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 343 Koncentracijos, išmatuotos sausoms dujoms, drėgnoms dujoms turi būti perskaičiuotos pagal III priedo 1 priedėlio 4. 2 punktą. NMHCconc nustatymas priklauso nuo taikomo metodo (žr. III priedo 4 priedėlio 3. 3. 4 punktą). Abiem atve- jais turi būti nustatyta CH4 koncentracija ir atimta iš HC koncentracijos pagal lygtis: a) GC metodas: b) NMC metodas: NMHCconc = HCconc - CH4conc NMHCconc = HC(w/o Cutter)×(1—CEM)-HC(wCutter) CEE-CEM kuriose: HC(wCutter) = HC koncentracija, kai ėminio srautas teka per NMC, HC(w/oCutter) = HC koncentracija, kai ėminio srautas aplenkia NMC, CEM CEE = efektyvumas pagal metaną, apibrėžtas III priedo 5 priedėlio 1. 8. 4. 1 punkte, = efektyvumas pagal etaną, apibrėžtas III priedo 5 priedėlio 1. 8. 4. 2 punkte. 4. 3. 1. 1. K o n c e n t r a c i j ų s u f o n o k o n c e n t r a c i j o s pa t a i s a n u s t a t y m a s Norint gauti tikrąsias teršalų koncentracijas turi būti iš išmatuotos koncentracijos atimta vidutinė dujinių teršalų fono koncentracija praskiedimo ore. Vidutinės fono koncentracijų vertės gali būti nustatytos tai- kant ėminio rinkimo maiše metodą ar nepertraukiamu matavimu ir integravimu. Turi būti taikoma ši for- mulė: kurioje: conc = conce - concd×(1 - (1/DF)) conc = atitinkamo teršalo koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose atėmus atitinkamo teršalo kiekį praskiedimo ore, ppm, conce = atitinkamo teršalo koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, ppm, concd = atitinkamo teršalo koncentracija, išmatuota praskiedimo ore, ppm, DF = praskiedimo koeficientas. Praskiedimo koeficientas apskaičiuojamas pagal šias lygtis: a) dyzeliniams ir LPG vartojantiems dujų varikliams: DF = FS -4 CO2,conce+(HCconce+ COconce)×10 b) NG vartojantiems dujinius varikliams: DF = FS -4 CO2,conce+(NMHCconce+ COconce)×10 kuriose: CO2, conce = CO2 koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, % tūrio, HCconce = HC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm C1, NMHCconce = NMHC koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm C1, COconce FS = CO koncentracija praskiestose išmetamosiose dujose, ppm, = stechiometrinis faktorius. Koncentracijos, išmatuotos sausoms dujoms, drėgnoms dujoms turi būti perskaičiuotos pagal III priedo 1 priedėlio 4. 2 punktą. Stechiometriniai faktoriai apskaičiuojami pagal šią lygtį: FS = 100× χ χ + y 2 +3,76×(χ + y 4) 344 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. kurioje: x, y = degalų sudėtis CxHy. Pagal kitą metodą, jei sudėtis yra nežinoma, galima taikyti šiuos stechiometrinius faktorius: FS (dyzelinas) = 13,4 FS (LPG) = 11,6 FS (NG) = 9,5. 4. 3. 2. Sistemos su srauto kompensavimu Sistemoms be šilumokaičio teršalų masė (g/bandymui) turi būti nustatyta apskaičiuojant momentines išmetamųjų teršalų mases ir momentines vertes integruojant visam ciklui. Be to, momentinei koncentra- cijos vertei turi būti taikoma pataisa fono koncentracijai. Turi būti taikomos šios formulės: n 1) NOxmass=∑ i=1 n 2) NOxmass=∑ i=1 n (MTOTW,i×NOxconce,i×0,001587×KH,D)-(MTOTW×NOxconcd×(1—1/DF)×0,001587×KH,D)((dyzeliniai varikliai)) (MTOTW,i×NOxconce,i×0,001587×KH,G)-(MTOTW×NOxconcd×(1—1/DF)×0,001587×KH,G)((dujiniai varikliai)) 3) COmass=∑ (MTOTW,i×COconce,i×0,000966)-(MTOTW×COconcd×(1—1/DF)×0,000966) i=1 n 4) HCmass=∑ i=1 n 5) HCmass=∑ (MTOTW,i×HCconce,i×0,000479)-(MTOTW×HCconcd×(1—1/DF)×0,000479)((dyzeliniai varikliai)) (MTOTW,i×HCconce,i×0,000502)-(MTOTW×HCconcd×(1—1/DF)×0,000502)((LPG vartojantys varikliai)) i=1 n 6) NMHCmass=∑ i=1 n (MTOTW,i×NMHCconce,i×0,000516)-(MTOTW×NMHCconcd×(1—1/DF)×0,000516)((NG vartojantys varikliai)) 7) CH4mass=∑ i=1 (MTOTW,i×CH4conce,i×0,000552)-(MTOTW×CH4concd×(1—1/DF)×0,000552)((NG vartojantys varikliai)) kuriose: conce concd = atitinkamo teršalo koncentracija, išmatuota praskiestose išmetamosiose dujose, ppm, = atitinkamo teršalo koncentracija, išmatuota praskiedimo ore, ppm, MTOTW, i = momentinė praskiestų išmetamųjų dujų koncentracija (žr. 4. 1 punktą), kg, MTOTW = bendra vieno ciklo praskiestų išmetamųjų dujų masė (žr. 4. 1 punktą), kg, KH, D KH, G = pataisos drėgniui koeficientas dyzeliniams varikliams, apibrėžtas 4. 2 punkte, = pataisos drėgniui koeficientas dujiniams varikliams, apibrėžtas 4. 2 punkte, DF = praskiedimo koeficientas, apibrėžtas 4. 3. 1. 1 punkte. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 345 4. 4. Išmetamųjų teršalų savitojo kiekio apskaičiavimas Išmetamųjų teršalų kiekis (g/kWh) atskiriems komponentams apskaičiuojamas pagal formules:  = NOxmass/Wact((dyzeliniai ir dujiniai varikliai)) NOx CO = COmass/Wact((dyzeliniai ir dujiniai varikliai)) HC = HCmass/Wact((dyzeliniai ir LPG vartojantys dujiniai varikliai)) NMHC = NMHCmass/Wact((NG vartojantys dujiniai varikliai))  = CH4mass/Wact((NG vartojantys dujiniai varikliai)) CH4 kuriose: Wact = ciklo tikrasis padarytas darbas, apibrėžtas 3. 9. 2 punkte, kWh. 5. IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ KIETŲJŲ DALELIŲ KIEKIO APSKAIČIAVIMAS (TIK DYZELINIAMS VARIK- LIAMS) 5. 1. Masės srauto apskaičiavimas Kietųjų dalelių masė (g/bandymui) apskaičiuojama pagal formulę: PTmass = Mf MSAM × MTOTW 1000 kurioje: Mf = ciklo kietųjų dalelių ėminio masė, mg, MTOTW = bendra vieno ciklo praskiestų išmetamųjų dujų masė, apibrėžta 4. 1 punkte, kg, MSAM = iš praskiedimo tunelio kietosioms dalelėms rinkti paimtų praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg, ir: Mf = Mf, p + Mf,b, jei sverta atskirai, mg, Mf, p = ant pirminio filtro surinktų kietųjų dalelių masė, mg, Mf, b = ant atsarginio filtro surinktų kietųjų dalelių masė, mg. Jei naudojama dvigubo praskiedimo sistema, antrinio praskiedimo oro masė turi būti atimta iš visos kietųjų dalelių filtrus perėjusių dvigubai praskiestų išmetamųjų dujų masės: kurioje: MSAM = MTOT - MSEC MTOT = kietųjų dalelių filtrą perėjusių dvigubai praskiestų išmetamųjų dujų masė, kg, MSEC = antrinio praskiedimo oro masė, kg. Jei pagal 3. 4 punktą nustatomas kietųjų dalelių kiekis praskiedimo ore, kietųjų dalelių masei gali būti pada- ryta pataisa fono koncentracijai. Šiuo atveju kietųjų dalelių masė (g/bandymui) apskaičiuojama pagal for- mulę: PTmass =[ Mf MSAM -( Md MDIL ×(1 - 1 DF))]× MTOTW 1000 kurioje: Mf, MSAM, MTOTW = žr. pirmiau, MDIL ore nustatyti, masė, kg, = pirminio praskiedimo oro, ėminių ėmikliu paimto kietųjų dalelių kiekiui praskiedimo Md DF = pirminio praskiedimo ore surinktų kietųjų dalelių masė, mg, = praskiedimo faktorius, apibrėžtas 4. 3. 1. 1 punkte. 346 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 5. 2. IŠMETAMŲJŲ TERŠALŲ SAVITOJO KIEKIO APSKAIČIAVIMAS Kietųjų dalelių išmetamųjų teršalų savitasis kiekis apskaičiuojamas pagal šią formulę: kurioje: Wact = ciklo tikrasis padarytas darbas, apibrėžtas 3. 9. 2 punkte, kWh. PT = PTmass/Wact 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 347 3 priedėlis VARIKLIŲ DINAMOMETRINIS GRAFIKAS DARANT ETC BANDYMĄ LAIKAS s 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0,1 23,1 12,6 21,8 19,7 54,6 71,3 55,9 72 86,7 51,7 53,4 34,2 45,5 54,6 64,5 71,7 79,4, 89,7 57,4 59,7 90,1 82,9 51,3 28,5 29,3 26,7 20,4 14,1 6,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 25,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1,5 21,5 28,5 71 76,8 80,9 4,9 18,1 85,4 61,8 0 48,9 87,6 92,7 99,5 96,8 85,4 54,8 99,4 0 30,6 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 11,1 LAIKAS s 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 28,5 32 4 34,5 64,1 58 50,3 66,4 81,4 88,7 52,5 46,4 48,6 55,2 62,3 68,4 74,5 38 41,8 47,1 52,5 56,9 58,3 56,2 52 43,3 36,1 27,6 21,1 8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 11,6 0 27,2 17 36 59,7 80,8 49,7 65,6 78,6 64,9 44,3 51,4 58,1 69,3 72 72,1 20,9 73,9 82,3 80,4 86 0 83,4 99,1 99,6 73,4 0 58,5 90,9 99,4 99 91,5 73,7 0 89,6 99,2 99,8 80,8 11,8 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 14,8 0 74,8 76,9 78 86 17,9 0 86 72,2 „m“ „m“ 83,4 97 99,3 20,8 „m“ LAIKAS s 125 126 127 128 129 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139 140 141 142 143 144 145 146 147 148 149 150 151 152 153 154 155 156 157 158 159 160 161 162 163 164 165 166 167 168 169 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 185 186 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 65,3 64 59,7 52,8 45,9 38,7 32,4 27 21,7 19,1 34,7 16,4 0 1,2 30,1 30 54,4 77,2 58,1 45 68,7 85,7 60,2 59,4 72,7 79,9 44,3 41,5 56,2 65,7 74,4 54,4 47,9 54,5 62,7 62,3 46,2 44,3 48,2 51 50 49,2 49,3 49,9 51,6 49,7 48,5 50,3 51,1 54,6 56,6 58 53,6 40,8 32,9 26,3 20,9 10 0 0 0 0 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0,4 14 48,6 11,2 2,1 19,3 73,9 74,4 55,6 0 82,1 98,1 67,2 0 98 99,6 45 0 84,4 98,2 99,1 84,7 0 89,7 99,5 96,8 0 54,2 83,2 13,3 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 72,5 84,5 64,8 76,5 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0 0 0 0 0 348 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. LAIKAS s 187 188 189 190 191 192 193 194 195 196 197 198 199 200 201 202 203 204 205 206 207 208 209 210 211 212 213 214 215 216 217 218 219 220 221 222 223 224 225 226 227 228 229 230 231 232 233 234 235 236 237 238 239 240 241 242 243 244 245 246 247 248 249 250 251 252 253 254 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 21,2 30,8 5,9 34,6 59,9 84,3 68,7 43,6 41,5 49,9 60,8 70,2 81,1 49,2 56 56,2 61,7 69,2 74,1 72,4 71,3 71,2 67,1 65,5 64,4 62,9 62,2 62,9 58,8 56,9 Vard. sukamasis momentas % 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 62,7 75,1 82,7 80,3 87 86,2 „m“ „m“ 85,4 94,3 99 99,4 92,4 0 86,2 99,3 99 99,3 99,8 8,4 0 9,1 „m“ „m“ „m“ 25,6 35,6 24,4 „m“ „m“ LAIKAS s 255 256 257 258 259 260 261 262 263 264 265 266 267 268 269 270 271 272 273 274 275 276 277 278 279 280 281 282 283 284 285 286 287 288 289 290 291 292 293 294 295 296 297 298 299 300 301 302 303 304 305 306 307 308 309 310 311 312 313 314 315 316 317 318 319 320 321 322 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 54,5, 51,7 56,2 59,5 65,5 71,2 76,6 79 52,9 53,1 59 62,2 65 69 69,9 70,6 68,9 69,8 69,6 65,7 67,1 66,7 65,6 64,5 62,9 59,3 54,1 51,3 47,9 43,6 39,4 34,7 29,8 20,9 36,9 35,5 20,9 49,7 42,5 32 23,6 19,1 15,7 25,1 34,5 44,1 52,8 63,6 73,6 62,2 29,2 46,4 47,3 47,2 47,9 47,8 49,2 52,7 57,4 61,8 66,4 65,8 59 50,7 41,8 34,7 28,7 25,2 „m“ 17 78,7 94,7 99,1 99,5 99,9 0 97. 5 99,7 99,1 99 99,1 83,1 28,4 12,5 8,4 9,1 7 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 73,4 „m“ „m“ „m“ 11,9 „m“ „m“ „m“ 0 73,5 76,8 81,4 87,4 98,6 99 99,7 „m“ „m“ 22 13,8 12,5 11,5 35,5 83,3 96,4 99,2 99 60,9 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ LAIKAS s 323 324 325 326 327 328 329 330 331 332 333 334 335 336 337 338 339 340 341 342 343 344 345 346 347 348 349 350 351 352 353 354 355 356 357 358 359 360 361 362 363 364 365 366 367 368 369 370 371 372 373 374 375 376 377 378 379 380 381 382 383 384 385 386 387 388 389 390 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 43 38,7 48,1 40,3 42,4 46,4 46,9 46,1 45,7 45,5 46,4 51,3 51,3 53,2 53,9 53,4 53,8 50,6 47,8 41,6 38,7 35,9 34,6 34,8 35,9 38,8 41,5 47,1 53,1 46,4 42,5 43,6 47,1 54,1 62,9 72,6 82,4 88 46,4 53,4 58,4 61,5 64,8 68,1 73,4 73,3 73,5 68,3 45,4 47,2 44,5 47,8 46,8 46,9 46,8 46,1 46,1 45,5 44,7 43,8 41 41,1 38 35,9 33,5 53,1 48,3 49,9 24,8 0 31,9 61 52,1 47,7 30,7 23,1 23,2 31,9 73,6 60,7 51,1 46,8 50 52,1 45,7 22,1 26 17,8 29,8 71,6 47,3 80,3 87,2 90,8 94,7 99,2 99,7 0 0,7 58,6 87,5 99,5 99 99,6 99,5 99,4 0 95,2 99,2 99 99 99,2 99,7 29,8 14,6 0 49,9 75,7 9 10,3 15,9 12,7 8,9 6,2 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 6,4 6,3 0,3 0 48,9 „m“ „m“ 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 349 LAIKAS s 391 392 393 394 395 396 397 398 399 400 401 402 403 404 405 406 407 408 409 410 411 412 413 414 415 416 417 418 419 420 421 422 423 424 425 426 427 428 429 430 431 432 433 434 435 436 437 438 439 440 441 442 443 444 445 446 447 448 449 450 451 452 453 454 455 456 457 458 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 48 45,3 41,6 44,3 44,3 43,4 44,3 43 42,2 42,7 45 43,6 42,2 44,8 43,4 45 42,2 61,2 56,3 59,7 62,3 67,9 69,5 73,1 77,7 79,7 82,5 85,3 86,6 89,4 62,2 52,7 50,2 49,3 52,2 51,3 51,3 51,1 51,1 51,8 51,3 51,1 51,3 52,3 52,9 53,8 51,7 53,5 52 51,7 53,2 54,2 55,2 53,8 53,1 55 57 61,5 59,4 59 57,3 64,1 70,9 58 41,5 44,1 46,8 47,2 „m“ „m“ 3,1 79 89,5 98,8 98,9 98,8 98,8 98,8 99 98,9 98,8 99 98,8 99 54,3 31,9 72,3 99,1 99 99,2 99,3 99,7 99,8 99,7 99,5 99,4 99,4 99,4 0 96,4 99,8 99,6 99,8 100 100 100 100 99,9 100 100 100 99,8 99,7 99,6 99,9 99,6 99,8 99,9 99,7 99,5 99,4 99,6 99,7 99,4 99,2 99 5,7 0 59,8 99 90,5 0 59,8 92,6 99,2 99,3 LAIKAS s 459 460 461 462 463 464 465 466 467 468 469 470 471 472 473 474 475 476 477 478 479 480 481 482 483 484 485 486 487 488 489 490 491 492 493 494 495 496 497 498 499 500 501 502 503 504 505 506 507 508 509 510 511 512 513 514 515 516 517 518 519 520 521 522 523 524 525 526 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 51 53,2 53,1 55,9 53,9 52,5 51,7 51,5 52,8 54,9 57,3 60,7 62,4 60,1 53,2 44 35,2 30,5 26,5 22,5 20,4 19,1 19,1 13,4 6,7 3,2 14,3 34,1 23,9 31,7 32,1 35,9 36,6 38,7 38,4 39,4 39,7 40,5 40,8 39,7 39,2 38,7 32,7 30,1 21,9 12,8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 30,5 19,7 16,3 27,2 21,7 29,7 36,6 61,3 40,8 36,6 39,4 51,3 58,5 100 99,7 99,7 53,1 13,9 „m“ „m“ 52,2 80 95 99,2 99,1 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 63,8 0 75,7 79,2 19,4 5,8 0,8 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 25,6 56,9 45,1 4,6 1,3 28,6 73,7 59,5 0 27,8 80,4 88,9 11,1 LAIKAS s 527 528 529 530 531 532 533 534 535 536 537 538 539 540 541 542 543 544 545 546 547 548 549 550 551 552 553 554 555 556 557 558 559 560 561 562 563 564 565 566 567 568 569 570 571 572 573 574 575 576 577 578 579 580 581 582 583 584 585 586 587 588 589 590 591 592 593 594 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 60,7 54,5 51,3 45,5 40,8 38,9 36,6 36,1 44,8 51,6 59,1 66 75,1 81 39,1 53,8 59,7 64,8 70,6 72,6 72 68,9 67,7 66,8 64,3 64,9 63,6 63 64,4 63 63,6 63,3 60,1 61 59,7 58,7 56 53,9 52,1 49,9 46,4 43,6 40,8 37,5 27,8 17,1 12,2 11,5 8,7 8 5,3 4 3,9 0 0 0 0 0 0 0 8,7 16,2 23,6 21,1 23,6 46,2 68,4 58,7 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 72,7 78,9 91,1 99,1 99,1 99,9 8 0 89,7 99,1 99 96,1 19,6 6,3 0,1 „m“ „m“ 16,9 7 12,5 7,7 38,2 11,8 0 5 9,1 8,4 0,9 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0,6 0,9 1,1 0,5 0,9 0,2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 22,8 49,4 56 56,1 56 68,8 61,2 „m“ 350 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. LAIKAS s 595 596 597 598 599 600 601 602 603 604 605 606 607 608 609 610 611 612 613 614 615 616 617 618 619 620 621 622 623 624 625 626 627 628 629 630 631 632 633 634 635 636 637 638 639 640 641 642 643 644 645 646 647 648 649 650 651 652 653 654 655 656 657 658 659 660 661 662 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 31,6 19,9 32,9 43 57,4 72,1 53 48,1 56,2 65,4 72,9 67,5 39 41,9 44,1 46,8 48,7 50,5 52,5 51 50 49,1 47 43,1 39,2 40,6 41,8 44,4 48,1 53,8 58,6 63,6 68,5 72,2 77,1 57,8 60,3 61,9 63,8 64,7 65,4 65,7 65,6 49,1 50,4 50,5 51 49,4 49,2 48,6 47,5 46,5 46 45,6 47,1 46,2 47,9 49,5 50,6 51 53 54,9 55,7 56 56,1 55,6 55,4 54,9 „m“ 8,8 70,2 79 98,9 73,8 0 86 99 98,9 99,7 „m“ „m“ 38,1 80,4 99,4 99,9 99,7 90,3 1,8 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0,5 53,4 65,1 67,8 99,2 98,9 98,8 99,2 89,4 0 79,1 98,8 98,8 98,8 98,9 46,5 44,5 3,5 0 73,1 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 11,3 42,8 83 99,3 99,7 99,9 99,7 99,6 99,3 99,1 99 99 9,3 „m“ „m“ 51,3 LAIKAS s 663 664 665 666 667 668 669 670 671 672 673 674 675 676 677 678 679 680 681 682 683 684 685 686 687 688 689 690 691 692 693 694 695 696 697 698 699 700 701 702 703 704 705 706 707 708 709 710 711 712 713 714 715 716 717 718 719 720 721 722 723 724 725 726 727 728 729 730 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 54,9 54 53,8 52 50,4 50,6 49,3 50 50,4 51,9 53,6 54,6 56 55,8 58,4 59,9 60,9 63 64,3 64,8 65,9 66,2 65,2 65 63,6 62,4 61,8 59,8 59,2 59,7 61,2 62,2 62,8 63,5 64,7 64,7 65,4 66,1 64,3 64,3 63 62,2 61,6 62,4 62,2 61 58,7 55,5 51,7 49,2 48,8 47,9 46,2 45,6 45,6 45,5 43,8 41,9 41,3 41,4 41,2 41,8 41,8 43,2 45 44,2 43,9 38 59,8 39,3 „m“ „m“ „m“ 0 41,7 73,2 99,7 99,5 99,3 99,1 99 99 98,9 98,8 98,8 98,8 98,9 64 46,5 28,7 1,8 6,8 53,6 82,5 98,8 98,8 98,8 98,8 98,8 49,4 37,2 46,3 72,3 72,3 77,4 69,3 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 40,4 „m“ „m“ 9,8 34,5 37,1 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 17,4 29 „m“ „m“ 10,7 LAIKAS s 731 732 733 734 735 736 737 738 739 740 741 742 743 744 745 746 747 748 749 750 751 752 753 754 755 756 757 758 759 760 761 762 763 764 765 766 767 768 769 770 771 772 773 774 775 776 777 778 779 780 781 782 783 784 785 786 787 788 789 790 791 792 793 794 795 796 797 798 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 56,8 57,1 52 44,4 40,2 39,2 38,9 39,9 42,3 43,7 45,5 45,6 48,1 49 49,8 49,8 51,9 52,3 53,3 52,9 54,3 55,5 56,7 61,7 64,3 64,7 66,2 49,1 52,1 52,6 52,9 52,3 54,2 55,4 56,1 56,8 57,2 58,6 59,5 61,2 62,1 62,7 62,8 64 63,2 62,4 60,3 58,7 57,2 56,1 56 55,2 54,8 55,7 56,6 58 58,6 58,7 59,3 58,6 60,5 59,2 59,9 59,6 59,9 59,9 60,5 60,3 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 16,5 73,2 89,8 98,6 98,8 99,1 99,2 99,7 100 99,9 99,9 99,5 99,4 99,3 99,3 99,2 99,1 99 98,8 47,4 1,8 „m“ „m“ 46 61 0 20,4 56,7 59,8 49,2 33,7 96 98,9 98,8 98,8 98,8 98,8 98,8 98,9 46,3 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 9,3 26,3 42,8 47,1 52,4 50,3 20,6 „m“ „m“ „m“ 9,7 9,6 9,6 9,6 6,2 9,6 13,1 20,7 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 351 LAIKAS s 799 800 801 802 803 804 805 806 807 808 809 810 811 812 813 814 815 816 817 818 819 820 821 822 823 824 825 826 827 828 829 830 831 832 833 834 835 836 837 838 839 840 841 842 843 844 845 846 847 848 849 850 851 852 853 854 855 856 857 858 859 860 861 862 863 864 865 866 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 59,9 60,5 61,5 60,9 61,2 62,8 63,4 64,6 64,1 63 62,7 63,5 64,1 64,3 64,1 63,7 62,9 62,4 61,7 59,8 57,4 54,8 54,3 52,9 52,4 50,4 48,6 47,9 46,8 46,9 49,5 50,5 52,3 54,1 56,3 58,7 57,3 59 59,8 60,3 61,2 61,8 62,5 62,4 61,5 63,7 61,9 61,6 60,3 59,2 57,3 52,3 49,3 47,3 46,3 46,8 46,6 44,3 43,1 42,4 41,8 43,8 44,6 46 46,9 47,9 50,2 51,2 31 42 52,5 51,4 57,7 98,8 96,1 45,4 5 3,2 14,9 35,8 73,3 37,4 21 21 18 32,7 46,2 45,1 43,9 42,8 65,2 62,1 30,6 „m“ „m“ „m“ „m“ 9,4 41,7 37,8 20,4 30,7 41,8 26,5 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 29,7 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 38,8 35,1 „m“ „m“ „m“ 2,1 2,4 68,8 89,2 99,2 99,4 99,7 99,8 99,6 LAIKAS s 867 868 869 870 871 872 873 874 875 876 877 878 879 880 881 882 883 884 885 886 887 888 889 890 891 892 893 894 895 896 897 898 899 900 901 902 903 904 905 906 907 908 909 910 911 912 913 914 915 916 917 918 919 920 921 922 923 924 925 926 927 928 929 930 931 932 933 934 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 52,3 53 54,2 55,5 56,7 57,3 58 60,5 60,2 60,3 60,5 61,4 60,3 60,5 61,2 61,6 61,5 61,2 61,3 63,1 63,2 62,3 62 61,6 61,6 61,8 62 62 61,1 61,2 60,7 60,7 60,9 60,1 59,3 59,9 59,4 59,2 59,5 58,3 58,2 57,6 57,1 57 57 56,5 56,3 56,1 55,2 54,7 55,2 55,2 55,9 55,9 56,1 55,8 55,9 55,8 56,4 56,4 56,4 56,4 54 53,4 52,3 52,1 52,3 52,2 99,4 99,3 99,2 99,1 99 98,9 98,9 31,1 „m“ „m“ 6,3 19,3 1,2 2,9 34,1 13,2 16,4 16,4 „m“ „m“ 4,8 22,3 38,5 29,6 26,6 28,1 29,6 16,3 „m“ „m“ 19,2 32,5 17,8 19,2 38,2 45 32,4 23,5 40,8 „m“ „m“ „m“ „m“ 0,6 26,3 29,2 20,5 „m“ „m“ 17,5 29,2 29,2 16 26,3 36,5 19 9,2 21,9 42,8 38 11 35,1 7,3 5,4 27,6 32 33,4 34,9 LAIKAS s 935 936 937 938 939 940 941 942 943 944 945 946 947 948 949 950 951 952 953 954 955 956 957 958 959 960 961 962 963 964 965 966 967 968 969 970 971 972 973 974 975 976 977 978 979 980 981 982 983 984 985 986 987 988 989 990 991 992 993 994 995 996 997 998 999 1000 1001 1002 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 52,8 53,7 54 55,1 55,2 54,7 52,5 51,8 51,4 50,9 51,2 50,3 50,2 50,9 49,9 50,9 49,8 50,4 50,4 49,7 51 50,3 50,2 49,9 50,9 50 50,2 50,2 49,9 50,4 50,2 50,3 49,9 51,1 50,6 49,9 49,6 49,4 49 49,8 50,9 50,4 49,8 49,1 50,4 49,8 49,3 49,1 49,9 49,1 50,4 50,9 51,4 51,5 52,2 52,8 53,3 53,6 53,4 53,9 55,2 55,8 55,7 55,8 56,4 55,4 55,2 55,8 60,1 69,7 70,7 71,7 46 12,6 0 24,7 43,9 71,1 76,8 87,5 99,8 100 99,7 100 99,7 99,8 99,8 99,7 100 99,8 99,8 99,7 100 99,7 99,8 99,8 99,7 99,8 99,8 99,8 99,7 100 99,9 99,7 99,6 99,6 99,5 99,7 100 99,8 99,7 99,5 99,8 99,7 99,5 99,5 99,7 99,5 99,8 100 99,9 99,9 99,7 74,1 46 36,4 33,5 58,9 73,8 52,4 9,2 2,2 33,6 „m“ „m“ 26,3 352 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. LAIKAS s 1003 1004 1005 1006 1007 1008 1009 1010 1011 1012 1013 1014 1015 1016 1017 1018 1019 1020 1021 1022 1023 1024 1025 1026 1027 1028 1029 1030 1031 1032 1033 1034 1035 1036 1037 1038 1039 1040 1041 1042 1043 1044 1045 1046 1047 1048 1049 1050 1051 1052 1053 1054 1055 1056 1057 1058 1059 1060 1061 1062 1063 1064 1065 1066 1067 1068 1069 1070 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 55,8 56,4 57,6 58,8 59,9 62,3 63,1 63,7 63,3 48 47,9 49,9 49,9 49,6 49,9 49,3 49,7 49,1 49,4 48,3 49,4 48,5 48,7 48,7 49,1 49 49,8 48,7 48,5 49,3 49,7 48,3 49,8 49,4 49,8 50,5 50,3 51,2 50,5 50,6 50,4 49,9 49,1 47,9 48,1 47,5 46,9 47,7 46,9 46,5 48 47,2 48,7 48,7 47,8 48,8 47,4 47,3 47,3 46,9 46,7 46,8 46,9 46,7 45,5 45,5 44,2 43 23,3 50,2 68,3 90,2 98,9 98,8 74,4 49,4 9,8 0 73,5 99,7 48,8 2,3 „m“ „m“ 47,5 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 31,3 45,3 44,5 61 64,3 64,4 65,6 64,5 82,9 86 89 81,4 49,9 20,1 24 36,2 34,5 30,3 53,5 61,6 73,6 84,6 87,7 80 50,4 38,6 63,1 5 47,4 49,8 23,9 44,6 65,2 60,4 61,5 „m“ „m“ „m“ „m“ LAIKAS s 1071 1072 1073 1074 1075 1076 1077 1078 1079 1080 1081 1082 1083 1084 1085 1086 1087 1088 1089 1090 1091 1092 1093 1094 1095 1096 1097 1098 1099 1100 1101 1102 1103 1104 1105 1106 1107 1108 1109 1110 1111 1112 1113 1114 1115 1116 1117 1118 1119 1120 1121 1122 1123 1124 1125 1126 1127 1128 1129 1130 1131 1132 1133 1134 1135 1136 1137 1138 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 42,5 41 39,9 39,9 40,1 39,9 39,4 43,8 52,9 52,8 53,4 54,7 56,3 57,5 59 59,8 60,1 61,8 61,8 61,7 62 62,3 62 61,3 61,1 61,2 61,1 61,1 61,3 61,3 60,4 58,8 57,7 56 54,7 53,3 52,6 53,4 53,9 54,9 55,8 57,1 56,5 58,9 58,7 59,8 61 60,7 59,4 57,9 57,6 56,3 55 53,7 52,1 51,1 49,7 49,1 48,7 48,2 48 48 47,2 47,3 46,6 47,4 46,3 45,4 „m“ „m“ „m“ 38,2 48,1 48 59,3 19,8 0 88,9 99,5 99,3 99,1 99 98,9 98,9 98,9 48,3 55,6 59,8 55,6 29,6 19,3 7,9 19,2 43 59,7 98,8 98,8 26,6 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 23,2 84,2 99,4 99,3 99,2 99 99,1 98,9 98,9 98,9 98,8 19,2 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 25,8 46,1 46,9 46,7 70 70 67,6 67,6 74,7 13 „m“ „m“ LAIKAS s 1139 1140 1141 1142 1143 1144 1145 1146 1147 1148 1149 1150 1151 1152 1153 1154 1155 1156 1157 1158 1159 1160 1161 1162 1163 1164 1165 1166 1167 1168 1169 1170 1171 1172 1173 1174 1175 1176 1177 1178 1179 1180 1181 1182 1183 1184 1185 1186 1187 1188 1189 1190 1191 1192 1193 1194 1195 1196 1197 1198 1199 1200 1201 1202 1203 1204 1205 1206 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 45,5 44,8 46,6 46,3 48,5 49,9 49,1 49,1 51 51,5 50,9 51,6 52,1 50,9 52,2 51,5 51,5 50,8 50,3 50,3 49,3 48,8 47,8 48,1 48,4 49,6 51 51,6 53,3 55,2 55,7 56,4 56,8 57 57,6 56,9 56,4 57 56,4 57 57,7 58,6 58,9 59,4 58,8 60,1 60,6 60,7 60,7 60 60,2 59,7 59,8 59,8 59,8 60 59,5 59,9 59,8 59 58,9 59,1 58,9 58,4 58,7 58,3 57,5 57,2 24,8 73,8 99 98,9 99,4 99,7 99,5 99,5 100 99,9 100 99,9 99,7 100 99,7 98,3 47,2 78,4 83 31,7 31,3 21,5 59,4 77,1 87,6 87,5 81,4 66,7 63,2 62 43,9 30,7 23,4 „m“ „m“ „m“ 4 23,4 41,7 49,2 56,6 56,6 64 68,2 71,4 71,3 79,1 83,3 77,1 73,5 55,5 54,4 73,3 77,9 73,9 76,5 82,3 82,8 65,8 48,6 62,2 70,4 62,1 67,4 58,9 57,7 57,8 57,6 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 353 LAIKAS s 1207 1208 1209 1210 1211 1212 1213 1214 1215 1216 1217 1218 1219 1220 1221 1222 1223 1224 1225 1226 1227 1228 1229 1230 1231 1232 1233 1234 1235 1236 1237 1238 1239 1240 1241 1242 1243 1244 1245 1246 1247 1248 1249 1250 1251 1252 1253 1254 1255 1256 1257 1258 1259 1260 1261 1262 1263 1264 1265 1266 1267 1268 1269 1270 1271 1272 1273 1274 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 57,1 57 56,4 56,7 55,9 56,3 56,7 56 56 56,4 56,7 56,9 57 57,7 57,5 58,4 58,7 58,2 58,5 58,8 59 58,2 57,6 57,1 57,2 57 56,7 56,8 56,9 57 57,4 57,3 57,7 57,5 58,6 58,2 58,8 58,3 58,7 59,1 58,6 58,8 58,8 58,7 59,1 59,1 59,4 60,6 59,6 60,1 60,6 59,6 60,7 60,5 59,7 59,6 59,8 59,6 60,1 59,9 59,7 59,6 59,7 59,8 59,9 60,6 60,5 60,2 42,6 70,1 59,6 39 68,1 79,1 89,7 89,4 93,1 93,1 94,4 94,8 94,1 94,3 93,7 93,2 93,2 93,7 93,1 86,2 72,9 59,9 8,5 47,6 74,4 79,1 67,2 69,1 71,3 77,3 78,2 70,6 64 55,6 49,6 41,1 40,6 21,1 24,9 24,8 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 2,6 „m“ „m“ „m“ 4,1 7,1 „m“ „m“ „m“ „m“ 4,9 5,9 6,1 „m“ „m“ 22 10,3 10 6,2 7,3 14,8 LAIKAS s 1275 1276 1277 1278 1279 1280 1281 1282 1283 1284 1285 1286 1287 1288 1289 1290 1291 1292 1293 1294 1295 1296 1297 1298 1299 1300 1301 1302 1303 1304 1305 1306 1307 1308 1309 1310 1311 1312 1313 1314 1315 1316 1317 1318 1319 1320 1321 1322 1323 1324 1325 1326 1327 1328 1329 1330 1331 1332 1333 1334 1335 1336 1337 1338 1339 1340 1341 1342 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 60,6 60,6 61 61 61,3 61,2 61,5 61 61,1 60,5 60,2 60,2 60,2 59,9 59,4 59,6 59,3 58,9 58,8 58,9 58,9 58,9 58,7 58,7 59,3 60,1 60,5 59,5 59,7 59,7 60,1 60,8 60,9 61,3 61,8 62 62,2 62,6 62,7 62,9 63,1 63,5 63,6 64,3 63,7 63,8 63,6 63,4 63,2 63,3 62,9 63 63,1 61,8 61,6 61 61,2 60,8 61,1 60,7 60,6 60,5 60,6 60,9 60,9 61,4 61,3 61,5 8,2 5,5 14,3 12 34,2 17,1 15,7 9,5 9,2 4,3 7,8 5,9 5,3 4,6 21,5 15,8 10,1 9,4 9 35,4 30,7 25,9 22,9 24,4 61 56 50,6 16,2 50 31,4 43,1 38,4 40,2 49,7 45,9 45,9 45,8 46,8 44,3 44,4 43,7 46,1 40,7 49,5 27 15 18,7 8,4 8,7 21,6 19,7 22,1 20,3 19,1 17,1 0 22 40,3 34,3 16,1 16,6 18,5 29,8 19,5 22,3 35,8 42,9 31 LAIKAS s 1343 1344 1345 1346 1347 1348 1349 1350 1351 1352 1353 1354 1355 1356 1357 1358 1359 1360 1361 1362 1363 1364 1365 1366 1367 1368 1369 1370 1371 1372 1373 1374 1375 1376 1377 1378 1379 1380 1381 1382 1383 1384 1385 1386 1387 1388 1389 1390 1391 1392 1393 1394 1395 1396 1397 1398 1399 1400 1401 1402 1403 1404 1405 1406 1407 1408 1409 1410 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 61,3 61 60,8 60,9 61,2 60,9 60,7 60,9 60,7 59,6 59,6 59,4 59,3 58,9 59,1 59 59 59 58,8 58,9 58,9 59,3 58,9 59,3 59,4 59,6 59,4 59,3 59,4 59,4 58,8 59,1 58,5 58,8 58,5 58,7 59,1 59,1 59,1 59,4 59,7 60,7 59,8 60,2 59,9 61 60,6 60,6 59,6 59,6 60,6 59,8 60 60,5 60,9 61,3 61,2 61,4 61,3 61,4 61,1 61,5 61 61,1 61,4 61,6 61,7 61,8 19,2 9,3 44,2 55,3 56 60,1 59,1 56,8 58,1 78,4 84,6 66,6 75,5 49,6 75,8 77,6 67,8 56,7 54,2 59,6 60,8 56,1 48,5 42,9 41,4 38,9 32,9 30,6 30 25,3 18,6 18 10,6 10,5 8,2 13,7 7,8 6 6 13,1 22,3 10,5 9,8 8,8 8,7 9,1 28,2 22 23,2 19 38,4 41,6 47,3 55,4 58,7 37,9 38,3 58,7 51,3 71,1 51 56,6 60,6 75,4 69,4 69,9 59,6 54,8 354 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. LAIKAS s 1411 1412 1413 1414 1415 1416 1417 1418 1419 1420 1421 1422 1423 1424 1425 1426 1427 1428 1429 1430 1431 1432 1433 1434 1435 1436 1437 1438 1439 1440 1441 1442 1443 1444 1445 1446 1447 1448 1449 1450 1451 1452 1453 1454 1455 1456 1457 1458 1459 1460 1461 1462 1463 1464 1465 1466 1467 1468 1469 1470 1471 1472 1473 1474 1475 1476 1477 1478 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 61,6 61,3 61,3 61,2 61,3 61,2 61,2 61 60,9 61 60,7 60,7 60,8 61 61 61,3 61,7 62,3 62,3 62,3 62,8 62,8 62,9 62,9 62,8 62,7 61,5 61,9 61,5 61 60,9 60,6 60,3 60,8 60,2 60,5 60,2 60,7 60,9 59,6 60,2 59,5 59,8 59,6 59,3 59 58,8 58,7 59,2 59,7 60,4 60,2 60,4 59,9 59,9 59,6 59,4 59,4 60,4 59,5 59,3 60,9 60,7 60,9 61 60,6 60,9 60,8 53,6 53,5 52,9 54,1 53,2 52,2 52,3 48 41,5 32,2 22 23,3 38,8 40,7 30,6 62,6 55,9 43,4 37,4 35,7 34,4 31,5 31,7 29,9 29,4 28,7 14,7 17,2 6,1 9,9 4,8 11,1 6,9 7 9,2 21,7 22,4 31,6 28,9 21,7 18 16,7 15,7 15,7 15,7 7,5 7,1 16,5 50,7 60,2 44 35,3 17,1 13,5 12,8 14,8 15,9 22 38,4 38,8 31,9 40,8 39 30,1 29,3 28,4 36,3 30,5 LAIKAS s 1479 1480 1481 1482 1483 1484 1485 1486 1487 1488 1489 1490 1491 1492 1493 1494 1495 1496 1497 1498 1499 1500 1501 1502 1503 1504 1505 1506 1507 1508 1509 1510 1511 1512 1513 1514 1515 1516 1517 1518 1519 1520 1521 1522 1523 1524 1525 1526 1527 1528 1529 1530 1531 1532 1533 1534 1535 1536 1537 1538 1539 1540 1541 1542 1543 1544 1545 1546 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 60,7 60,1 59,9 60,4 60,7 59,9 59,7 59,5 59,2 58,8 58,7 58,7 57,9 58,2 57,6 58,3 57,2 57,4 58,3 58,3 58,8 58,8 59,4 59,1 59,1 59 59,5 59,4 59,4 59,4 59,4 58,9 59 58,8 58,9 58,8 58,9 59,1 58,8 59 58,7 57,9 58 57,1 56,7 56,7 56,6 56,8 56,3 56,3 56 56,7 56,6 56,9 56,9 57,4 57,4 58,3 58,5 59,1 59,4 59,6 59,5 59,6 59,3 59,4 59,1 59 26,7 4,7 0 36,2 32,5 3,1 „m“ „m“ „m“ 0,6 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 9,5 6 27,3 59,9 7,3 21,7 38,9 26,2 25,5 26 39,1 52,3 31 27 29,8 23,1 16 31,5 25,9 40,2 28,4 38,9 35,3 30,3 19 3 0 2,4 „m“ „m“ 5,3 2,1 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 3,8 „m“ „m“ „m“ „m“ 13,9 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 0,5 9,2 11,2 26,8 11,7 LAIKAS s 1547 1548 1549 1550 1551 1552 1553 1554 1555 1556 1557 1558 1559 1560 1561 1562 1563 1564 1565 1566 1567 1568 1569 1570 1571 1572 1573 1574 1575 1576 1577 1578 1579 1580 1581 1582 1583 1584 1585 1586 1587 1588 1589 1590 1591 1592 1593 1594 1595 1596 1597 1598 1599 1600 1601 1602 1603 1604 1605 1606 1607 1608 1609 1610 1611 1612 1613 1614 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 58,8 58,7 57,5 57,4 57,1 57,1 57 57,1 57,3 57,3 58,2 58,7 58,3 58,6 59 59,8 59,3 59,7 60,1 60,7 60,7 60,7 60,7 61,1 61,1 60,8 60,1 60,7 60,4 60 59,9 60,8 60,4 60,2 59,6 59,9 59,8 59,6 59,4 60,1 59,5 59,8 60,6 59,3 59,3 59,4 58,7 58,8 59,1 59,7 59,5 59,6 59,6 59,4 59,6 59,9 60,5 59,6 59,7 60,9 60,1 59,9 60,8 60,6 60,9 61,1 61,2 61,4 6,4 5 „m“ „m“ 1,1 0 4,5 3,7 3,3 16,8 29,3 12,5 12,2 12,7 13,6 21,9 20,9 19,2 15,9 16,7 18,1 40,6 59,7 66,8 58,8 64,7 63,6 83,2 82,2 80,5 78,7 67,9 57,7 60,6 72,7 73,6 74,1 84,6 76,1 76,9 84,6 77,5 67,9 47,3 43,1 38,3 38,2 39,2 67,9 60,5 32,9 20 34,4 23,9 15,7 41 26,3 14 21,2 19,6 34,3 27 25,6 26,3 26,1 38 31,6 30,6 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 355 LAIKAS s 1615 1616 1617 1618 1619 1620 1621 1622 1623 1624 1625 1626 1627 1628 1629 1630 1631 1632 1633 1634 1635 1636 1637 1638 1639 1640 1641 1642 1643 1644 1645 1646 1647 1648 1649 1650 1651 1652 1653 1654 1655 1656 1657 1658 1659 1660 1661 1662 1663 1664 1665 1666 1667 1668 1669 1670 1671 1672 1673 1674 1675 1676 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % 61,7 61,5 61,7 62,2 61,4 61,8 61,8 61,6 61,7 61,7 61,7 61,2 61,9 61,4 61,7 62,4 62,8 62,2 62,5 62,3 62,6 62,3 62,7 62,2 61,9 62,5 61,7 61,7 61,6 61,4 60,8 60,7 61 60,4 61 60,7 60,5 60,8 61,2 60,9 61,1 60,7 61,3 60,9 61,4 61,7 61,8 61,7 61,7 61,5 61,3 61,5 61,1 61,4 61,4 61,3 61 61,5 61 60,9 60,9 60,6 „m“ = variklio sukimas. Vard. sukamasis momentas % 29,6 28,8 27,8 20,3 19,6 19,7 18,7 17,7 8,7 1,4 5,9 8,1 45,8 31,5 22,3 21,7 21,9 22,2 31 31,3 31,7 22,8 12,6 15,2 32,6 23,1 19,4 10,8 10,2 „m“ „m“ „m“ 12,4 5,3 13,1 29,6 28,9 27,1 27,3 20,6 13,9 13,4 26,1 23,7 32,1 33,5 34,1 17 2,5 5,9 14,9 17,2 „m“ „m“ 8,8 8,8 18 13 3,7 3,1 4,7 4,1 LAIKAS s 1677 1678 1679 1680 1681 1682 1683 1684 1685 1686 1687 1688 1689 1690 1691 1692 1693 1694 1695 1696 1697 1698 1699 1700 1701 1702 1703 1704 1705 1706 1707 1708 1709 1710 1711 1712 1713 1714 1715 1716 1717 1718 1719 1720 1721 1722 1723 1724 1725 1726 1727 1728 1729 1730 1731 1732 1733 1734 1735 1736 1737 1738 1739 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % 60,6 60,6 60,7 60,6 60,1 60,5 60,4 59,9 59,6 59,6 59,9 59,9 59,8 59,4 59,5 59,6 59,4 60,9 60,5 60,1 60,1 60,5 60 60 60 60,1 59,9 59,4 59,5 59,5 59,5 59,4 59,6 59,5 60,1 59,4 59,8 59,9 60,1 59,6 59,6 59,4 59,6 60,1 60,2 59,4 60,3 59,9 60,2 60,3 60,4 60,6 60,8 60,9 60,9 60,7 60,9 61,1 61,1 61 61 60,6 60,9 Vard. sukamasis momentas % 6,7 12,8 11,9 12,4 12,4 12 11,8 12,4 12,4 9,1 0 20,4 4,4 3,1 26,3 20,1 35 22,1 12,2 11 8,2 6,7 5,1 5,1 9 5,7 8,5 6 5,5 14,2 6,2 10,3 13,8 13,9 18,9 13,1 5,4 2,9 7,1 12 4,9 22,7 22 17,4 16,6 28,6 22,4 20 18,6 11,9 11,6 10,6 16 17 16,1 11,4 11,3 11,2 25,6 14,6 10,4 „m“ „m“ LAIKAS s 1740 1741 1742 1743 1744 1745 1746 1747 1748 1749 1750 1751 1752 1753 1754 1755 1756 1757 1758 1759 1760 1761 1762 1763 1764 1765 1766 1767 1768 1769 1770 1771 1772 1773 1774 1775 1776 1777 1778 1779 1780 1781 1782 1783 1784 1785 1786 1787 1788 1789 1790 1791 1792 1793 1794 1795 1796 1797 1798 1799 1800 VARD. APSISUKIMŲ DAŽNIS % Vard. sukamasis momentas % 60,8 59,9 59,8 59,1 58,8 58,8 58,2 58,5 57,5 57,9 57,8 58,3 57,8 57,5 58,4 58,1 58,8 58,3 58,3 59 58,2 57,9 58,5 57,4 58,2 58,2 57,3 58 57,5 57,4 58,8 57,7 58,4 58,4 59 59 58,8 58,8 59,1 59,4 59,6 50 40 30 20 10 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 4,8 „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ „m“ 14,3 4,4 0 20,9 9,2 8,2 15,3 38 15,4 11,8 8,1 5,5 4,1 4,9 10,1 7,5 7 6,7 6,6 17,3 11,4 47,4 28,8 24,3 25,5 35,5 29,3 33,8 18,7 9,8 23,9 48,2 37,2 29,1 25 20 15 10 5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 356 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. ETC bandymo dinamometrinio režimo grafinis vaizdas parodytas 5 brėžinyje. 5 brėžinys ETC dinamometro režimas 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 357 4 priedėlis MATAVIMO IR ĖMINIŲ ĖMIMO METODIKOS 1. ĮVADAS Bandyti pateiktų variklių išmetami dujiniai komponentai, kietosios dalelės ir dūmai turi būti matuojami tai- kant V priede aprašytus metodus. Atitinkamuose V priedo punktuose yra aprašytos rekomenduojamos išmetamųjų dujinių teršalų analizės sistemos (1 punktas), rekomenduojamos kietųjų dalelių praskiedimo ir ėminių ėmimo sistemos (2 punktas) ir rekomenduojami dūmų matuokliai dūmingumui matuoti (3 punk- tas). Darant ESC bandymą dujiniai komponentai turi būti nustatyti nepraskiestose išmetamosiose dujose. Nepri- valomai jas galima nustatyti praskiestose išmetamosiose dujose, jei kietosioms dalelėms nustatyti naudo- jama viso srauto praskiedimo sistema. Kietosios dalelės turi būti nustatytos dalies srauto ar viso srauto pras- kiedimo sistema. Darant ETC bandymą dujiniams teršalams ir kietosioms dalelėms nustatyti turi būti naudojama tik viso srauto praskiedimo sistema, ir ji laikoma etalonine sistema. Tačiau techninė tarnyba gali leisti naudoti dalies srauto praskiedimo sistemą, jei įrodomas jos lygiavertiškumas pagal I priedo 6. 2 priedą ir jei techninei tar- nybai pateikiamas detalus duomenų įvertinimo ir apskaičiavimo metodikų aprašymas. 2. DINAMOMETRO IR BANDYMŲ PATALPOS ĮRANGA Variklius bandant išmetamiesiems teršalams nustatyti ant variklio dinamometro, turi būti naudojama ši įranga. 2. 1. Variklio dinamometras Bandymų ciklams, aprašytiems šio priedo 1 ir 2 punktuose, daryti turi būti naudojamas variklio dinamo- metras su atitinkamomis charakteristikomis. Apsisukimų dažnio matavimo sistemos tikslumas turi būti ± 2 % rodmens vertės. Sukamojo momento matavimo sistemos tikslumas diapazone, > 20 % visos skalės, turi būti ± 3 % rodmens vertės, o diapazone, £ 20 % visos skalės, tikslumas turi būti ± 0, 6 % visos skalės vertės. 2. 2. Kiti prietaisai Prireikus turi būti naudojami degalų suvartojimo, oro suvartojimo, aušinimo priemonės ir tepalo tempe- ratūros, išmetamųjų dujų slėgio ir įsiurbimo kolektoriaus slėgio mažėjimo, išmetamųjų dujų temperatū- ros, įsiurbiamo oro temperatūros, atmosferinio slėgio, drėgnio ir degalų temperatūros matavimo prietai- sai. Šie prietaisai turi atitikti 8 lentelėje pateiktus reikalavimus: 8 lentelė Matavimo prietaisų tikslumas Matavimo prietaisas Tikslumas Degalų suvartojimas Oro suvartojimas Temperatūra ≤ 600 K (327 °C) Temperatūra > 600K (327 °C) Atmosferinis slėgis Išmetamųjų dujų slėgis ± 2 % variklio didžiausios vertės ± 2 % variklio didžiausios vertės absoliuti vertė ± 2K ± 1 % rodmens vertės absoliuti vertė ± 0, 1 kPa absoliuti vertė ± 0, 2 kPa Įsiurbiamo oro slėgio sumažėjimas absoliuti vertė ± 0, 05 kPa Kitos slėgio vertės Santykinis drėgnis Absoliutus drėgnis absoliuti vertė ± 0, 1 kPa absoliuti vertė ± 3 % ± 5 % rodmens vertės 358 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 2. 3. Išmetamųjų dujų srautas Apskaičiuojant išmetamųjų teršalų kiekį nepraskiestose išmetamosiose dujose, būtina žinoti išmetamųjų dujų srautą (žr. 1 priedėlio 4. 4 punktą). Išmetamųjų dujų srautui matuoti galima taikyti kurį nors iš šių metodų: a) tiesiogiai matuoti išmetamųjų dujų srautą srauto matavimo tūta ar lygiaverte matavimo sistema; b) atitinkamomis matavimo sistemomis matuoti oro srautą ir degalų srautą, o išmetamųjų dujų srautą apskaičiuoti pagal šią lygtį: GEXHW = GAIRW + GFUEL((drėgnų išmetamųjų dujų masė)) Išmetamųjų dųjų srauto nustatymo tikslumas turi būti ± 2, 5 %rodmens vertės arba didesnis. 2. 4. Praskiestų išmetamųjų dujų srautas Išmetamųjų teršalų kiekiui praskiestose išmetamosiose dujose apskaičiuoti naudojant viso srauto praskie- dimo sistemą (privaloma ETC bandymui) būtina žinoti praskiestų išmetamųjų dujų srautą (žr. 2 priedėlio 4. 3 punktą). Visas praskiestų išmetamųjų dujų masės srautas (GTOTW) ar ciklo visa praskiestų išmetamųjų dujų masė (MTOTW) turi būti išmatuoti su PDP ar CFV (V priedo 2. 3. 1 punktas). Tikslumas turi būti ± 2 % rodmens vertės arba didesnis, ir turi būti nustatytas pagal III priedo 5 priedėlio 2. 4 punkto nuostatas. 3. DUJINIŲ KOMPONENTŲ NUSTATYMAS 3. 1. Bendrosios analizatoriaus specifikacijos Analizatoriai turi turėti matavimo diapazoną, atitinkantį išmetamųjų dujų komponentų koncentracijos matavimo tikslumo reikalavimus (3. 1. 1 punktas). Rekomenduojama, kad analizatoriai būtų naudojami tai- kant tokį diapazoną, kuriame išmatuotos koncentracijos rodmuo sudarytų nuo 15 % iki 100 % visos skalės. Jei išvesties sistemos (kompiuteriai, duomenų registruotuvai) gali užtikrinti pakankamą tikslumą ir skiria- mąją gebą diapazone iki 15 % visos skalės, matavimai, kurių rodmenys būtų mažesni kaip 15 % visos skalės, taip pat yra priimtini. Šiuo atveju norint užtikrinti kalibracinių kreivių tikslumą pagal III priedo 5 priedėlio 1. 5. 5. 2 punktą, būtina papildomai kalibruoti bent 4 teoriškai tolygiai išdėstytuose taškuose. Įrangos elektromagnetinis suderinamumas (EMC) turi būti tokio lygio, kad būtų kiek įmanoma sumažin- tos papildomos paklaidos. 3. 1. 1. Matavimo paklaida Bendroji matavimo paklaida, įskaitant kryžminį jautrį kitoms dujoms (žr. III priedo 5 priedėlio 1. 9 punktą), turi būti ne didesnė kaip ± 5 % rodmens ar ± 3, 5 % visos skalės pagal tai, kuri vertė yra mažesnė. Jei kon- centracija mažesnė kaip 100 ppm, matavimo paklaida turi būti ne didesnė kaip ± 4 ppm. 3. 1. 2. Pakartojamumas Pakartojamumas, kuris apibrėžiamas kaip 2,5 karto standartinis nuokrypis, gautas 10 pakartotinių atsako į vartojamas kalibravimo ar patikros dujas matavimų, turi būti ne didesnis kaip ± 1 % visos skalės kiekvie- name naudojamame didesnės kaip 155 ppm (ar ppmC) koncentracijos diapazone ar ± 2 % visos skalės kiekviename naudojamame mažesnės kaip 155 ppm (ar ppmC) koncentracijos diapazone. 3. 1. 3. Triukšmas Visuose taikomuose diapazonuose analizatoriaus dvigubos amplitudės atsakas į nulio nustatymo ir kali- bravimo ar patikros dujų koncentraciją per bet kurį 10 s laikotarpį turi būti ne didesnis kaip 2 % visos skalės vertės. 3. 1. 4. Nulio poslinkis Nulio poslinkis per vieną valandą turi būti mažesnis kaip 2 % visos skalės vertės mažiausiame taikomame diapazone. Atsakas į nulio koncentraciją yra apibrėžiamas kaip vidutinis atsakas, įskaitant triukšmą, į nulio nustatymo dujų koncentraciją per 30 s. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 359 3. 1. 5. Patikros vertės poslinkis Patikros vertės poslinkis per vieną valandą turi būti mažesnis kaip 2 % visos skalės vertės mažiausiame tai- komame diapazone. Patikros vertė apibrėžiama kaip skirtumas tarp atsako į patikros dujų koncentraciją ir atsako į nulio nustatymo dujų koncentraciją. Atsakas į patikros vertę apibrėžiamas kaip vidutinis atsakas, įskaitant triukšmą, į patikros dujų koncentraciją per 30 s. 3. 2. Dujų džiovinimas Pasirinktinai naudojamas dujų džiovinimo įtaisas turi kuo mažiau veikti matuojamų dujų koncentraciją. Cheminės džiovinimo priemonės nėra priimtinas metodas vandeniui iš ėminio šalinti. 3. 3. Analizatoriai 3. 3. 1-3. 3. 4 punktuose aprašyti taikytini matavimo principai. Detalus matavimo sistemų aprašymas pateik- tas V priede. Dujos, kurių kiekį reikia nustatyti, turi būti analizuojamos šiais prietaisais. Netiesinio atsako analizatoriams leidžiama taikyti tiesinimo grandines. 3. 3. 1. Anglies monoksido (CO) analizė Anglies monoksido analizatorius turi būti nedisperguojantis sugerties infraraudonosios spinduliuotės sri- tyje (NDIR). 3. 3. 2. Anglies dioksido (CO2) analizė Anglies dioksido analizatorius turi būti nedisperguojantis sugerties infraraudonosios spinduliuotės srityje (NDIR). 3. 3. 3. Angliavandenilių (HC)analizė Dyzeliniams ir LPG vartojantiems dujų varikliams angliavandenilių analizatorius turi būti šildomo liepsnos jonizacinio detektoriaus (HFID) tipo su detektoriumi, vožtuvais, vamzdžiais ir t. t. , ir šildomas tiek, kad dujų temperatūra būtų 463 K ± 10 K (190 ± 10 °C). Dujų varikliams, vartojantiems NG, angliavandenilių ana- lizatorius gali būti nešildomo liepsnos jonizacinio detektoriaus (FID) tipo, atsižvelgiant į taikomą metodą (žr. V priedo 1. 3 punktą). 3. 3. 4. Angliavandenilių be metano (NMHC) analizė (tik NG vartojantys dujų varikliai) Angliavandeniliai be metano nustatomi vienu iš šių metodų: 3. 3. 4. 1. Dujų chromatografijos (GC) metodas Angliavandeniliai be metano nustatomi iš angliavandenilių, analizuojamų pagal 3. 3. 3 punktą, kiekio ati- mant metano kiekį, gautą dujų chromatografu, kondicionuotu 423 K (150 °C) temperatūroje. 3. 3. 4. 2. Angliavandenilių be metano skyriklio (NMC) metodas Angliavandenilių be metano frakcija turi būti nustatoma pagal 3. 3. 3 punktą su šildomu NMC, veikiančiu kartu su FID, atimant metano kiekį iš bendro angliavandenilių kiekio. 3. 3. 5. Azoto oksidų (NOx) analizė Azoto oksidų analizatorius turi būti chemiliuminescencinio detektoriaus (CLD) ar šildomo chemiliumines- cencinio detektoriaus (HCLD) tipo su NO2/NO konverteriu, jei matuojamos sausos dujos. Jei matuojamos drėgnos dujos, turi būti naudojamas HCLD su konverteriu, kurio temperatūra būtų didesnė kaip 328 K (55 °C), jei tenkinami gesinimo vandens garais tikrinimo (žr. III priedo 5 priedėlio 1. 9. 2. 2 punktą) reika- lavimai. 3. 4. Išmetamųjų dujinių teršalų ėminių ėmimas 3. 4. 1. Nepraskiestos išmetamosios dujos (tik ESC) Išmetamųjų dujinių teršalų ėminių ėmimo zondai turi būti įrengiami, kiek tai įmanoma, bent 0,5 m ar 3 kartus didesniu kaip išmetimo vamzdžio skersmuo atstumu atsižvelgiant į tai, kuris atstumas didesnis, iki išmetamųjų dujų išmetimo sistemos išleidžiamosios angos ir pakankamai arti variklio, kad zonde būtų užtikrinta bent 343 K (70 °C) išmetamųjų dujų temperatūra. 360 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Jei varikliai turi daug cilindrų ir šakotą išmetimo kolektorių, ėminio ėmimo vieta turi būti pakankamai toli pasroviui, kad paimtas ėminys atspindėtų vidutinį visų cilindrų išmetamų teršalų kiekį. Daug cilindrų turin- tiems varikliams, kurie turi atskiras išmetimo kolektorių grupes, pvz. , V formos variklio konfigūraciją, ėminį leidžiama imti iš kiekvienos grupės atskirai ir apskaičiuoti vidutinį išmetamųjų teršalų kiekį. Galima taikyti kitus metodus, jei būtų parodyta, kad jie koreliuoja su anksčiau nurodytais metodais. Išmetamųjų teršalų kiekiui apskaičiuoti turi būti naudojamas visas išmetamųjų teršalų masės srautas. Jei variklis turi išmetamųjų teršalų papildomo apdorojimo sistemą, išmetamųjų teršalų ėminys turi būti imamas pasroviui nuo papildomo išmetamųjų teršalų apdorojimo sistemos. 3. 4. 2. Praskiestos išmetamosios dujos (privaloma ETC, pasirinktinai ESC) Išmetimo vamzdis nuo variklio iki viso srauto praskiedimo sistemos turi atitikti V priedo 2. 3. 1 punkto EP dalies reikalavimus. Dujinių teršalų ėminio ėmimo zondas(-ai) turi būti įrengtas(-i) praskiedimo tunelio vietoje, kurioje pras- kiedimo oras ir išmetamosios dujos gerai sumaišomos, ir visiškai arti kietųjų dalelių ėminio ėmimo zondo. Ėminiai ETC bandymui paprastai gali būti imami dviem būdais: — teršalai renkami į ėminio ėmimo maišą visą bandymo ciklą ir matuojami baigus bandymą, — teršalai imami nepertraukiamai ir jų kiekis integruojamas visam ciklui; šis metodas yra privalomas HC ir NOx. 4. KIETŲJŲ DALELIŲ KIEKIO NUSTATYMAS Kietosioms dalelėms nustatyti reikalinga praskiedimo sistema. Skiesti galima taikant dalies srauto praskie- dimo sistemą (tik ESC) ar viso srauto praskiedimo sistemą (privaloma ETC bandymui). Praskiedimo siste- mos pralaidumas turi būti pakankamai didelis, kad praskiedimo ir ėminių ėmimo sistemoje nesikonden- suotų vanduo ir kad būtų galima palaikyti 325 K (52 °C) ar mažesnę praskiestų išmetamųjų dujų temperatūrą iki filtro laikiklių. Iš praskiedimo oro leidžiama šalinti drėgmę prieš jam patenkant į praskie- dimo sistemą, ir tai ypač naudinga, kai oro drėgnis yra didelis. Praskiedimo oro temperatūra turi būti 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C). Jei aplinkos temperatūra yra mažesnė kaip 293 K (20 °C), rekomenduojama pašil- dyti viršijant viršutinę 303 K (30 °C) temperatūros ribą. Tačiau praskiedimo oro temperatūra prieš išme- tamąsias dujas įleidžiant į praskiedimo tunelį turi būti ne didesnė kaip 325 K (52 °C). Dalies srauto praskiedimo sistema turi būti suprojektuota taip, kad išmetamųjų dujų srautas būtų padaly- tas į dvi dalis; mažesnioji, praskiesta oru, toliau naudojama kietųjų dalelių kiekiui nustatyti. Dėl to svarbu labai tiksliai nustatyti skiedimo santykį. Galima taikyti skirtingus padalijimo metodus, ir šiuo atveju nuo padalijimo būdo labai priklauso ėminių ėmimo įrangos tipas ir metodika (V priedo 2. 2 punktas). Kietųjų dalelių ėminio ėmimo zondas turi būti įrengtas prie pat dujinių teršalų ėminio ėmimo zondo ir įranga turi atitikti 3. 4. 1 punkto nuostatas. Kietųjų dalelių masei nustatyti reikia turėti kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą, kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrus, mikrogramines svarstykles ir svėrimo kamerą, kurioje būtų kontroliuojama temperatūra ir drėgnis. Kietųjų dalelių ėminiams imti taikomas vieno filtro metodas, kai visam bandymo ciklui naudojama viena pora filtrų (žr. 4. 1. 3 punktą). Darant ESC bandymą ėminio ėmimo tarpsnyje ypač būtina kreipti dėmesį į ėminio ėmimo trukmę ir į srautus. 4. 1. Kietųjų dalelių ėminių ėmimo filtrai 4. 1. 1. Filtrų specifikacijos Reikia vartoti fluorintais angliavandeniliais dengtus stiklo pluošto filtrus ar filtrus su anglies fluorido mem- brana. Visų tipų filtrų 0,3 μm DOP (dioktilftalato) sulaikymo koeficientas turi būti bent 95 %, kai dujų grei- tis prie filtro yra nuo 35 cm/s iki 80 cm/s. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 361 4. 1. 2. Filtrų dydis Kietųjų dalelių filtrų mažiausias skersmuo turi būti 47 mm (37 mm darbinis skersmuo). Tinka didesnio skersmens filtrai (4. 1. 5 punktas). 4. 1. 3. Pirminiai ir atsarginiai filtrai Praskiestų išmetamųjų dujų ėminiai darant bandymą eigoje turi būti imami naudojant nuosekliai įdėtų filtrų porą (pirminis ir atsarginis filtrai). Atsarginis filtras turi būti ne toliau kaip 100 mm pasroviui nuo pirmi- nio filtro ir neturi jo liesti. Filtrai gali būti pasverti atskirai ar kaip pora sudėti darbinėmis pusėmis į vidų. 4. 1. 4. Srauto prie filtro greitis Prie filtro turi būti pasiektas nuo 35 iki 80 cm/s dujų srauto greitis. Slėgio kritimo didėjimas nuo bandymo pradžios iki pabaigos turi būti ne didesnis kaip 25 kPa. 4. 1. 5. Filtro įkrova Rekomenduojama mažiausia filtro apkrova turi būti 0,5 mg/1 075 mm2 darbinio ploto. Dažniausiai nau- dojamų dydžių filtrų įkrovos vertės parodytos 9 lentelėje. 9 lentelė Rekomenduojamos filtro įkrovos Filtro skersmuo (mm) Rekomenduojamas darbinis skers- muo (mm) Rekomenduojama mažiausia įkrova (mg) 47 70 90 110 37 60 80 100 0,5 1,3 2,3 3,6 4. 2. Svėrimo kameros ir analizinių svarstyklių specifikacijos 4. 2. 1. Sąlygos svėrimo kameroje Kameroje (ar kambaryje), kurioje dalelių filtrai kondicionuojami ir sveriami, visą kondicionavimo ir svėrimo laiką turi būti palaikoma 295 K ± 3 K (22 °C ± 3 °C) temperatūra. Turi būti palaikomas drėgnis, kurio rasos taško temperatūra būtų 282,5K ± 3 K (9,5 °C ± 3 °C), ir santykinis drėgnis būtų 45 % ± 8 %. 4. 2. 2. Etaloninio filtro svėrimas Kameros (ar kambario) aplinkoje neturi būti jokių aplinkai būdingų teršalų (pvz. , dulkių), kurie nusėstų ant kietųjų dalelių filtrų juos stabilizuojant. Svėrimo kameros specifikacijų, apibrėžtų 4. 2. 1 punkte, pažeidimai leidžiami, jei šių pažeidimų trukmė yra ne didesnė kaip 30 min. Svėrimo kamera būtinas specifikacijas turėtų atitikti prieš tai, kaip joje pasirodo darbuotojai. Bent du nevartoti etaloniniai filtrai ar etaloninių filtrų poros turi būti pasverti per 4 valandas po ėminių filtrų svėrimo, tačiau geriau tai daryti vienu laiku. Jie turi būti tokio pat dydžio ir iš tokios pat medžiagos, kaip ir ėminių filtrai. Jei tarp ėminio filtro svėrimo veiksmų etaloninių filtrų (etaloninių filtrų poros) vidutinis masės pokytis sudaro daugiau kaip ± 5 % (atitinkamai ± 7, 5 %, jei tai filtrų pora) rekomenduotos mažiausios filtro įkro- vos (4. 1. 5 punktas) masės, visi ėminių filtrai išmetami ir teršalų ėmimo bandymas kartojamas. Jei svėrimo kambarys neatitinka stabilumo kriterijų, apibrėžtų 4. 2. 1 punkte, bet etaloninio filtro (poros) svėrimas atitinka anksčiau nurodytus kriterijus, variklio gamintojas gali pasirinkti, ar priimti ėminio filtro masės vertes, ar anuliuoti bandymus, sutvarkyti svėrimo kambario kontrolės sistemą ir pakartoti bandymą. 362 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 4. 2. 3. Analizinės svarstyklės Visų filtrų masei nustatyti naudojamų analizinių svarstyklių preciziškumas (standartinis nuokrypis) turi būti 20 μg ir skiriamoji geba — 10 μg (1 skaitmuo = 10 μg). Mažesniems nei 70 mm skersmens filtrams pre- ciziškumas ir skiriamoji geba atitinkamai turi būti 2 μg ir 1 μg. 4. 3. Papildomos kietųjų dalelių matavimo specifikacijos Visų praskiedimo sistemos ir ėminio ėmimo sistemos dalių nuo išmetimo vamzdžio iki filtro laikiklio, kurios liečiasi su nepraskiestomis ir praskiestomis išmetamosiomis dujomis, konstrukcija turi kiek įmanoma mažinti kietųjų dalelių nusėdimą ar pakitimą. Visos dalys turi būti pagamintos iš elektrai laidžių medžiagų, kurios nereaguoja su išmetamųjų dujų komponentais, ir įžemintos, kad būtų išvengta elektros- tatikos reiškinių. 5. DŪMINGUMO NUSTATYMAS Šiame punkte pateiktos privalomos ir pasirinktinai naudojamos bandymų įrangos, skirtos ELR bandymui, specifikacijos. Dūmų kiekis turi būti matuojamas dūmų matuokliu, kuriame būtų neskaidrumo ir šviesos sugerties koeficiento rodmenų skalės. Neskaidrumo rodmenų skalė turi būti naudojama tik dūmų matuo- kliui kalibruoti ir tikrinti. Bandymo ciklo dūmingumo vertės turi būti matuojamos šviesos sugerties koe- ficiento rodmenų skalėje. 5. 1. Bendrieji reikalavimai ELR bandymui reikia naudoti dūmingumo matavimo ir duomenų apdorojimo sistemą, kurią sudaro trys funkciniai blokai. Šie blokai gali būti vieno komponento sudedamosios dalys ar tiekiami kaip tarpusavyje jungiamų komponentų sistema. Trys funkciniai blokai yra: — dūmų matuoklis, atitinkantis V priedo 3 punkto specifikacijas, — duomenų apdorojimo blokas, galintis vykdyti funkcijas, aprašytas III priedo 1 priedėlio 6 punkte, — spausdintuvas ir (ar) elektroninė atmenioji terpė reikiamoms dūmingumo vertėms, nurodytoms III priedo 1 priedėlio 6. 3 punkte, registruoti ir pateikti. 5. 2. Ypatingieji reikalavimai 5. 2. 1. Tiesiškumas Tiesiškumas turi būti ± 2 % neskaidrumo vertės. 5. 2. 2. Nulio poslinkis Nulio poslinkis per vieną valandą turi būti ne didesnis kaip ± 1 %neskaidrumo vertės. 5. 2. 3. Dūmų matuoklio displėjus ir diapazonas Neskaidrumo vertės rodymo diapazonas turi būti nuo 0 % iki 100 % neskaidrumo vertės, ir skaitomumas turi būti 0,1 % neskaidrumo vertės. Šviesos sugerties koeficiento rodymo diapazonas turi būti nuo šviesos sugerties koeficiento 0 m-1 iki 0-30 m-1 ir skaitomumas turi būti 0,01 m-1 šviesos sugerties koeficiento. 5. 2. 4. Prietaiso atsako trukmė Dūmų matuoklio fizikinio atsako trukmė turi būti ne didesnė kaip 0,2 s. Fizikinio atsako trukmė yra lai- kas, per kurį spartaus atsako imtuvo išėjimo signalas pakinta nuo 10 % iki 90 % viso nuokrypio, kai matuo- jamų dujų neskaidrumas pasikeičia greičiau kaip per 0,1 s. Dūmų matuoklio elektrinio atsako trukmė turi būti ne didesnė kaip 0,05 s. Elektrinio atsako trukmė yra laikas, per kurį dūmų matuoklio išėjimo signalas pakinta nuo 10 % iki 90 % visos skalės, kai šviesos šal- tinis yra išjungiamas ar visiškai užgesinamas greičiau kaip per 0,01 s. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 363 5. 2. 5. Neutralieji filtrai Bet kokio neutraliojo filtro neskaidrumo vertė turi būti žinoma 1,0 % tikslumu, jei jis naudojamas dūmų matuokliui kalibruoti, jo tiesiškumui matuoti ar matavimo diapazonui nustatyti. Filtro vardinės vertės tiks- lumas bent kartą per metus turi būti tikrinamas pagal etaloną, susietą su nacionaliniu ar tarptautiniu stan- dartu. Neutralieji filtrai yra tikslūs įtaisai, ir naudojami jie gali būti lengvai pažeisti. Naudoti juos reikia kiek įmanoma mažiau, ir prireikus tai reikėtų daryti atsargiai, vengiant filtrą įbrėžti ar suteršti. 364 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 5 priedėlis KALIBRAVIMO METODIKA 1. ANALIZĖS PRIETAISŲ KALIBRAVIMAS 1. 1. Įvadas Kiekvienas analizatorius kalibruojamas taip dažnai, kiek tai yra būtina, kad būtų vykdomi šioje direktyvoje keliami tikslumo reikalavimai. Šiame punkte aprašytas kalibravimo metodas, kurį reikia taikyti kalibruo- jant analizatorius, nurodytus III priedo 4 priedėlio 3 punkte ir V priedo 1 punkte. 1. 2. Kalibravimo dujos Būtina atsižvelgti į kalibravimo dujų laikymo trukmę. Užrašoma gamintojo nurodyta kalibravimo dujų laikymo pabaigos data. 1. 2. 1. Dujų grynumas Reikiamą dujų grynumą apibrėžia toliau pateiktos priemaišų kiekio ribinės vertės. Darbui reikia turėti šias dujas: Išgrynintas azotas (Priemaišų kiekis: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) Išgrynintas deguonis (Grynumas >99,5 % tūrio O2) Vandenilio ir helio mišinys (40 ± 2 % vandenilio, visa kita — helis) (Priemaišų kiekis: ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2) Išgrynintas sintetinis oras (Priemaišų kiekis: ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) (Deguonies kiekis — nuo 18 % iki 21 % tūrio) Išgrynintas propanas ar CO CVS tikrinti 1. 2. 2. Kalibravimo ir patikros dujos Reikia turėti mišinius dujų, kurių cheminė sudėtis tokia: C3H8 ir išgrynintas sintetinis oras (žr. 1. 2. 1 punktą), CO ir išgrynintas azotas, NOx ir išgrynintas azotas (NO2 kiekis šiose kalibravimo dujose turi būti ne didesnis kaip 5 % NO kiekio), CO2 ir išgrynintas azotas, CH4 ir išgrynintas sintetinis oras, C2H6 ir išgrynintas sintetinis oras. Pastaba. Leidžiama naudoti kitus dujų mišinius, jei dujos tarpusavyje nereaguoja. Tikroji kalibravimo ir patikros dujų koncentracija nuo vardinės koncentracijos vertės turi nesiskirti dau- giau kaip ± 2 %. Visos kalibravimo dujų koncentracijos pateiktos nurodant jų tūrinę dalį (tūrio procentai ar tūrio ppm). Be to, kalibravimui ir patikrai naudojamos dujos gali būti gautos dujų dozatoriumi, skiedžiant jas išgry- nintu N2 ar išgrynintu sintetiniu oru. Maišymo įtaiso tikslumas turi būti toks, kad praskiestų kalibravimo dujų koncentracija galėtų būti nustatyta ± 2 % tikslumu. 1. 3. Analizatorių ir ėminių ėmimo sistemų eksploatavimo metodika Analizatorių eksploatavimo metodika turi atitikti prietaiso gamintojo paleidimo ir naudojimo instrukcijas. Turi būti įtraukti bent tie reikalavimai, kurie pateikti 1. 4-1. 9 punktuose. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 365 1. 4. Nuotėkio bandymas Daromas sistemos skverbties bandymas. Zondas atjungiamas nuo išmetimo sistemos ir jo galas užkemša- mas. Įjungiamas analizatoriaus siurblys. Po pradinio nusistovėjimo tarpsnio visi debitmačiai turėtų rodyti nulį. Jei taip nėra, tikrinamos ėminio ėmimo linijos, ir defektas pašalinamas. Didžiausia leistina nuotėkio norma vakuumo pusėje turi būti 0,5 % srauto, naudojamo toje tikrinamos sis- temos dalyje. Naudojamiems srautams įvertinti galima taikyti srautus per analizatorių ir per aplenkiamuo- sius kanalus. Kitas metodas yra pakopinio koncentracijos kitimo ėminio ėmimo linijos pradžioje taikymas, perjungiant nuo nulio nustatymo dujų į patikros dujas. Jei po atitinkamo laikotarpio koncentracijos rodmuo yra mažes- nis, palyginti su įleistų dujų koncentracija, tai yra kalibravimo ar skverbties problemų. 1. 5. Kalibravimo metodika 1. 5. 1. Prietaiso schema Prietaiso surinktas blokas kalibruojamas ir kalibravimo kreivės tikrinamos pagal etalonines dujas. Turi būti taikomi tokie pat dujų srautai, kokie yra imant išmetamųjų dujų ėminį. 1. 5. 2. Pašildymo trukmė Reikėtų laikytis gamintojo rekomenduotos pašildymo trukmės. Jei ji nenurodyta, analizatorius pašildyti rekomenduojama ne trumpiau kaip dvi valandas. 1. 5. 3. NDIR ir HFID analizatorius NDIR analizatorius reguliuojamas, (1. 8. 1 punktas). 1. 5. 4. Kalibravimas jei reikia, ir optimizuojama HFID analizatoriaus degimo liepsna Turi būti kalibruojamas kiekvienas dažniausiai taikomas darbo diapazonas. Naudojant išgrynintą sintetinį orą (ar azotą), CO, CO2, NOx ir HC analizatoriuose nustatomas nulinis rod- muo. Per analizatorius leidžiamos atitinkamos kalibravimo dujos, rodmenų vertės užrašomos ir pagal 1. 5. 5 punktą brėžiama kalibracinė kreivė. Iš naujo tikrinamas nulio nustatymas ir, jei reikia, kalibravimo eiga kartojama. 1. 5. 5. Kalibracinės kreivės brėžimas 1. 5. 5. 1. Be ndr os ios r ek om end ac ijos Analizatoriaus kalibracinė kreivė turi būti brėžiama bent per penkis kalibravimo taškus (išskyrus nulį), išdėstytus kiek įmanoma tolygiai. Didžiausia vardinė koncentracija turi būti lygi 90 % visos skalės vertės ar didesnė. Kalibracinė kreivė apskaičiuojama taikant mažiausių kvadratų metodą. Jei gautas daugianario laipsnis yra didesnis kaip 3, kalibravimo taškų skaičius (įskaitant nulį) turi būti bent lygus šio daugianario laipsniui, dar pridėjus 2. Kalibracinė kreivė turi nenutolti daugiau kaip ± 2 % nuo kiekvieno kalibravimo taško vardinės vertės, o nuo nulio — daugiau kaip ± 1 % visos skalės vertės. Pagal kalibracinę kreivę ir kalibravimo taškus galima patikrinti, ar teisingai buvo kalibruojama. Turi būti nurodyti įvairūs analizatoriaus būdingieji parametrai, visų pirma: — matavimo intervalas, — jautris, — kalibravimo data. 366 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 1. 5. 5. 2. Ka l i b r a v i m a s m a ž e s n i ų ne i 1 5 % vi s o s s k a l ė s v e r t ė s v e r č i ų s r i t y j e Mažesnių nei 15 % visos skalės vertės verčių srityje analizatoriaus kalibracinė kreivė turi būti brėžiama dar bent per 4 papildomus tolygiai išdėstytus kalibravimo taškus (išskyrus nulį). Kalibracinė kreivė apskaičiuojama taikant mažiausių kvadratų metodą. Kalibracinė kreivė turi nenutolti daugiau kaip ± 4 % nuo kiekvieno kalibravimo taško vardinės vertės, o nuo nulio — daugiau kaip ± 1 % visos skalės vertės. 1. 5. 5. 3. Alternatyvūs metodai Jei įmanoma įrodyti, kad taikant alternatyvią metodiką (pvz. , kompiuterį, elektroniniu būdu reguliuojamą intervalo pakeitimą ir t. t. ) tikslumas gali būti toks pat, tokie alternatyvūs metodai gali būti taikomi. 1. 6. Kalibravimo tikrinimas Kiekvienas dažniausiai naudojamas matavimų intervalas prieš kiekvieną analizę turi būti patikrintas pagal šią metodiką. Kalibravimas turi būti tikrinamas naudojant nulio nustatymo dujas ir patikros dujas, kurių vardinė kon- centracijos vertė yra didesnė kaip 80 % visos skalės matavimo diapazono. Jei dviejuose nagrinėjamuose taškuose nustatytoji vertė nuo pareikštos etaloninės vertės nesiskiria daugiau kaip ± 4 % visos skalės vertės, kalibravimo parametrai gali būti pakeisti. Jei taip nėra, pagal 1. 5. 5 punktą turi būti gauta nauja kalibracinė kreivė. 1. 7. NOx konverterio veiksmingumo bandymas Konverterio, naudojamo NO2 paversti į NO, veiksmingumas tikrinamas taip, kaip nurodyta 1. 7. 1-1. 7. 8 punktuose (6 brėžinys). 1. 7. 1. Bandymo įrangos schema Taikant 6 brėžinyje parodytą bandymo įrangos schemą (dar žr. III priedo 4 priedėlio 3. 3. 5 punktą) ir toliau aprašytą metodiką, konverterių veiksmingumas gali būti patikrintas naudojant ozonatorių. 1. 7. 2. Kalibravimas CLD ir HCLD kalibruojami pagal gamintojo specifikacijas dažniausiai taikomame darbo diapazone, nau- dojant nulio nustatymo ir patikros dujas (kur NO kiekis turi būti apie 80 % darbo diapazono ir NO2 kon- centracija dujų mišinyje turi sudaryti mažiau kaip 5 % NO koncentracijos). NOx analizatorius turi būti nustatytas matuoti NO režimu, kad patikros dujos netekėtų per konverterį. Rodoma koncentracija turi būti užrašoma. 1. 7. 3. Apskaičiavimas NOx konverterio veiksmingumas apskaičiuojamas pagal formulę: Veiksmingumas(%) = (1 + a — b c — d)*100 kurioje: a yra NOx koncentracija pagal 1. 7. 6 punktą, b yra NOx, koncentracija pagal 1. 7. 7 punktą, c yra NO koncentracija pagal 1. 7. 4 punktą, d yra NO koncentracija pagal 1. 7. 5 punktą. 1. 7. 4. Deguonies tiekimas Į dujų srautą per trišakį deguonis ar nulio patikros oras nepertraukiamai leidžiamas tol, kol rodoma kon- centracija tampa maždaug 20 % mažesnė kaip 1. 7. 2 punkte nurodytą kalibravimo koncentracija (analiza- torius nustatytas matuoti NOrežimu). Užrašoma rodoma koncentracija c. Ozonatorius šio proceso metu neveikia. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 367 1. 7. 5. Ozonatorius įjungtas Įjungiamas ozonatorius, duodantis pakankamai ozono NO koncentracijai sumažinti iki maždaug 20 % (mažiausiai 10 %) 1. 7. 2 punkte nurodytos kalibravimo koncentracijos. Užrašoma rodoma koncentracija d (analizatorius nustatytas matuoti NO režimu). 1. 7. 6. NOx režimas Tuomet NO analizatorius jungiamas matuoti NOx režimu, taigi dujų mišinys (sudarytas iš NO, NO2, O2 ir N2) dabar teka per konverterį. Užrašoma rodoma koncentracija a (analizatorius nustatytas matuoti NOx reži- mu). 1. 7. 7. Ozonatorius išjungtas Ozonatorius išjungiamas. Dujų mišinys, aprašytas 1. 7. 6 punkte, per konverterį leidžiamas į detektorių. Užrašoma rodoma koncentracija b (analizatorius nustatytas dirbti NOx režimu). 1. 7. 8. NO režimas Jungiamas NO režimas esant išjungtam ozonatoriui, deguonies ar sintetinio oro srautas taip pat išjungia- mas. Analizatoriaus NOx rodmuo nuo gauto pagal 1. 7. 2 punktą rodmens turi nesiskirti daugiau kaip ± 5 % (analizatorius nustatytas matuoti NO režimu). 1. 7. 9. Tikrinimo dažnis Konverterio veiksmingumas turi būti patikrintas prieš kiekvieną NOx analizatoriaus kalibravimą. 1. 7. 10. Veiksmingumo reikalavimas Konverterio veiksmingumas turi būti ne mažesnis kaip 90 %, tačiau labai patartina, kad veiksmingumas būtų didesnis kaip 95 %. Pastaba. Jei ozonatorius pagal 1. 7. 5 punktą negali užtikrinti koncentracijos sumažėjimo nuo 80 % iki 20 %, kai analizatorius yra nustatytas dažniausiai taikomam diapazonui, tuomet turi būti taiko- mas didžiausias diapazonas, kuriam esant atsirastų šis sumažėjimas. 6 brėžinys NOx konverterio veiksmingumo matavimo įtaiso schema 1. 8. FID reguliavimas 1. 8. 1. Detektoriaus atsako trukmės optimizavimas FID turi būti nustatomas taip, kaip nurodė prietaiso gamintojas. Norint optimizuoti atsaką dažniausiai tai- komame diapazone, kaip patikros dujas reikėtų naudoti propaną. 368 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Kuro ir oro srautus nustačius pagal gamintojo rekomendaciją, į analizatorių tiekiamos patikros dujos, turin- čios 350 ± 75 ppm C. Atsakas esant šiam kuro srautui nustatomas iš skirtumo tarp atsako į patikros dujas ir atsako į nulio nustatymo dujas. Kuro srautas po truputį pakopomis didinamas ir mažinamas lyginant su gamintojo specifikacija. Užrašomas patikros ir nulio nustatymo dujų atsakas esant šiems kuro srautams. Skirtumas tarp atsako į patikros ir nulio nustatymo dujas brėžiamas grafike, ir kuro srautas nustatomas pagal kreivės tašką su didesniu kuro srautu. 1. 8. 2. Angliavandenilių atsako faktorius Analizatorius kalibruojamas pagal 1. 5 punktą naudojant propaną su oru ir su išgrynintu sintetiniu oru. Atsako faktoriai nustatomi pradedant analizatorių naudoti ir po ilgesnių laiko tarpų. Atsako faktorius (Rf) konkrečiam angliavandeniliui yra FID C1 rodmens santykis su dujų koncentracija balione, išreikšta C1, ppm. Bandymo dujų koncentracija turi būti tokio lygio, kad atsakas sudarytų maždaug 80 % visos skalės. Kon- centracija turi būti žinoma ± 2 % tikslumu pagal gravimetrinį etaloną, išreikštą tūrio vienetais. Be to, dujų balionas turi būti prieš tai kondicionuojamas 24 valandas esant 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C) temperatūrai. Naudojamos bandymo dujos ir rekomenduojami santykinių atsako faktorių intervalai yra šie: metanas ir išgrynintas sintetinis oras 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15, propenas ir išgrynintas sintetinis oras 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10, toluenas ir išgrynintas sintetinis oras 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10. Šie dydžiai rodo santykį su atsako faktoriumi (Rf) propanui ir išgrynintam sintetiniam orui, kuris prilygin- tas 1,00. 1. 8. 3. Deguonies kiekio įtakos tikrinimas Deguonies kiekio įtaka turi būti nustatyta pradedant analizatorių naudoti ir po ilgesnių naudojimo tarps- nių. Apibrėžiamas atsako faktorius, kuris nustatomas taip, kaip aprašyta 1. 8. 2 punkte. Bandymo dujos, kurias reikia naudoti, ir rekomenduojamas santykinis atsako koeficientas yra šie: Propanas ir azotas 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05 Ši vertė yra santykis su atsako koeficientu (Rf) propanui ir išgrynintam sintetiniam orui, kuris prilygintas 1,00. FID degikliui naudojamo oro deguonies koncentracija turi būti lygi degiklio oro deguonies koncentracijai per paskutinį deguonies įtakos tikrinimą ± 1 % mol. Jei skirtumas didesnis, turi būti patikrinta deguonies įtaka ir, jei būtina, reguliuojamas analizatorius. 1. 8. 4. Metano atskyriklio efektyvumas (NMC, tik dujiniam varikliui, naudojančiam NG) NMC naudojamas ėminio angliavandeniliams atskirti nuo metano, oksiduojant juos visus, išskyrus meta- ną. Geriausia būtų, kad metano konversija būtų lygi 0 %, o visų kitų angliavandenilių, kuriems atstovauja etanas, konversija būtų 100 %. Norint tiksliai matuoti NMHC, reikia nustatyti dvi efektyvumo vertes, kurios būtų taikomos skaičiuojant NMHC teršalų masės srautą (žr. III priedo 2 priedėlio 4. 3 punktą). 1. 8. 4. 1. Ef e kty v u m a s pa g a l m e t a n ą Kalibravimo dujos metanas leidžiamos per FID, aplenkiant ir neaplenkiant NMC, ir registruojamos dvi kon- centracijos. Efektyvumas nustatomas pagal šią lygtį: kurioje: CEM = 1— concw concw/o concw = HC koncentracija, kai CH4 leidžiamas per NMC, concw/o = HC koncentracija, kai CH4 aplenkia NMC. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 369 1. 8. 4. 2. Ef e ktyvumas pagal etaną Kalibravimo dujos etanas leidžiamos per FID, aplenkiant ir neaplenkiant NMC, ir registruojamos dvi kon- centracijos. Efektyvumas nustatomas pagal šią lygtį: CEE = 1— concw concw/o kurioje: concw = HC koncentracija, kai C2H6 leidžiamas per NMC, concw/o = HC koncentracija, kai C2H6 aplenkia NMC. 1. 9. Trukdžiai naudojant CO, CO2, ir NOx analizatorius Išmetamosiose dujose esančios kitos dujos, ne analizuojamosios, prietaiso rodmenis gali veikti keliais būdais. NDIR prietaisai rodo daugiau nei yra iš tikrųjų, jei į trukdančias dujas prietaisas reaguoja kaip ir į nustatomas dujas, tačiau mažesniu laipsniu. Rodmenys gaunami mažesni, kai naudojant NDIR prietaisus trukdančios dujos platina nustatomų dujų absorbcijos juostą, o naudojant CLD prietaisus trukdančios dujos gesina spinduliavimą. Trukdžių tikrinimo bandymai, aprašyti 1. 9. 1 ir 1. 9. 2 punktuose, turi būti padaryti prieš pradedant naudoti analizatorių ir po ilgiau trunkančių jo naudojimo tarpsnių. 1. 9. 1. CO analizatoriaus trukdžių tikrinimas Vandens garai ir CO2 gali trukdyti CO analizatoriaus darbui. Todėl CO2 patikros dujos, kurių koncentra- cija yra nuo 80 % iki 100 % visos bandymo metu naudojamos didžiausios darbinės koncentracijos skalės, barbotuojamos per vandenį kambario temperatūroje, ir registruojamas analizatoriaus atsakas. Analizato- riaus atsakas 300 ppm ar didesnių koncentracijų diapazonuose turi būti ne didesnis kaip 1 % visos skalės arba ne didesnis kaip 3 ppm mažesnių kaip 300 ppm koncentracijų diapazonuose. 1. 9. 2. Gesinimo įtakos NOx analizatoriui tikrinimas Dvejos dujos, turinčios įtakos CLD (ir HCLD) analizatoriams, yra CO2 ir vandens garai. Atsakas į šiomis dujomis sukeliamą gesinimą yra proporcingas jų koncentracijai, todėl reikalingi bandymo metodai, kurie leistų nustatyti gesinimą esant didžiausioms numatomoms koncentracijoms, pasitaikančioms bandymų metu. 1. 9. 2. 1. CO 2 k e l i a m o g e s i n i m o t i k r i n i m a s CO2 patikros dujos, kurių koncentracija yra nuo 80 % iki 100 % visos didžiausio darbinio diapazono skalės, leidžiamos per NDIR analizatorių, ir CO2 koncentracijos vertė užrašoma kaip A. Po to jos maždaug 50 % skiedžiamos NO patikros dujomis, leidžiamos per NDIR bei (H)CLD, ir CO2 bei NO koncentracijų vertės užrašomos atitinkamai kaip B ir C. Tuomet CO2 tiekimas nutraukiamas, per (H)CLD leidžiamos tik NO patikros dujos ir NO vertė užrašoma kaip D. Gesinimas, kuris turi būti ne didesnis kaip 3 % visos skalės, skaičiuojamas pagal šią formulę: gesinimo % = [1—( (C * A) (D * A)—(D * B))]*100 kurioje: A yra neskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NDIR, %, B yra praskiesto CO2 koncentracija, išmatuota NDIR, %, C yra praskiesto NO koncentracija, išmatuota (H)CLD, ppm, D yra neskiesto NO koncentracija, išmatuota (H)CLD, ppm. Galima naudoti alternatyvius CO2 ir NO patikros dujų skiedimo ir verčių apskaičiavimo metodus, pvz. , dinaminio maišymo ar mišinių darymo metodus. 1. 9. 2. 2. Van d e n s k e l i a m o ge s i n i m o t i k r i n i m a s Šis tikrinimas taikomas matuojant tik drėgnų dujų koncentraciją. Skaičiuojant gesinimą vandens garais būtina atsižvelgti į NO patikros dujų skiedimą vandens garais ir į vandens garų koncentracijos mišinyje per- skaičiavimą pagal bandymo metu laukiamą koncentraciją. 370 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. NO patikros dujos, kurių koncentracija yra nuo 80 % iki 100 % visos normalaus darbinio diapazono skalės, leidžiamos per (H)CLD, ir NO koncentracijos vertė užrašoma kaip D. Po to NO patikros dujos kambario temperatūroje barbotuojamos į vandenį, leidžiamos per (H)CLD, ir gauta NO koncentracijos vertė užra- šoma kaip C. Turi būti nustatyti analizatoriaus absoliutus darbinis slėgis ir vandens temperatūra, ir tai užra- šoma atitinkamai kaip E ir F. Turi būti nustatytas mišinio sočiųjų garų slėgis, kuris atitinka barboterio van- dens temperatūrą F, ir jis užrašomas kaip G. Vandens garų koncentracija mišinyje (H, %) apskaičiuojama pagal formulę: H = 100*(G/E) Tikėtina praskiestų NO patikros dujų (vandens garuose) koncentracija (De) skaičiuojama pagal šią formulę: De = D *(1— H/100) Dyzelinių variklių išmetamųjų teršalų atveju didžiausia darant bandymą tikėtina išmetamų vandens garų koncentracija (Hm, %), padarius prielaidą, kad kuro H/C atomų santykis yra 1,8:1, įvertinama pagal neskiestų CO2 patikros dujų koncentraciją (A, kaip išmatuota 1. 9. 2. 1 punkte) taikant formulę: Hm = 0,9* A Gesinimas vandeniu, kuris turi būti ne didesnis kaip 3 %, apskaičiuojamas pagal formulę: gesinimo % = 100*((De— C)/De)*(Hm/H) kurioje: De = laukiama praskiesto NO koncentracija, ppm, C = praskiesto NO koncentracija, ppm, Hm = didžiausia vandens garų koncentracija, %, H = tikroji vandens garų koncentracija, %. Pastaba. Svarbu, kad šiam tikrinimui NO2 koncentracija NO patikros dujose būtų kiek įmanoma mažesnė, kadangi darant gesinimo apskaičiavimus nebuvo atsižvelgta į NO2 sugėrimą vandeniu. 1. 10. Kalibravimo dažnis Analizatoriai pagal 1. 5 punktą kalibruojami bent kas 3 mėnesius arba po sistemos remonto ar pakeitimo, kurie gali turėti įtakos kalibravimui. 2. CVS SISTEMOS KALIBRAVIMAS 2. 1. Bendrosios nuostatos CVS sistema kalibruojama naudojant tikslų debitmatį, susietą su nacionaliniais ar tarptautiniais etalonais, ir ribojimo įtaisą. Srautas per sistemą matuojamas esant skirtingam srauto ribojimo nustatymui, o siste- mos kontroliniai parametrai išmatuojami ir susiejami su srautu. Galima naudoti įvairių tipų debitmačius, pvz. , kalibruotą Venturi debitmatį, kalibruotą laminarinio srauto debitmatį, kalibruotą turbininį matuoklį. 2. 2. Tūrinio siurblio (PDP) kalibravimas Visi su siurbliu susiję parametrai turi būti matuojami vienu metu su debitmačio, kuris su siurbliu sujungtas nuosekliai, parametrais. Brėžiama apskaičiuoto srauto (m3/min siurblio įsiurbimo angoje absoliutaus slėgio ir temperatūros sąlygomis) priklausomybė nuo koreliacinės funkcijos, kuri yra tam tikros siurblio para- metrų kombinacijos vertė. Po to turi būti gauta tiesinė lygtis, kuri susieja siurblio srautą ir koreliacinę funk- ciją. Jei siurblio pavara yra kelių apsisukimų dažnių, kalibruojama turi būti kiekvienam naudojamam dia- pazonui. Kalibruojant turi būti užtikrintas temperatūros pastovumas. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 371 2. 2. 1. Duomenų analizė Taikant gamintojo nurodytą metodą pagal debitmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausia 6 padėtys) apskaičiuojamas oro srauto greitis (Qs) m3/min standartinėms sąlygoms. Oro srauto greitis toliau verčiamas siurblio srautu (V0), kuris apskaičiuojamas m3/apsisukimui, esant absoliučiam slėgiui ir absoliučiai temperatūrai siurblio įsiurbimo angoje, pagal šią lygtį: V0 = Qs n * T 273 * 101,3 pA kurioje: Qs = oro srauto greitis standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s, T = temperatūra siurblio įėjime, K, pA = absoliutus slėgis siurblio įėjime (pB - pi), kPa, n = siurblio apsisukimų dažnis, s-1 Norint įvertinti slėgio kitimo siurblyje ir siurblio slydimo greičio įtaką, apskaičiuojama koreliacijos funk- cija (X0), susiejanti siurblio apsisukimų dažnį, slėgių siurblio įėjime ir išėjime skirtumą ir absoliutų slėgį siur- blio išėjime: šioje formulėje: X0 = 1 n *√Δpp pA Δpp = slėgių siurblio įėjime ir išėjime skirtumas, kPa, pA = absoliutus slėgis siurblio išėjime, kPa. Taikant mažiausių kvadratų metodą gaunama ši kalibravimo lygtis: V0 = D0—m *(X0) D0 ir m yra atitinkamai atkarpa ordinačių ašyje ir krypties koeficientas — regresijos tieses apibūdinančios konstantos. Jei CVS sistemos siurblys turi keletą apsisukimų dažnių, kalibracinės kreivės, gautos skirtingiems siurblio srautams, turi būti apytikriai lygiagrečios, o atkarpos ordinačių ašyje vertės (D0) mažėjant siurblio srautui turi didėti. Pagal lygtį apskaičiuotos vertės turi būti lygios išmatuotai V0 vertei ± 0, 5 %. Skirtingiems siurbliams m vertės skiriasi. Kietųjų dalelių įtekis per tam tikrą laiką sumažina siurblio slydimą, tai atspindi m vertės mažėjimas. Todėl siurblys turi būti kalibruojamas prieš pradedant jį naudoti, po didesnio remonto ir tuo- met, kai visos sistemos tikrinimas (2. 4 punktas) rodo, kad slydimo greitis pakito. 2. 3. Ribinio srauto Venturi debitmačio (CFV) kalibravimas CFV kalibravimas grindžiamas ribinio srauto per Venturi debitmatį lygtimi. Dujų srautas yra slėgio įlei- džiamojoje angoje ir temperatūros funkcija, kaip tai parodyta šioje lygtyje: Qs = Kv*pA √T kurioje: Kv = kalibravimo koeficientas, pA = absoliutus slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa, T = temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K. 2. 3. 1. Duomenų analizė Taikant gamintojo nurodytą metodą, pagal debitmačio rodmenis kiekvienai srautą ribojančio įtaiso padėčiai (mažiausiai 8 padėtys) apskaičiuojamas oro srautas (Qs) m3/min standartinėms sąlygoms. Kalibravimo koe- ficientas kiekvienai srauto ribojimo padėčiai apskaičiuojamas kalibravimo duomenis taikant pagal lygtį: 372 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Kv = Qs*√T pA kurioje: Qs = oro srautas standartinėmis sąlygomis (101,3 kPa, 273 K), m3/s, T = temperatūra Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, K, pA = absoliutus slėgis Venturi debitmačio įleidžiamojoje angoje, kPa. Norint nustatyti ribinio srauto diapazoną, brėžiamas Kv priklausomybės nuo slėgio Venturi debitmačio įlei- džiamojoje angoje grafikas. Ribiniam (su uždaryta sklende) srautui Kv vertė yra palyginti pastovi. Kai slėgis mažėja (vakuumas didėja), srautas per Venturi neribojamas, Kv mažėja, ir tai rodo, kad CFV naudojamas už leistino diapazono ribų. Mažiausiai aštuoniuose taškuose ribinio srauto diapazone turi būti apskaičiuota vidutinė Kv vertė ir stan- dartinis nuokrypis. Standartinis nuokrypis turi būti ne didesnis kaip ± 0, 3 % vidutinės Kv vertės. 2. 4. Visos sistemos tikrinimas Bendras CVS ėminio ėmimo ir analizinės sistemos tikslumas turi būti nustatytas į normaliu režimu vei- kiančią sistemą įleidžiant išmetamųjų dujų, kurių masė žinoma. Teršalas yra analizuojamas ir masė apskai- čiuojama pagal III priedo 2 priedėlio 4. 3 punktą, išskyrus propaną, kuriam vietoj HC atveju taikomo fak- toriaus 0,000479 taikomas faktorius 0,000472. Turi būti taikomas vienas iš šių metodų. 2. 4. 1. Matavimas su ribinio srauto tūta inomas grynųjų dujų (anglies monoksido ar propano) kiekis turi būti įleidžiamas į CVS sistemą per kali- bruotą ribinio srauto tūtą. Jei įsiurbimo angoje slėgis pakankamai didelis, srautas, reguliuojamas ribinio srauto tūta, nepriklauso nuo slėgio tūtos išėjime (≡ ribinis srautas). CVS sistema turi būti naudojama kaip ir darant įprastą išmetamųjų dujų bandymą, maždaug nuo 5 iki 10 min. Dujų ėminys turi būti analizuo- jamas įprasta įranga (ėminio ėmimo maišas ar integravimo metodas), ir apskaičiuojama dujų masė. Tokiu būdu nustatyta masė turi būti lygi žinomai įleistų dujų masei ± 3 %. 2. 4. 2. Matavimas taikant gravimetrinį metodą Anglies monoksido ar propano pripildyto mažo baliono masė turi būti nustatyta ± 0, 01 g tikslumu. CVS sistema turi būti naudojama, kaip ir darant įprastą išmetamųjų dujų bandymą, maždaug nuo 5 iki 10 min, kai į ją įpurškiamas anglies monoksidas ar propanas. Išleistų grynųjų dujų kiekis turi būti nustatymas pagal masių skirtumą. Dujų ėminys turi būti analizuojamas įprasta įranga (ėminio ėmimo maišas ar integravimo metodas), ir apskaičiuojama dujų masė. Tokiu būdu nustatyta masė turi būti lygi žinomai įleistų dujų masei ± 3 %. 3. KIETŲJŲ DALELIŲ MATAVIMO SISTEMOS KALIBRAVIMAS 3. 1. Įvadas Kiekvienas komponentas turi būti kalibruojamas taip dažnai, kiek tai yra būtina norint atitikti šios direk- tyvos tikslumo reikalavimus. Kalibravimo metodas, kurį reikia taikyti III priedo 4 priedėlio 4 punkte ir V priedo 2 punkte nurodytiems komponentams, aprašytas šiame punkte. 3. 2. Srauto matavimas Debitmačių ar srauto matavimo aparatūros kalibravimas turi būti susietas su nacionaliniais ir (ar) tarptau- tiniais etalonais. Didžiausia išmatuotos vetės paklaida turi būti ± 2 %rodmens vertės. Jei dujų srautas yra nustatomas matuojant slėgių skirtumą, didžiausia skirtumo paklaida turi būti tokia, kad GEDF būtų nustatomas ± 4 % tikslumu (taip pat žr. V priedo 2. 2. 1 punktą, EGA). Jis gali būti apskaičiuo- jamas imant kiekvieno prietaiso vidutines kvadratines paklaidas. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 373 3. 3. Dalies srauto praskiedimo sąlygų tikrinimas Išmetamųjų dujų greičio ir slėgio svyravimų diapazonas turi būti patikrintas ir nustatytas pagal V priedo 2. 2. 1 punkto EP dalies reikalavimus, jei tinka. 3. 4. Kalibravimo dažnis Srauto matavimo prietaisai turi būti kalibruojami bent kas tris mėnesius arba tuomet, kai sistema buvo remontuota ar buvo daromas pakeitimas, galėjęs turėti įtakos kalibravimui. 4. DŪMINGUMO MATAVIMO ĮRANGOS KALIBRAVIMAS 4. 1. Įvadas Dūmų matuoklis turi būti kalibruojamas taip dažnai, kiek tai yra būtina norint atitikti šios direktyvos tiks- lumo reikalavimus. Kalibravimo metodas, kurį reikia taikyti III priedo 4 priedėlio 5 punkte ir V priedo 3 punkte nurodytiems komponentams, aprašytas šiame punkte. 4. 2. Kalibravimo metodika 4. 2. 1. Pašildymo trukmė Dūmų matuoklis pašildomas ir stabilizuojamas pagal gamintojo rekomendacijas. Jei dūmų matuoklis turi prapūtimo oru sistemą, neleidžiančią prietaiso optikai pasidengti suodžiais, ši sistema turi būti taip pat įjungta ir nustatyta pagal gamintojo rekomendacijas. 4. 2. 2. Atsako tiesiškumo nustatymas Dūmų matuoklio tiesiškumas turi būti tikrinamas pagal gamintojo rekomendacijas neskaidrumo rodmenų skalėje. Į dūmų matuoklį įstatomi trys žinomą praleidimo faktoriaus vertę turintys neutralieji filtrai, kurie turi atitikti III priedo 4 priedėlio 5. 2. 5 punkto reikalavimus, ir registruojama rodmens vertė. Neutraliųjų filtrų neskaidrumo vardinės vertės turi būti maždaug 10 %, 20 % ir 40 %. Tiesiškumas nuo vardinės neutraliojo filtro vertės turi skirtis ne daugiau kaip ± 2 % neskaidrumo vertės. Bet koks netiesiškumas, didesnis už nurodytą vertę, prieš bandymą turi būti pataisytas. 4. 3. Kalibravimo dažnis Dūmų matuoklis turi būti kalibruojamas pagal 4. 2. 2 punktą bent kas 3 mėnesius arba po sistemos remon- to, galinčio turėti įtakos kalibravimui. 374 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. IV PRIEDAS ETALONINIŲ DEGALŲ, SKIRTŲ PATVIRTINIMO BANDYMAMS IR GAMINIŲ ATITIKTIES TIKRINIMUI, TECHNINĖS CHARAKTERISTIKOS 1. DYZELINAS (1) Parametras Vienetas Verčių ribos (2) mažiausia didžiausia Cetaninis skaičius (3) Tankis 15 °C temperatūroje kg/m3 Distiliavimas: — esant 50 % temperatūrai — esant 95 % temperatūrai — galutinė virimo temperatūra Pliūpsnio temperatūra CFPP (šalto filtro užsikimšimo temperatūra) Klampa 40 °C temperatūroje Policiklinių aromatinių angliavan- denilių kiekis Sieros kiekis (5) Vario korozija Anglies likutis nustatytas Conrad- son metodu (10 % distiliavimo likučio) Pelenų kiekis Vandens kiekis °C °C °C °C °C mm2/s % m/m mg/kg % m/m % m/m % m/m Neutralizavimo (stiprių rūgščių) skaičius Atsparumas oksidacijai (6) mg KOH/g mg/ml 52 833 245 345 – 55 – 2,5 3,0 – – – – – – – 54 837 – 350 370 – - 5 3,5 6,0 300 1 0,2 0,01 0,05 0,02 0,025 Bandymų metodas Leidimo metai EN-ISO 5165 EN-ISO 3675 1998 (4) 1995 EN-ISO 3405 EN-ISO 3405 EN-ISO 3405 EN 27719 EN 116 EN-ISO 3104 IP 391* 1998 1998 1998 1993 1981 1996 1995 pr. EN-ISO/DIS 14596 1998 (4) EN-ISO 2160 1995 EN-ISO 10370 EN-ISO 6245 EN-ISO 12937 1995 1995 ASTM D 974-95 1998 (4) EN-ISO 12205 1996 * Šiuo metu yra kuriamas naujas ir geresnis policikli- nių aromatinių ang- liavandenilių nusta- tymo metodas % m/m – – EN 12916 [1997] (4) (1) Jei reikia apskaičiuoti variklio ar transporto priemonės šiluminį naudingumo koeficientą, kuro kaloringumo vertė gali būti apskaičiuota pagal formulę: Savitoji energija ((kaloringumo vertė))((grynoji)) = (46,423—8,792d kurioje: d = tankis esant 15 °C temperatūrai, x = vandens masės dalis (kiekis %, padalytas iš 100), y = pelenų masės dalis (kiekis %, padalytas iš 100), s = sieros masės dalis (kiekis %, padalytas iš 100). 2 + 3,170d)(1 - (x + y + s)) + 9,420s - 2,499xMJ/kg (2) Specifikacijoje pateiktos vertės yra „tikrosios vertės“. Nustatant jų ribas buvo taikytos ISO 4259 (Naftos produktai. Tikslumo duomenų nustatymas ir vartojimas taikant bandymų metodus) sąlygos, nustatant mažiausią vertę buvo skaičiuojama pagal mažiausią teigiamą skirtumą 2R; nustatant didžiausią ir mažiausią vertes, mažiausias skir- tumas buvo lygus 4R (R = atkuriamumas). Nepaisant šio mato, būtino statistiniais sumetimais, kuro gamintojas turėtų vis dėlto siekti nulinės vertės, jei nustatyta didžiau- sia vertė yra lygi 2R, ir vidutinės vertės, jei nurodomos didžiausių ir mažiausių verčių ribos. Jei reikėtų sužinoti, ar kuras atitinka specifikacijos reikalavimus, turėtų būti taikomos ISO 4259 sąlygos. (3) Cetaninio skaičiaus intervalas neatitinka mažiausio 4 R intervalo reikalavimo. Tačiau, jei tarp kuro tiekėjo ir vartotojo kyla nesutarimai, tokiems ginčams spręsti galima taikyti ISO 4259 sąlygas, jei vietoje vieno nustatymo bus daroma tiek pakartotinių matavimų, kiek pakaktų reikiamam preciziškumui pasiekti. (4) Leidimo mėnuo bus nurodytas tinkamu laiku. (5) Ataskaitoje turi būti pateiktas tikrasis sieros kiekis bandymų kure. Be to, sieros kiekis etaloniniuose degaluose, naudojamuose transporto priemonei ar varikliui patvir- tinti, pagal ribines vertes, nurodytas šios direktyvos I priedo 6. 2. 1 punkto lentelės B eilutėje, turi būti ne didesnis kaip 50 ppm. Komisija kiek galima greičiau, tačiau ne vėliau kaip iki 1999 m. gruodžio 31 d. pateiks šio priedo pakeitimą, kuriame, kalbant apie degalus, apibrėžtą Direktyvos 98/70/EB IV priede, atsispindėtų vidutinė sieros kiekio rinkos degaluose vertė. (6) Nors oksiduotų medžiagų kiekis yra kontroliuojamas, laikymo trukmė greičiausiai bus ribota. Reikėtų tiekėjo klausti apie laikymo sąlygas ir trukmę. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 375 2. GAMTINĖS DUJOS (NG) Europos rinkoje yra tokių dviejų sudėties diapazonų degalai: — H diapazonas, kurio ypatingosios etaloninių degalų rūšys yra G20 ir G23, — L diapazonas, kurio ypatingosios etaloninių degalų rūšys yra G23 ir G25. Etaloninių degalų G20, G23 ir G25 rūšių charakteristikos yra apibendrinamos toliau: Etaloniniai degalai G20 Charakteristikos Vienetai Bazinis kiekis Ribos maž. didž. Bandymų metodas Sudėtis: Metanas Skirtumas [Inertinės dujos + C2/C2+] N2 % mol 100 – Sieros kiekis mg/m3 (1) – 99 – – 100 1 ISO 6974 50 ISO 6326-5 (1) Vertė turi būti nustatyta etaloninėmis sąlygomis: 293,2 K (20 °C) ir 101,3 kPa. Etaloniniai degalai G23 Charakteristikos Vienetai Bazinis kiekis Ribos maž. didž. Bandymų metodas Sudėtis: Metanas Skirtumas [Inertinės dujos + C2/C2+] N2 % mol Sieros kiekis mg/m3 (1) 92,5 – 7,5 – 91,5 – 6,5 – 93,5 1 8,5 50 ISO 6974 ISO 6326-5 (1) Vertė turi būti nustatyta etaloninėmis sąlygomis: 293,2 K (20 °C) ir 101,3 kPa. Etaloniniai degalai G25 Charakteristikos Vienetai Bazinis kiekis Ribos maž. didž. Bandymų metodas Sudėtis: Metanas Skirtumas [Inertinės dujos + C2/C2+] N2 % mol Sieros kiekis mg/m3 (1) 86 – 14 – 84 – 12 – 88 1 16 50 ISO 6974 ISO 6326-5 (1) Vertė turi būti nustatyta etaloninėmis sąlygomis: 293,2 K (20 °C) ir 101,3 kPa. 376 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 3. SUSKYSTINTOS NAFTOS DUJOS (LPG) Parametras Vienetas A kuro ribos B kuro ribos mažiausia didžiausia mažiausia didžiausia 93,5 93,5 % tūrio % tūrio % tūrio mg/kg 48 48 0 Variklio oktaninis skaičius Sudėtis C3 — kiekis C4 — kiekis Olefinai Garinimo likutis Bendras sieros kiekis ppm masės (1) – Klasė Vandenilio sulfidas Varinės plokštelės korozija Vanduo esant 0 °C 52 52 12 50 50 Nėra 1 klasė Nėra 83 13 9 87 17 15 50 50 Bandymų metodas EN 589 B priedas ISO 7941 NFM 41-015 EN 24260 Nėra ISO 8819 1 klasė ISO 6251 (2) Nėra Apžiūra (1) Vertė turi būti nustatyta etaloninėmis sąlygomis: 293,2 K (20 °C) ir 101,3 kPa. (2) Gali būti, kad koroziją sukeliančių medžiagų buvimo tiksliai nustatyti nepavyks, jei ėminyje yra korozijos inhibitorių ar kitų cheminių medžiagų, kurios mažina ėminio korozinį poveikį varinei plokštelei. Todėl draudžiama pridėti tokių medžiagų sie- kiant iškreipti bandymo metodo duomenis. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 377 V PRIEDAS ANALIZĖS IR ĖMINIŲ ĖMIMO SISTEMOS 1. IŠMETAMŲJŲ DUJŲ KIEKIO NUSTATYMAS 1. 1. Įvadas Rekomenduojamos ėminių ėmimo ir analizės sistemos detaliai apibūdintos 1. 2 punkte ir 7 bei 8 brėžiniuose. Kadangi lygiaverčius rezultatus galima gauti taikant skirtingas konfigūracijas, nebūtina tiksliai kartoti 7 ir 8 brėžinių schemas. Papildomai informacijai gauti ir komponentų sistemų funkcijoms koordinuoti galima nau- doti papildomus komponentus, pvz. , prietaisus, vožtuvus, solenoidinius vožtuvus, siurblius ir jungiklius. Kitų komponentų, kurie nėra būtini kai kurių sistemų tikslumui užtikrinti, gali ir nebūti, jei jų nenaudojimas paremtas geru inžineriniu sprendimu. 7 brėžinys Neapdorotų išmetamųjų dujų CO, CO2, NOx, HC analizės sistemos schema, tik ESC 1. 2. Analizinės sistemos aprašymas Aprašytoji analizinė sistema dujiniams teršalams nustatyti neapdorotose (7 brėžinys, tik ESC) ar praskiestose (8 brėžinys, ETC ir ESC) išmetamosiose dujose, kuri naudoja: — HFID analizatorių angliavandenilių kiekiui matuoti, — NDIR analizatorius anglies monoksido ir anglies dioksido kiekiui matuoti, — HCLD ar lygiavertį analizatorių azoto oksidų kiekiui matuoti. Ėminiai visų komponentų analizei gali būti imami vienu ėminių ėmimo zondu ar dviem labai arti vienas nuo kito įrengtais ėminių ėmimo zondais, viduje ėminiai paskirstomi tarp įvairių analizatorių. Būtina tikrinti, kad išmetamųjų teršalų komponentai nesikondensuotų (įskaitant vandenį ir sieros rūgštį) jokiame analizės siste- mos taške. 378 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Praskiestų išmetamųjų dujų CO, CO2, NOx, HC analizės sistemos schema, ETC, ESC pasirinktinai 8 brėžinys 1. 2. 1. 7 ir 8 brėžinių komponentai EP: išmetimo vamzdis Išmetamųjų teršalų ėmimo zondas (tik 7 brėžinyje) Rekomenduojamas tiesus, daugiaskylis uždaro galo zondas iš nerūdijančio plieno. Vidinis skersmuo turi būti ne didesnis kaip vidinis ėminių ėmimo linijos skersmuo. Zondo sienelių storis turi būti ne didesnis kaip 1 mm. Turi būti ne mažiau kaip trys skylės trijose skirtingose radialinėse plokštumose, per kurias galėtų tekėti maždaug tas pat srautas. Zondas savo pločiu turi užimti bent 80 % išmetimo vamzdžio skersmens. Galima naudoti vieną ar du ėminių ėmimo zondus. SP2: HC ėminio ėmimo praskiestose išmetamosiose dujose zondas (tik 8 brėžinyje) Zondas turi: — būti apibrėžtas kaip pirmoji 254-762 mm ilgio šildomosios ėminių ėmimo linijos HSL1 dalis, — turėti bent 5 mm vidinį skersmenį, — būti įrengtas toje praskiedimo tunelio DT (žr. 2. 3 punkto 20 brėžinį) vietoje, kurioje praskiedimo oras ir išmetamosios dujos yra gerai sumaišomos (t. y. maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į praskiedimo tunelį), — būti pakankamai toli (radialiai) nuo kitų zondų ir tunelio sienos, kad nebūtų kokių nors srovių ar sūku- rių įtakos, — būti šildomas, kad dujų srauto temperatūra prie zondo išėjimo padidėtų iki 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C). SP3: CO, CO2, NOx ėminio ėmimo praskiestose išmetamosiose dujose zondas (tik 8 brėžinyje) Zondas turi: — būti toje pat plokštumoje kaip ir SP 2, — būti pakankamai toli (radialiai) nuo kitų zondų ir tunelio sienos, kad nebūtų kokių nors srovių ar sūku- rių įtakos, — būti izoliuotas per visą jo ilgį ir šildomas iki ne mažesnės kaip 328 K (55 °C) temperatūros, kad nesi- kondensuotų vanduo. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 379 HSL1: šildoma ėminių ėmimo linija Ėminių ėmimo linija ėminys nuo atskiro zondo patenka į padalijimo tašką(-us) ir HC analizatorių. Ėminių ėmimo linija turi: — ne mažesnį kaip 5 mm ir ne didesnį kaip 13,5 mm vidinį skersmenį, — būti pagaminta iš nerūdijančio plieno ar PTFE (politetrafluoretilenas), — palaikyti 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) temperatūrą, matuojamą kiekvienoje atskirai kontroliuojamoje šildomoje dalyje, jei išmetamųjų dujų temperatūra ėminių ėmimo zonde yra lygi 463 K (190 °C) ar mažesnė, — palaikyti didesnę kaip 453 K (180 °C) sienelių temperatūrą, jei išmetamųjų dujų temperatūra ėminių ėmimo zonde yra didesnė kaip 463 K (190 °C), — prieš pat šildomą filtrą F2 ir HFID palaikyti 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) dujų temperatūrą. HSL2: šildoma NOx ėminių ėmimo linija Ėminių ėmimo linija turi: — palaikyti 328-473 K (55-200°C) sienelių temperatūrą iki pat konverterio C, jei naudojama aušinimo vonia, ir iki pat analizatoriaus, jei aušinimo vonia nenaudojama, — būti pagaminta iš nerūdijančio plieno ar PTFE. SL: CO ir CO2ėminių ėmimo linija Linija turi būti pagaminta iš PTFE ar nerūdijančio plieno. Ji gali būti šildoma ir nešildoma. BK: fono ėminių ėmimo maišas (pasirinktinai, tik 8 brėžinyje) Imti ėminius, kuriuose nustatomos fono koncentracijos. BG: ėminių ėmimo maišas (pasirinktinai, 8 brėžinyje, tik CO ir CO2 ėminiams) Imti ėminius, kuriuose nustatomos koncentracijos. Fl: šildomas priešfiltris (pasirinktinai) Jo temperatūra turi būti tokia pat kaip HSL1. F2: šildomas filtras Filtras turi šalinti bet kokias kietąsias daleles iš dujų ėminio prieš jam patenkant į analizatorių. Jo tempera- tūra turi būti tokia pat kaip HSL1. Prireikus filtras turi būti pakeistas. P: šildomas ėminių ėmimo siurblys Siurblys turi būti pašildomas iki HSL1 temperatūros. HC Šildomas liepsnos jonizacinis detektorius (HFID) angliavandeniliams nustatyti. Temperatūra turi būti palai- koma nuo 453 K iki 473 K (nuo 180 °C iki 200 °C). CO, CO2 NDIR analizatoriai anglies monoksidui ir anglies dioksidui nustatyti (gali būti naudojami skiedimo santykiui nustatyti matuojant kietųjų dalelių kiekį). NO CLD ar HCLD analizatorius azoto oksidams nustatyti. Jei naudojamas HCLD, jo temperatūra turi būti palai- koma nuo 328 K iki 473 K (nuo 55 °C iki 200 °C). C: konverteris Konverteris turi būti naudojamas NO2 kataliziškai redukuoti iki NO prieš analizę CLD ar HCLD. 380 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. B: aušinimo vonia (neprivaloma) Vandeniui iš išmetamųjų dujų ėminio atšaldyti ir kondensuoti. Vonios temperatūra palaikoma nuo 273 K iki 277 K (nuo 0 °C iki 4 °C) ledu arba šaldant. Ji neprivaloma, jei analizatoriuje nėra vandens garų, kaip nustatyta III priedo 5 priedėlio 1. 9. 1 ir 1. 9. 2 punktuose. Jei vanduo pašalinamas jį kondensuojant, tai vandens gaudyklėje arba pasroviui nuo jos turi būti kontroliuojama ėminio dujų temperatūra ar rasos taško tempe- ratūra. Ėminio dujų temperatūra ar rasos taško temperatūra turi būti ne didesnė kaip 280 K (7 °C). Negalima vandens šalinti cheminėmis džiovinimo priemonėmis. T1, T2, T3: temperatūros jutiklis Dujų srauto temperatūrai kontroliuoti. T4: temperatūros jutiklis NO2 — NO konverterio temperatūrai kontroliuoti. T5: temperatūros jutiklis Aušinimo vonios temperatūrai kontroliuoti. G1, G2, G3: slėgmatis Slėgiui ėminio ėmimo linijose matuoti. R1, R2: slėgio reguliatorius Atitinkamai kuro ir oro, tiekiamų HFID, slėgiui reguliuoti. R3, R4, R5: slėgio reguliatorius Reguliuoti slėgiui ėminio ėmimo linijose ir srautui į analizatorius. FL1, FL2, FL3: debitmatis Srautui aplenkiamojoje grandinėje kontroliuoti. FL4–FL6: debitmatis (pasirinktinai) Srautui per analizatorius reguliuoti. V1–V5: selektoriaus vožtuvas Tinkami vožtuvai ėminiui imti ir patikros bei nulio nustatymo dujoms į analizatorius tiekti. V6, V7: solenoidinis vožtuvas NO2 — NO konverteriui aplenkti. V8: adatinis vožtuvas Balansuoti srautui tarp NO2 — NO konverterio C ir aplenkiamosios grandinės. V9, V10: adatinis vožtuvas Srautams į analizatorius reguliuoti. V11, V12: svirtinis vožtuvas (pasirinktinai) Kondensatui iš vonios B išleisti. 1. 3. NMHC analizė (tik NG vartojantiems dujiniams varikliams) 1. 3. 1. Dujų chromatografinis metodas (GC, 9 brėžinys) Taikant GC metodą, mažo žinomo tūrio ėminys įpurškiamas į analizės kolonėlę, kuria jis yra nešamas iner- tinių nešančiųjų dujų. Kolonėlėje įvairūs komponentai atskiriami pagal jų virimo temperatūrą, todėl iš kolonėlės jie yra išplaunami skirtingu laiku. Toliau jie pereina detektorių, kurio atsako elektros signalo dydis priklauso nuo komponento koncentracijos. Kadangi tai nėra nepertraukiamos analizės metodas, jis gali būti taikomas tik kartu su ėminio ėmimo į maišą metodu, aprašytu III priedo 4 priedėlio 3. 4. 2 punkte. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 381 NMHC analizei turi būti naudojamas automatinis GC su FID. Išmetamosios dujos surenkamos ėminių ėmimo maiše, iš kurio paimta dalis dujų įpurškiama į GC. Ėminys Porapak kolonėleje atskiriamas į dvi dalis (CH4/oras/CO ir NMHC/CO2/H2O). Kolonėlėje su molekuliniu sietu CH4 atskiriamas nuo oro ir CO ir patenka į FID, kuriuo matuojama jo koncentracija. Visas ciklas nuo vieno ėminio įpurškimo iki kito ėminio įpurš- kimo gali trukti 30 s. Norint nustatyti NMHC, CH4 koncentracija turi būti atimta iš visų HC koncentracijos (žr. III priedo 2 priedėlio 4. 3. 1 punktą). Tipinė GC įranga, surinkta serijinei CH4 analizei daryti, pateikta 9 brėžinyje. Galima taikyti kitus GC meto- dus, kurie paremti geru inžineriniu sprendimu. 9 brėžinys Metano analizės proceso schema (GC metodas) 9 brėžinio komponentai PC: kolonėlė su Poparak tipo adsorbentu Turi būti naudojama 610 mm ilgio × 2,16 mm vidinio skersmens kolonėlė, užpildyta Porapak N, 180/300 μm (50/80 mešų), kuri prieš pradedant analizę bent 12 val. turi būti kondicionuojama nešančiosiomis dujo- mis 423 K (150 °C) temperatūroje. MSC: kolonėlė su molekuliniu sietu Turi būti naudojama 13X tipo, 250/350 μm (45/60 mešų), 1220 mm ilgio × 2,16 mm vidinio skersmens kolonėlė, kuri prieš pradedant analizę bent 12 val. turi būti kondicionuojama nešančiosiomis dujomis 423 K (150 °C) temperatūroje. OV: krosnis Palaikyti kolonėlių ir vožtuvų pastovią temperatūrą, reikalingą analizatorius darbui, kolonėles 423 K (150 °C) temperatūroje. ir kondicionuoti SLP: ėminio kilpelė Pakankamo ilgio vamzdelis iš nerūdijančio plieno, maždaug 1 cm3 tūriui gauti. 382 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. P: siurblys Ėminiui į dujų chromatografą tiekti. D: džiovintuvas Turi būti naudojamas džiovintuvas su molekuliniu sietu vandeniui ir kitoms priemaišoms, kurių galėtų būti nešančiosiose dujose, šalinti. HC Liepsnos jonizacinis detektorius (FID) metano koncentracijai matuoti. V1: ėminio įpurškimo vožtuvas Iš ėminio ėmimo maišo per SL, pavaizduotai 8 brėžinyje, paimtam ėminiui įpurkšti. Jo neveikusis tūris turi būti mažas, jis turi nepraleisti dujų ir pakelti temperatūrą iki 423 K (150 °C). V3: selektoriaus vožtuvas Pasirinkti tarp patikros dujų ir ėminio įleidimo bei srauto uždarymo. V2, V4, V5, V6, V7, V8: adatinis vožtuvas Srautų parametrams sistemoje nustatyti. R1, R2, R3: slėgio reguliatorius Atitinkamai kuro (= nešančiųjų dujų), ėminio ir oro srautui reguliuoti. FC: srauto kapiliaras Oro srautui į FID kontroliuoti. G1, G2, G3: slėgmatis Kontroliuoti atitinkamai kuro (= nešančiųjų dujų), ėminio ir oro srautui. Fl, F2, F3, F4, F5: filtras Sukepinto metalo filtrai, kurie siurblį ar prietaisą saugo nuo metalo nuodegų patekimo. FL1: DEBITMATIS Ėminio srautui aplenkiamojoje grandinėje matuoti. 1. 3. 2. Metano atskyriklio metodas (NMC, 10 brėžinys) Atskyriklyje visi angliavandeniliai, išskyrus CH4, oksiduojami į CO2 ir H2O, taigi ėminiui perėjus NMC, FID detektorius aptinka tik CH4. Jei taikomas ėminio ėmimo į maišą metodas, SL turi būti įrengta srauto nukr- eipimo sistema (žr. 1. 2 punkto 8 brėžinį), kuria srautas gali būti pakaitomis leidžiamas per metano atskyriklį ar jį aplenkiant, kaip tai parodyta 10 brėžinio viršutinėje dalyje. Matuojant NMHC, abi vertės (HC ir CH4) turi būti FID išmatuotos ir užregistruotos. Jei taikomas integravimo metodas, HSL1 (žr. 1. 2 punkto 8 brėžinį) lygiagrečiai nuolatiniam FID turi būti įrengtas NMC, nuosekliai sujungtas su antruoju FID (žr. 1. 2 punkto 8 brėžinį), kaip tai pavaizduota 10 brėžinio apatinėje dalyje. Matuojant NMHC, abi vertes (HC ir CH4) FID turi išmatuoti ir užrašyti. Prieš pradedant darbą 600 K (327 °C) ar didesnėje temperatūroje turi būti nustatytas atskyriklio katalizinis poveikis CH4 ir C2H6, kai vandens kiekis yra būdingas išmetamųjų teršalų srautų sąlygoms. Bandymui paim- tame išmetamųjų dujų sraute turi būti žinomi rasos taško temperatūra ir O2 lygis. Turi būti užrašomas san- tykinis FID atsakas į CH4 koncentraciją (žr. III priedo 5 priedėlio 1. 8. 2 punktą): 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 383 10 brėžinys Metano analizės proceso naudojant metano atskyriklį (NMC) schema 10 brėžinio komponentai NMC: metano atskyriklis Skirtas visiems angliavandeniliams, išskyrus metaną, oksiduoti. HC Šildomas liepsnos jonizacinis detektorius (HFID) HC ir CH4 koncentracijoms matuoti. Temperatūra turi būti palaikoma nuo 453 K iki 473 K (nuo 180 °C iki 200 °C). V1: selektoriaus vožtuvas Pasirinkti tarp ėminio, nulio nustatymo ir patikros dujų. V1 yra identiškas 8 brėžinio V2. V2, V3: solenoidinis vožtuvas Aplenkti NMC. V4: adatinis vožtuvas Balansuoti srautui tarp NMC ir aplenkiamosios grandinės. R1: slėgio reguliatorius Reguliuoti slėgiui ėminio ėmimo linijoje ir srautui į HFID. R1 yra identiškas 8 brėžinio R3. FL1: debitmatis Ėminio srautui aplenkiamojoje grandinėje matuoti. FL1 yra identiškas 8 brėžinio FL1. 384 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 2. IŠMETAMŲJŲ DUJŲ PRASKIEDIMAS IR KIETŲJŲ DALELIŲ KIEKIO NUSTATYMAS 2. 1. Įvadas Rekomenduojamos praskiedimo ir ėminių ėmimo sistemos detaliai apibūdintos 2. 2, 2. 3 bei 2. 4 punktuose ir 11-22 brėžiniuose. Kadangi lygiaverčius rezultatus galima gauti taikant skirtingas konfigūracijas, nebūtina tiksliai atitikti šiuos brėžinius. Papildomai informacijai gauti ir komponentų sistemų funkcijoms koordinuoti galima naudoti papildomus komponentus, pvz. , prietaisus, vožtuvus, solenoidinius vožtuvus, siurblius ir jun- giklius. Kitų komponentų, kurie nėra būtini kai kurių sistemų tikslumui užtikrinti, gali ir nebūti, jei jų nenau- dojimas paremtas geru inžineriniu sprendimu. 2. 2. Srauto dalies praskiedimo sistema Praskiedimo sistema yra apibūdinta 11-19 brėžiniuose, ji taiko išmetamųjų teršalų srauto dalies praskiedimą. Išmetamųjų teršalų srauto padalijimas ir vėlesnis praskiedimo procesas gali būti vykdomas skirtingų tipų praskiedimo sistemose. Norint vėliau surinkti kietąsias daleles, visas praskiestų išmetamųjų teršalų srautas ar tik jo dalis leidžiami į kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą (2. 4 punkto 21 brėžinys). Pirmasis metodas vadi- namas viso ėminių ėmimo tipu, antrasis metodas — dalies ėminio ėmimo tipu. Skiedimo santykio apskaičiavimas priklauso nuo taikomos sistemos tipo. Rekomenduojami šie tipai: Izokinetinės sistemos (11, 12 brėžiniai) Taikant šias sistemas srautas, kuris patenka į tiekimo vamzdį, nustatomas pagal viso išmetamųjų dujų srauto greitį ir (ar) slėgį, todėl per ėminio ėmimo zondą turi tekėti nesutrikdytas ir vienodas išmetamųjų teršalų srau- tas. Tai paprastai pasiekiama išmetimo vamzdžio tiesiojoje dalyje prieš zondą įrengiant rezonatorių. Tokiu atveju padalijimo santykis apskaičiuojamas pagal lengvai išmatuojamus dydžius, pvz. , pagal vamzdžių skers- menis. Pažymėtina, kad izokinetinis metodas taikomas tik srauto režimams suderinti, o ne dalelėms pagal jų dydį paskirstyti. Šis paskirstymas paprastai nėra būtinas, nes dalelės yra per daug mažos, kad galėtų sekti pas- kui dujų srautus. Srauto reguliavimo sistemos, kai matuojama koncentracija (13-17 brėžiniai) Taikant šias sistemas ėminys paimamas iš viso išmetamųjų dujų srauto reguliuojant praskiedimo oro srautą ir visą praskiestą išmetamųjų teršalų srautą. Skiedimo santykis nustatomas pagal bandymo dujų, pvz. , CO2 ar NOx, paprastai esančių variklio išmetamosiose dujose, koncentracijas. Matuojama koncentracija praskies- tose išmetamosiose dujose ir praskiedimo ore, o koncentracija nepraskiestose išmetamosiose dujose gali būti išmatuota tiesiogiai arba nustatyta pagal kuro srautą ir anglies balanso lygtį, jei yra žinoma kuro sudėtis. Sis- temos gali būti kontroliuojamos pagal apskaičiuotą skiedimo santykį (13, 14 brėžiniai) ar pagal srautą į tie- kimo vamzdį (12, 13, 14 brėžiniai). Srauto reguliavimo sistemos, kai matuojamas srautas (18, 19 brėžiniai) Taikant šias sistemas ėminys paimamas iš viso išmetamųjų teršalų srauto nustatant praskiedimo oro srautą ir visą praskiestą išmetamųjų teršalų srautą. Skiedimo santykis nustatomas pagal dviejų srautų skirtumą. Būtina tiksliai kalibruoti debitmačius vieną pagal kitą, kadangi santykinis dviejų srautų dydis didesniems skie- dimo santykiams (15 ir didesniems) gali duoti dideles paklaidas. Srautas reguliuojamas labai nesudėtingu būdu, praskiestų išmetamųjų dujų srautą laikant pastoviu ir prireikus keičiant praskiedimo oro srautą. Taikant dalies srauto praskiedimo sistemas būtina kreipti dėmesį į tai, kad būtų išvengta potencialių prob- lemų dėl kietųjų dalelių nuostolio tiekimo vamzdyje, užtikrinant, kad iš variklio išmetamųjų teršalų srauto būtų paimtas reprezentatyvus ėminys ir kad tiksliai būtų nustatytas padalijimo santykis. Aprašytose siste- mose kreipiamas dėmesys į šias labai svarbias vietas. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 385 11 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema su izokinetinio ėminių ėmimo zondu, kai yra imama dalis ėminio (SB reguliavimas) Neapdorotos išmetamosios dujos tiekimo vamzdžiu TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į praskiedimo tunelį DT naudojant izokinetinio ėminių ėmimo zondą ISP. Naudojant diferencinio slėgio relę DPT išmatuo- jamas slėgių skirtumas tarp slėgio išmetimo vamzdyje ir slėgio zondo įleidžiamojoje angoje. Šis signalas per- duodamas srauto reguliatoriui FC1, kuris taip reguliuoja siurbiamąją orpūtę SB, kad zondo gale būtų nulinis slėgių skirtumas. Šiomis sąlygomis išmetamųjų dujų greičiai EP ir ISP yra vienodi ir srautas per ISP ir TT yra pastovi išmetamųjų dujų srauto dalis (padalijimas). Padalijimo santykį nulemia EP ir ISP skerspūvio plotai. Praskiedimo oro srautas matuojamas srauto matavimo įtaisu FM1. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal praskiedimo oro srauto ir padalijimo santykio vertes. 12 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema su izokinetinio ėminių ėmimo zondu, kai yra imama dalis ėminio (PB reguliavimas) Neapdorotos išmetamosos dujos tiekimo vamzdžiu TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į praskiedimo tunelį DT naudojant izokinetinio ėminių ėmimo zondą ISP. Naudojant diferencinio slėgio relę DPT išmatuo- jamas slėgių skirtumas tarp slėgio išmetimo vamzdyje ir slėgio zondo įleidžiamojoje angoje. Šis signalas per- duodamas srauto reguliatoriui FC1, kuris taip reguliuoja pučiamąją orpūtę PB, kad zondo gale būtų nulinis slėgių skirtumas. Šiam tikslui mažas kiekis praskiedimo oro, kurio srautas jau buvo išmatuotas srauto mata- vimo įtaisu FM1, nukreipiamas į TT per pneumatinę droseliavimo sklendę. Šiomis sąlygomis dujų greitis EP ir ISP yra vienodas srautas per ISP ir TT yra pastovi išmetamųjų dujų srauto dalis (padalijimas). Padalijimo 386 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. santykį nulemia EP ir ISP skerspūvio plotai. Praskiedimo oras siurbiamąja orpūte siurbiamas per DT, ir srauto greitis DT įėjime matuojamas FM1. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal praskiedimo oro srauto ir pada- lijimo santykio vertes. 13 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema, kai yra matuojama CO2 ar NOx koncentracija imant dalį ėminio Neapdorotos išmetamosios dujos per ėminių ėmimo zondą SP ir tiekimo vamzdį TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į praskiedimo tunelį DT. Išmetamųjų dujų analizatoriumi(-iais) EGA neapdorotose ir praskies- tose išmetamosiose dujose bei praskiedimo ore matuojama bandymo dujų (CO2 ar NOx) koncentracija. Šie signalai perduodami į srauto reguliatorių FC2, kuris reguliuoja pučiamąją orpūtę PB ar siurbiamąją orpūtę SB, kad DT būtų palaikomas norimas išmetamųjų dujų padalijimas ir skiedimo santykis. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal bandymo dujų koncentraciją neapdorotose išmetamosiose dujose, praskiestose išme- tamosiose dujose ir praskiedimo ore. 14 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema, kai matuojama CO2 koncentracija, taikomas anglies kiekio balansas ir imamas visas ėminys Neapdorotos išmetamosios dujos per ėminių ėmimo zondą SP ir tiekimo vamzdį TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į praskiedimo tunelį DT. Išmetamųjų dujų analizatoriumi(-iais) EGA praskiestose išmetamo- siose dujose bei praskiedimo ore matuojama CO2 koncentracija. CO2 ir degalų srauto GFUEL signalai 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 387 perduodami į srauto reguliatorių FC2 ar į kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos srauto regulaitorių FC3 (žr. 21 brėžinį). FC2 reguliuoja pučiamąją orpūtę PB, FC3 — ėminių ėmimo siurblį P (žr. 21 brėžinį), taip nus- tatydami srautą į sistemą ir iš jos, kad DT būtų galima palaikyti norimą išmetamųjų dujų padalijimą ir skie- dimo santykį. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal CO2 koncentraciją ir GFUEL taikant anglies balanso prielaidą. 15 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema, kai yra vienas Venturi, matuojama koncentracija ir imama dalis ėminio Neapdorotos išmetamosios dujos per ėminių ėmimo zondą SP ir tiekimo vamzdį TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į praskiedimo tunelį DT dėl neigiamo slėgio, kurį Venturi VN sukuria praskiedimo tunelyje. Dujų srautas per TT priklauso nuo kinetinės energijos mainų Venturi zonoje ir dėl to priklauso nuo dujų absoliučios temperatūros TT išėjime. Vadinasi, išmetamųjų dujų padalijimas tam tikram srautui tunelyje nėra pastovus, ir skiedimo santykis esant mažai apkrovai yra šiek tiek mažesnis nei esant didelei apkrovai. Išmetamųjų dujų analizatoriumi(-iais) EGA matuojama bandymo dujų (CO2 ar NOx) koncentracija neapdo- rotose išmetamosiose dujose, praskiestose išmetamosiose dujose ir praskiedimo ore, ir taip išmatuotų verčių pagrindu apskaičiuojamas skiedimo santykis. 388 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 16 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema, kai yra du Venturi ar dvi diafragmos, matuojama koncentracija ir imama dalis ėminio Neapdorotos išmetamosios dujos per ėminių ėmimo zondą SP ir tiekimo vamzdį TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į praskiedimo tunelį DT srauto dalikliu, kuriame yra diafragmų ar Venturi vamzdžių rinkinys. Pirmasis (FD1) yra įrengtas EP, antrasis (FD2) — TT. Papildomai reikalingi du slėgio reguliavimo vožtuvai (PCV1 ir PCV2), kurie palaikytų pastovų išmetamųjų dujų srauto padalijimą reguliuodami priešslėgį EP ir slėgį DT. PCV1 yra pasroviui nuo SP EP, PCV2 yra tarp pučiamosios orpūtės PB ir DT. Išmetamųjų dujų analizatoriumi(-iais) EGA matuojama bandymo dujų (CO2 ar NOx) koncentracija neapdorotose išmetamo- siose dujose, praskiestose išmetamosiose dujose ir praskiedimo ore, ir taip išmatuotų verčių pagrindu apskai- čiuojamas skiedimo santykis. Ji yra būtina tikrinant išmetamųjų dųjų padalijimą, ir gali būti panaudota nustatyti PCV1 ir PCV2, kad jie tiksliai dalytų srautą. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal bandymo dujų koncentraciją. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 389 17 brėžinys Dalies srauto praskiedimo sistema, kai yra daugiavamzdis daliklis, matuojama koncentracija ir imama dalis ėminio Neapdorotos išmetamosios dujos per ėminių ėmimo zondą SP ir tiekimo vamzdį TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į praskiedimo tunelį DT srauto dalikliu FD3, kurį sudaro keletas vienodų matmenų (tokio pat skersmens, ilgio ir kreivio spindulio) vamzdžių, įrengtų EP. Išmetamosios dujos per vieną iš šių vamzdžių lei- džiamos į DT, ir išmetamosios dujos per kitus vamzdžius leidžiamos per slopinamąją kamerą DC. Taigi išmetamųjų dujų padalijimą nustato bendras vamzdžių skaičius. Pastovaus padalijimo kontrolė reikalauja, kad tarp DC ir TT išėjimo slėgis, matuojamas diferencinio slėgio rele DPT, būtų lygus nuliui. Nulinis slėgio skirtumas pasiekiamas į DT prie TT išėjimo įpurškiant šviežio oro. Išmetamųjų dujų analizatoriumi(-iais) EGA matuojama bandymo dujų (CO2 ar NOx) koncentracija neapdorotose išmetamosiose dujose, praskiestose išmetamosiose dujose ir praskiedimo ore. Ji yra būtina tikrinant išmetamųjų dųjų padalijimą ir gali būti nau- dojama įpurškiamam šviežio oro srautui reguliuoti, kad būtų tiksliai kontroliuojamas padalijimas. Skiedimo santykis apskaičiuojamas pagal bandymo dujų koncentraciją. 390 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Dalies srauto praskiedimo sistema, kai yra reguliuojamas srautas ir imamas visas ėminys 18 brėžinys Neapdorotos išmetamosios dujos per ėminių ėmimo zondą SP ir tiekimo vamzdį TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į praskiedimo tunelį DT. Visas srautas per tunelį reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC3 ir kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos ėminio ėmimo siurbliu P (žr. 18 brėžinį). Norint gauti norimą išmetamųjų dujų srauto padalinimą, praskiedimo oro srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC2, kuris gali kaip valdymo signalus naudoti GEXHW, GAIRW ar GFUEL. Ėminio srautas į DT yra skirtumas tarp viso srauto ir praskiedimo oro srauto. Praskiedimo oro srautas matuojamas srauto matavimo įtaisu FM1, visas srautas — kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos srauto matavimo įtaisu FM3 (žr. 21 brėžinį). Skiedimo san- tykis apskaičiuojamas pagal šiuos du srautus. Dalies srauto praskiedimo sistema, kai yra reguliuojamas srautas ir imama dalis ėminio 19 brėžinys 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 391 Neapdorotos išmetamosios dujos per ėminių ėmimo zondą SP ir tiekimo vamzdį TT iš išmetimo vamzdžio EP tiekiamos į praskiedimo tunelį DT. Išmetamųjų dujų padalijimas ir srautas į DT yra kontroliuojami srauto reguliatoriumi FC2, kuris nustato atitinkamai pučiamosios orpūtės PB ir siurbiamosios orpūtės SB srautus (ar greičius). Tai yra įmanoma, nes ėminys, paimtas kietųjų dalelių ėminio ėmimo sistema, grąžinamas į DT. FC2 kaip valdymo signalus galima naudoti GEXHW, GAIRW ar GFUEL. Praskiedimo oro srautas yra matuojamas srauto matavimo įtaisu FM1, visas srautas — srauto matavimo įtaisu FM2. Skiedimo santykis apskaičiuoja- mas pagal šiuos du srautus. 2. 2. 1. 11-19 brėžinių komponentai EP: išmetimo vamzdis Išmetimo vamzdis gali būti izoliuotas. Rekomenduojamas išmetimo vamzdžio storio ir skersmens santykis yra 0,015 ar mažesnis, kad būtų mažesnė šiluminė inercija. Naudojamų lanksčiųjų vamzdžio dalių ilgis turi apribotas 12 kartų didesniu kaip vamzdžio skersmuo ilgiu ar mažesniu ilgiu. Sulenkimų turi būti kiek įmanoma mažiau, kad būtų sumažintas nusėdimas dėl inercijos. Jei sistema turi bandomojo stendo duslin- tuvą, duslintuvas taip pat gali būti izoliuotas. Jei sistema izokinetinė, tai bent per 6 skersmens ilgius iki zondo viršaus ir tris skersmens ilgius pasroviui nuo jos išmetimo vamzdis turi būti be alkūnių, sulenkimų ir staigių skersmens pokyčių. Dujų greitis ėminių ėmimo zonoje turi būti didesnis kaip 10 m/s, išskyrus tuščiosos eigos režimą. Išmetamųjų dujų slėgio svy- ravimai vidutiniškai turi būti ne didesni kaip ± 500 Pa. Visos priemonės, skirtos slėgio svyravimams suma- žinti, išskyrus ant važiuoklės įrengiamą išmetimo sistemą (įskaitant duslintuvą ir papildomo apdorojimo įtai- sus), turi nekeisti variklio darbo ir nebūti kietųjų dalelių nusėdimo priežastimi. Sistemoms be izokinetinio ėminių ėmimo zondo tiesųjį vamzdį rekomenduojama turėti per 6 skersmens ilgius iki zondo viršaus ir tris skersmens ilgius pasroviui nuo jo. SP: ėminių ėmimo zondas (10, 14, 15, 16, 18, 19 brėžiniai) Mažiausias vidinis skersmuo turi būti 4 mm. Mažiausias išmetimo vamzdžio ir zondo skersmens santykis turi būti 4. Zondas turi būti atviru galu prieš srovę nukreiptas vamzdis, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamz- džio vidurio linija, ar dauginių skylių zondas, kaip apibūdinta SP1 1. 2. 1 punkte 5 brėžinyje. ISP: izokinetinio ėminių ėmimo zondas (11, 12 brėžiniai) Izokinetinio ėminių ėmimo zondas turi būti nukreiptas prieš srovę ir įrengtas vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidurio linija toje jo vietoje, kuri atitinka EP punkte aprašytas sąlygas, ir turėti konstrukciją, užtik- rinančią proporcingąjį neapdorotų išmetamųjų dujų srauto ėminį. Mažiausias vidinis skersmuo turi būti lygus 12 mm. Izokinetiniam išmetamųjų teršalų srauto padalijimui būtina turėti reguliavimo sistemą, kuri tarp EP ir ISP palaikytų nulinį slėgių skirtumą. Šiomis sąlygomis išmetamųjų dujų greičiai EP ir ISP yra tokie pat, ir masės srautas per ISP sudaro pastovią išmetamųjų dujų srauto dalį. ISP turi būti sujungtas su diferencinio slėgio rele DPT. Nulinis slėgių tarp EP ir ISP skirtumas kontroliuojamas srauto reguliatoriumi FC1. FD1, FD2: srauto daliklis (16 brėžinys) Norint gauti proporcingąjį natūralių išmetamųjų dujų ėminį, atitinkamai išmetimo vamzdyje EP ir tiekimo vamzdyje TT įrengiamas Venturi vamzdžių ar diafragmų rinkinys. Reikia turėti reguliavimo sistemą, suda- rytą iš dviejų slėgio reguliavimo vožtuvų PCV1 ir PCV2, kad srautas būtų proporcingai padalytas kontro- liuojant slėgį EP ir DT. FD3: srauto daliklis (17 brėžinys) Išmetamųjų dujų proporcingajam ėminiui gauti išmetimo vamzdyje EP įrengiamas vamzdžių rinkinys (dau- ginių vamzdžių blokas). Vienu iš vamzdžių išmetamosios dujos tiekiamos į praskiedimo tunelį DT, kitais vamzdžiais išmetamosios dujos patenka į slopinimo kamerą DC. Turi būti vienodi vamzdžių matmenys (tas pat skersmuo, ilgis, kreivio spindulys), kadangi išmetamųjų dujų srauto padalijimas priklauso nuo bendrojo vamzdžių skaičiaus. Norint srautą proporcingai padalyti, reikia turėti reguliavimo sistemą, kuri tarp daugi- nių vamzdžių bloko įėjimo į DC ir vamzdžio išėjimo į TT palaikytų nulinį slėgių skirtumą. Šiomis sąlygomis 392 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. išmetamųjų dujų greičiai EP ir FD3 yra proporcingi, ir srautas į TT sudaro pastovią išmetamųjų dujų srauto dalį. Šie du taškai turi būti sujungti su diferencinio slėgio rele DPT. Nulinis slėgių tarp EP ir ISP skirtumas kontroliuojamas srauto reguliatoriumi FC1. EGA: išmetamųjų dujų analizatorius (13, 14, 15, 16, 17 brėžiniai) Gali būti naudojami CO2 ar NOx analizatoriai (taikant anglies balanso metodą — tik CO2 analizatorius). Ana- lizatoriai turi būti kalibruojami kaip ir išmetamųjų dujų analizatoriai. Koncentracijos skirtumui nustatyti galima naudoti vieną analizatorių arba kelis. Matavimo sistemų tikslumas turi būti toks, kad GEDFW, i būtų nustatomas ± 4 % tikslumu. TT: tiekimo vamzdis (11-19 brėžiniai) Tiekimo vamzdis: — turi būti kiek įmanoma trumpesnis, bet ne ilgesnis kaip 5 m, — turėti tokį pat kaip ėminių zondas skersmenį ar didesnį, tačiau ne didesnį kaip 25 mm, — turi būti išvestas į praskiedimo tunelį vienoje su jo vidurio linija ašyje ir pakreiptas pasroviui. Jei vamzdžio ilgis yra 1 m ar mažesnis, jis turi būti izoliuotas medžiaga, kurios didžiausias šilumos laidumas būtų 0,05 W/(m ×K), ir kurios radialinis izoliuojančio sluoksnio storis atitiktų zondo skersmenį. Jei vamzdis ilgesnis kaip 1 m, jis turi būti izoliuojamas ir šildomas, kad sienelių temperatūra būtų ne mažesnė kaip 523 K (250 °C). DPT: diferencinio slėgio relė (11, 12, 17 brėžiniai) Diferencinio slėgio relė turi turėti ± 500 Pa arba mažesnį diapazoną. FC1: srauto reguliatorius (11, 12, 17 brėžiniai) Izokinetinėse sistemose (11, 12 brėžiniai) srauto reguliatorius yra būtinas palaikyti nuliniam slėgių skirtumui tarp EP ir ISP. Nustatyti reguliatorių galima: a) kiekvienam režimui reguliuojant siurbiamosios orpūtės SB greitį ar srautą ir palaikant pastovų pučiamo- sios orpūtės PB greitį ar srautą (11 brėžinys) ar b) reguliuojant siurbiamąją orpūtę SB iki praskiestų išmetamųjų dujų pastovaus masės srauto ir kontroliuo- jant pučiamosios orpūtės PB srautą, kartu ir išmetamųjų dujų ėminio srautą tiekimo vamzdžio TT galo srityje (12 brėžinys). Jei naudojama slėgio kontrolės sistema, reguliavimo kontūro liekamoji paklaida turi būti ne didesnė kaip ± 3 Pa. Slėgio svyravimai praskiedimo tunelyje vidutiniškai turi būti ne didesni kaip ± 250 Pa. Išmetamųjų dujų srautą proporcingai padalijant dauginių vamzdžių sistemoje (17 brėžinys) srauto reguliatorius reikalingas palaikyti nuliniam slėgių skirtumui tarp dauginių vamzdžių bloko išėjimo ir TT išėjimo. Nusta- toma reguliuojant TT išėjime į DT įpurškiamo šviežio oro srautą. PCV1, PCV2: slėgio reguliavimo vožtuvas (16 brėžinys) Proporcingam srauto padalijimui dviejų Venturi ar dviejų diafragmų sistemoje reikia turėti du slėgio regu- liavimo vožtuvus, kurių vienas reguliuotų priešslėgį EP, kitas — slėgį DT. Vožtuvai EP turi būti įrengti pasro- viui nuo SP ir tarp PB ir DT. DC: slopinimo kamera (17 brėžinys) Dauginių vamzdžių bloko išėjime turi būti įrengta slopinimo kamera, kuri mažintų slėgio svyravimus išme- timo vamzdyje EP. VN: Venturi (15 brėžinys) Venturi praskiedimo tunelyje DT yra įrengtas tam, kad tiekimo vamzdžio TT išėjimo srityje būtų sukurtas neigiamas slėgis. Dujų srautas per TT nustatomas pagal kinetinės energijos mainus Venturi zonoje ir iš esmės yra proporcingas pučiamosios orpūtės PB srautui, tokiu būdu užtikrinamas pastovus skiedimo santykis. Kadangi mainus kinetine energija veikia temperatūra TT išėjime ir slėgio tarp EP ir DT skirtumas, tikrasis 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 393 skiedimo santykis esant mažai apkrovai yra šiek tiek mažesnis, palyginti su didele apkrova. FC2: srauto reguliatorius (13, 14, 18, 19 brėžiniai, pasirinktinai) Gali būti naudojamas srauto reguliatorius, kuris reguliuotų pučiamosios orpūtės PB ir (ar) siurbiamosios orpūtės SB srautą. Jį galima jungti prie išmetamųjų dujų srauto, įsiurbiamojo oro ar kuro srauto signalų ir (ar) prie CO2 ar NOx diferencinių signalų. Tiekiant suslėgtąjį orą (18 brėžinys), FC2 tiesiogiai reguliuoja oro srautą. FM1: srauto matavimo įtaisas (11, 12, 18, 19 brėžiniai) Dujų skaitiklis ar kitas prietaisas praskiedimo oro srautui matuoti. FM1 nėra būtinas, jei pučiamoji orpūtė PB yra sukalibruota srautui matuoti. FM2: srauto matavimo įtaisas (19 brėžinys) Dujų skaitiklis ar kitas prietaisas praskiestų išmetamųjų dujų srautui matuoti. FM2 nėra būtinas, jei siurbia- moji orpūtė SB yra sukalibruota srautui matuoti. PB: pučiamoji orpūtė (11, 12, 13, 14, 15, 16, 19 brėžiniai) Praskiedimo oro srautui reguliuoti PB gali būti prijungta prie srauto reguliatorių FC1 ar FC2. PB nereikalinga, jei naudojama droselinė sklendė. Sukalibruota PB gali būti naudojama praskiedimo oro srautui matuoti. SB: siurbiamoji orpūtė (11, 12, 13, 16, 17, 19 brėžiniai) Tik dalies ėminio ėmimo sistemoms. Sukalibruota SB gali būti naudojama praskiestų išmetamųjų dujų srau- tui matuoti. DAF: praskiedimo oro filtras (11-19 brėžiniai) Praskiedimo orą rekomenduojama filtruoti ir praleisti pro aktyvuotąsias anglis, kad būtų pašalinti ore esan- tys angliavandeniliai. Variklio gamintojo prašymu praskiedimo oro ėminys fono kietųjų dalelių lygiui nustatyti turi būti imamas laikantis geros inžinerinės praktikos, kad vėliau fono koncentracijos vertę būtų galima atimti iš praskiestose išmetamosiose dujose nustatytos koncentracijos vertės. DT: praskiedimo tunelis (11-19 brėžiniai) Praskiedimo tunelis: — turi būti pakankamo ilgio, kad išmetamosios dujos ir praskiedimo oras galėtų visiškai susimaišyti turbu- lentinio srauto sąlygomis, — turi būti pagamintas iš nerūdijančio plieno ir tokių matmenų: — sienelių storio ir skersmens santykis 0,025 ar mažesnis, jei praskiedimo tunelio vidinis skersmuo yra didesnis kaip 75 mm, — vardinis storis ne mažesnis kaip 1,5 mm, jei praskiedimo tunelio vidinis skersmuo yra lygus 75 mm ar mažesnis, — skersmuo turi būti bent 75 mm, jei taikomas dalies ėminio ėmimo metodas, — rekomenduojamas skersmuo galėtų būti bent 25 mm, jei taikomas viso ėminio ėmimo metodas, — prieš išmetamųjų dujų tiekimą į praskiedimo tunelį gali būti šildomas iki ne didesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros, taikant tiesioginį šildymą ar išankstinį pašildymą skiedimo oru, jei skiedimo oro temperatūra ne didesnė kaip 325 K (52 °C), — gali būti izoliuotas. Variklio išmetamieji teršalai turi būti gerai sumaišyti su praskiedimo oru. Pradedant eksploatuoti dalies ėmi- nio ėmimo sistemą sumaišymo kokybė turi būti tikrinama darant tunelio CO2 profilį, varikliui dirbant (bent keturiuose vienodu atstumu išdėstytuose matavimo taškuose). Jei būtina, galima naudoti maišymo diafragmą. 394 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Pastaba. Jei apie praskiedimo tunelį DT aplinkos temperatūra yra mažesnė kaip 293 K (20 °C), reikia imtis atsargumo priemonių, kad būtų išvengta kietųjų dalelių nuostolių ant šaltų praskiedimo tunelio sienų. Todėl rekomenduojama tunelį šildyti ir/ar izoliuoti neperžengiant anksčiau nurodytų ribų. Esant didelei variklio apkrovai, tuneliui aušinti galima naudoti nekenksmingas aušinimo priemo- nes, pvz. , sukamąjį ventiliatorių, ir aušinama tol, kol aušinimo terpės temperatūra nebus mažesnė kaip 293 K (20 °C). HE: šilumokaitis (16, 17 brėžiniai) Šilumokaitis turi būti pakankamo galingumo, kad įsiurbiamosios orpūtės SB įleidžiamojoje angoje būtų galima palaikyti temperatūrą, lygią bandymo metu naudojamai vidutinei darbo temperatūrai ± 11 K. 2. 3. Viso srauto praskiedimo sistema 20 brėžinyje pavaizduota praskiedimo sistema pagrįsta viso išmetamųjų teršalų srauto praskiedimu taikant išmatuotas visas pastovaus tūrio ėminio ėmimo (Constant Volume Sampling) koncepciją. Turi būti išmetamųjų dujų ir praskiedimo oro mišinio tūris. Galima naudoti PDP ar CFV sistemą. Praskiestų išmetamųjų dujų ėminys leidžiamas į kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemą (2. 4 punktas ir 21 bei 22 brėžiniai), kurioje surenkamos kietosios dalelės. Jei tai daroma tiesiogiai, toks būdas vadinamas viengubu praskiedimu. Jei ėminys antrinio praskiedimo tunelyje dar kartą skiedžiamas, tai vadinama dvigubu praskiedi- mu. Šis metodas yra naudingas, jei filtro paviršiaus temperatūra po vieno praskiedimo neatitinka jai keliamų reikalavimų. Nors būdama iš dalies praskiedimo sistema, dvigubo praskiedimo sistema 2. 4 punkte ir 22 brėžinyje aprašyta apibūdinta kaip kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos modifikacija, kadangi dauguma jos ir tipinės ėminių ėmimo sistemos dalių yra tokios pat. 20 brėžinys Viso srauto praskiedimo sistema Visas neapdorotų išmetamųjų dujų srautas praskiedimo tunelyje DT maišomas su praskiedimo oru. Pras- kiestų išmetamųjų dujų srautas matuojamas tūriniu siurbliu PDP (Positive Displacement Pump) ar ribinio srauto Venturi CFV (Critical Flow Venturi). Proporcingam kietųjų dalelių ėminiui imti ar srautui nustatyti gali būti naudojamas šilumokaitis HE ar elektroninis srauto kompensavimas EFC (Electronic Flow Compensa- tion). Kadangi kietųjų dalelių masė nustatoma visame praskiestųjų išmetamųjų dujų sraute, apskaičiuoti skie- dimo santykio nereikia. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 395 2. 3. 1. 20 brėžinio komponentai EP: išmetimo vamzdis Išmetimo vamzdžio ilgis nuo variklio išmetimo kolektoriaus išėjimo, turbokompresoriaus išėjimo ar nuo papildomo apdorojimo įtaiso iki praskiedimo tunelio turi būti ne didesnis kaip 10 m. Jei išmetamojo vamz- džio ilgis pasroviui nuo išmetimo kolektoriaus, turbokompresoriaus išėjimo ar nuo papildomo apdorojimo įtaiso yra didesnis kaip 4 m, tuomet visi vamzdžiai, ilgesni kaip 4 m, turi būti izoliuoti, išskyrus linijoje įrengtą dūmų matuoklį, jei naudojamas. Radialinis izoliacijos storis turi būti bent 25 mm. Izoliavimo medžia- gos šiluminio laidumo, išmatuoto esant 673 K, vertė turi būti ne didesnė kaip 0,1 W/(m×K). Norint, kad išme- timo vamzdžio terminė inercija būtų mažesnė, rekomenduojama naudoti išmetimo vamzdžius, kurių storio ir skersmens santykis būtų 0,015 ar mažesnis. Lanksčiųjų vamzdžio dalių naudojimas turi būti apribotas 12 kartų didesniu kaip vamzdžio skersmuo ilgiu ar mažesniu ilgiu. PDP: tūrinis siurblys PDP matuoja visą praskiestų išmetamųjų dujų srautą pagal siurblio apsisukimų skaičių ir siurblio našumą. PDP ar praskiedimo oro tiekimo sistema turi dirbtinai nemažinti išmetimo sistemos priešslėgio. Statinis išmetamųjų dujų priešslėgis, išmatuotas veikiant PDP sistemai, turi būti lygus statiniam slėgiui, išmatuotam neprijungus PDP ± 1, 5 kPa, kai variklio apsisukimų dažnio ir apkrovos sąlygos yra vienodos. Dujų mišinio temperatūra prieš pat PDP turi būti lygi bandymo eigoje matuojamai vidutinei darbo temperatūrai ± 6 K, kai netaikomas srauto kompensavimas. Srauto kompensavimą galima taikyti tik tuo atveju, kai temperatūra PDP įėjime yra ne didesnė kaip 323 K (50 °C). CFV: ribinio srauto Venturi CFV matuoja visą praskiestų išmetamųjų dujų srautą, jį palaikydamas soties sąlygomis (kritinis srautas). Sta- tinis išmetamųjų dujų priešslėgis, išmatuotas veikiant CFVP sistemai, turi būti lygus statiniam slėgiui, išma- tuotam neprijungus CFV ± 1, 5 kPa, kai variklio apsisukimų dažnio ir apkrovos sąlygos yra vienodos. Dujų mišinio temperatūra prieš pat CFV turi būti lygi darant bandymą matuojamai vidutinei darbo temperatū- rai ± 11 K, kai netaikomas srauto kompensavimas. HE: šilumokaitis (pasirinktinai, jei taikomas EFC) Šilumokaitis turi būti pakankamo galingumo, kad galėtų užtikrinti reikalaujamų ribų, kurios nurodytos anks- čiau, temperatūrą. EFC: elektroninis srauto kompensavimas (pasirinktinai, jei naudojamas HE) Jei PDP ar CFV įėjime temperatūra nėra palaikoma pagal anksčiau nurodytas ribas, tai nepertraukiamam srauto matavimui ir proporcingojo ėminių ėmimo kietųjų dalelių sistemoje kontrolei reikalinga srauto kom- pensavimo sistema. Šiuo tikslu nepertraukiamai matuojamo srauto signalai naudojami atitinkamai koreguoti ėminio srautui per kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos kietųjų dalelių filtrus (žr. 2. 4 punktą ir 21, 22 brėžinius). DT: praskiedimo tunelis Praskiedimo tunelis: — turi būti gana mažo skersmens, kad jame galėtų susidaryti turbulentinis srautas (Reynoldso skaičius dides- nis kaip 4 000), ir pakankamo ilgio, kad išmetamosios dujos ir praskiedimo oras visiškai susimaišytų; galima naudoti maišymo diafragmą, — turi būti bent 460 mm skersmens, jei tai viengubo praskiedimo sistema, — turi būti bent 210 mm skersmens, jei tai dvigubo praskiedimo sistema, — gali būti izoliuotas. Variklio išmetamieji teršalai turi būti nukreipti pasroviui toje vietoje, kur jie patenka į praskiedimo tunelį, ir gerai sumaišyti. 396 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Taikant viengubą praskiedimą ėminys iš praskiedimo tunelio tiekiamas į kietųjų dalelių ėminių ėmimo sis- temą (2. 4 punktas, 21 brėžinys). PDP ar CFV pralaidumas turi būti pakankamas, kad prieš pat pirminį kietųjų dalelių filtrą praskiestų išmetamųjų dujų temperatūra būtų mažesnė kaip 325 K (52 °C) ar jai lygi. Jei taikomas dvigubas praskiedimas, ėminys iš praskiedimo tunelio yra tiekiamas į antrinio praskiedimo tunelį, kuriame jis papildomai skiedžiamas ir po to leidžiamas per ėminių ėmimo filtrus (2. 4 punktas, 22 brėžinys). PDP ar CFV pralaidumas turi būti pakankamas, kad ėminių ėmimo zonoje praskiesto išmetamųjų dujų srauto temperatūra būtų mažesnė kaip 464 K (191 °C) ar jai lygi. Antrinio praskiedimo sistema turi tiekti pakankamą antrinio praskiedimo oro kiekį, kad prieš pat pirminį kietųjų dalelių filtrą dvigubai praskiesto išmetamųjų dujų srauto temperatūra būtų mažesnė kaip 325 K (52 °C) ar jai lygi. DAF: praskiedimo oro filtras Praskiedimo orą rekomenduojama filtruoti ir perleisti per aktyvintąsias anglis, kad būtų pašalinti ore esantys angliavandeniliai. Variklio gamintojo prašymu praskiedimo oro ėminys fono kietųjų dalelių lygiui nustatyti turi būti imamas laikantis geros inžinerinės praktikos, kad vėliau fono koncentracijos vertę būtų galima atimti iš praskiestose išmetamosiose dujose nustatytos koncentracijos vertės. PSP: kietųjų dalelių ėminio ėmimo zondas Zondas yra pagrindinė kietųjų dalelių tiekimo vamzdžio PTT dalis ir: — turi būti nukreiptas prieš srovę ir įrengtas toje vietoje, kurioje praskiedimo oras ir išmetamosios dujos būtų gerai sumaišyti, t. y. praskiedimo tunelio (DT) vidurio linijoje maždaug 10 tunelio skersmenų atstumu pasroviui nuo tos vietos, kurioje išmetamosios dujos patenka į praskiedimo tunelį, — vidinis jo skersmuo turi būti lygus bent 12 mm, — gali būti tiesiogiai šildomas ar praskiedimo oru iš anksto pašildomas iki ne didesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros, jei oro temperatūra prieš tiekiant išmetamąsias dujas į praskiedimo tunelį yra ne didesnė kaip 325 K (52 °C), — gali būti izoliuotas. 2. 4. Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema reikalinga kietosioms dalelėms ant kietųjų dalelių filtro rinkti. Viso ėmi- nio ėmimo ir dalies srauto praskiedimo atveju, kai per filtrus leidžiamas visas praskiestų išmetamųjų teršalų ėmi- nys, praskiedimo (2. 2 punktas, 14, 18 brėžiniai) ir ėminio ėmimo sistema paprastai sudaro vientisą bloką. Dalies ėminio ėmimo ir dalies srauto ar viso srauto praskiedimo atveju, kai per filtrus perleidžiama tik dalis pras- kiesto išmetamųjų teršalų srauto, praskiedimo (2. 2 punktas, 11, 12, 13, 15, 16, 17, 19 brėžiniai; 2. 3 punk- tas, 20 brėžinys) ir ėminio ėmimo sistemos paprastai sudaro atskirus blokus. Šioje direktyvoje viso srauto praskiedimo sistemos dvigubo praskiedimo sistema (22 brėžinys) laikoma tam tikra tipinės kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos, pavaizduotos 21 brėžinyje, modifikacija. Dvigubo pras- kiedimo sistemą sudaro visos svarbiausios kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistemos dalys, pvz. , filtro laikikliai ir ėminių ėmimo siurblys, ir ji dar turi tam tikrų praskiedimo sistemos ypatumų, pvz. , praskiedimo oro tie- kimas ir antrinis praskiedimo tunelis. Rekomenduojama ėminio siurblio neišjungti visą bandymo laiką, kad reguliavimo kontūrai nebūtų kokiu nors būdu veikiami. Taikant vieno filtro metodą reikia naudoti aplenkimo sistemą, kad ėminys per jo ėmimo filtrą galėtų būti nukreiptas norimu laiku. Šis jungimo įtaka reguliavimo kontūrams turi būti kiek įmanoma sumažinta. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 397 21 brėžinys Kietųjų dalelių ėminių ėmimo sistema Ėminio ėmimo siurblys P per kietųjų dalelių ėminio ėmimo zondą PSP ir kietųjų dalelių tiekimo vamzdį PTT ima praskiestų išmetamųjų dujų ėminį iš dalies srauto ar viso srauto praskiedimo sistemos praskiedimo tune- lio DT. Ėminys praleidžiamas pro filtro laikiklį(-ius) FH, kuriame(-iuose) yra kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrai. Ėminio srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC3. Jei taikomas elektroninis srauto kompensa- vimas EFC (žr. 20 brėžinį), praskiestų išmetamųjų dujų srautas panaudojamas kaip FC3 valdymo signalas. 22 brėžinys Dvigubo praskiedimo sistema (tik viso srauto sistema) Praskiestų išmetamųjų dujų ėminys iš viso srauto praskiedimo sistemos praskiedimo tunelio DT per kietųjų dalelių ėminių ėmimo zondą PSP ir kietųjų dalelių tiekimo vamzdį PTT tiekiamas į antrinio praskiedimo tunelį SDT, kuriame ėminys skiedžiamas dar kartą. Toliau ėminys perleidžiamas per filtro laikiklį(-ius) FH, kuriame(-iuose) yra kietųjų dalelių ėminio ėmimo filtrai. Praskiedimo oro srautas paprastai yra pastovus, tuo tarpu ėminio srautas reguliuojamas srauto reguliatoriumi FC3. Jei taikomas elektroninis srauto kompensa- vimas EFC (žr. 20 brėžinį), visas praskiestų išmetamųjų dujų srautas panaudojamas kaip FC3 valdymo sig- nalas. 398 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 2. 4. 1. 21 ir 22 brėžinių komponentai PTT: kietujų dalelių tiekimo vamzdis (21, 22 brėžiniai) Kietųjų dalelių tiekimo vamzdžio ilgis turi būti ne didesnis kaip 1 020 mm ir turi būti mažinamas, kai tik tai yra įmanoma. Atitinkamais atvejais (t. y. dalies srauto praskiedimo dalies ėminio ėmimo sistemoms ir viso srauto praskiedimo sistemoms) turi būti įtrauktas ėminio ėmimo zondo (atitinkamai SP, ISP, PSP, žr. 2. 2 ir 2. 3 punktus) ilgis. Matmenys taikomi: — dalies srauto praskiedimo, kai imama dalis ėminio, tipui ir viso srauto viengubo praskiedimo sistemai nuo zondo (atitinkamai SP, ISP, PSP) viršaus iki filtro laikiklio, — dalies srauto praskiedimo, kai imamas visas ėminys, tipui nuo praskiedimo tunelio galo iki filtro laikiklio, — viso srauto dvigubo praskiedimo sistemai nuo zondo (PSP) viršaus iki praskiedimo tunelio. Tiekimo vamzdis: — gali būti tiesiogiai šildomas arba praskiedimo oru iš anksto pašildomas iki ne didesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros, jei oro temperatūra prieš tiekiant išmetamąsias dujas į praskiedimo tunelį yra ne didesnė kaip 325 K (52 °C), — gali būti izoliuotas. SDT: antrinio praskiedimo tunelis (22 brėžinys) Antrinio praskiedimo tunelio skersmuo turi būti bent 75 mm, ir jis turi būti pakankamo ilgio, kad dvigubai praskiesto ėminio buvimo tunelyje trukmė būtų bent 0,25 s. Pirminio filtro laikiklis FH turi būti įrengtas ne toliau kaip 300 mm nuo antrinio praskiedimo tunelio SDT išleidžiamosios angos. Antrinio praskiedimo tunelis: — gali būti tiesiogiai šildomas arba praskiedimo oru iš anksto pašildomas iki ne didesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros, jei oro temperatūra prieš tiekiant išmetamąsias dujas į praskiedimo tunelį yra ne didesnė kaip 325 K (52 °C), — gali būti izoliuotas. FH: filtro laikiklis(-iai) (21, 22 brėžiniai) Pirminis ir atsarginis filtrai gali būti viename korpuse ar atskiruose korpusuose. Turi atitikti III priedo 4 priedėlio 4. 1. 3 punkto reikalavimus. Filtro laikiklis(-iai): — gali būti tiesiogiai šildomas(-i) ar praskiedimo oru iš anksto pašildomas(-i) iki ne didesnės kaip 325 K (52 °C) sienelių temperatūros, jei oro temperatūra prieš tiekiant išmetamąsias dujas į praskiedimo tunelį yra ne didesnė kaip 325 K (52 °C), — gali būti izoliuotas(-i). P: ėminių ėmimo siurblys (21, 22 brėžiniai) Jei netaikomas srauto koregavimas FC3, kietųjų dalelių ėminio ėmimo siurblys turi būti pakankamai toli nuo tunelio, kad būtų palaikoma pastovi (± 3 K) įleidžiamų dujų temperatūra. DP: praskiedimo oro siurblys (22 brėžinys) Praskiedimo oro siurblys turi būti tokioje vietoje, kad tiekiamo antrinio praskiedimo oro temperatūra būtų 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C), jei praskiedimo oras nėra iš anksto šildomas. FC3: srauto reguliatorius (21, 22 brėžiniai) Srauto reguliatorius reikalingas kietųjų dalelių srautui kompensuoti dėl temperatūros ir priešslėgio svyra- vimų ėminio kelyje, jei nėra kitų priemonių. Srauto reguliatorius yra būtinas, jei taikomas elektroninis srauto kompensavimas EFC (žr. 20 brėžinį). 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 399 FM3: srauto matavimo įtaisas (21, 22 brėžiniai) Dujų skaitiklis ar prietaisas kietųjų dalelių srautui matuoti turi būti įrengtas pakankamai toli nuo ėminio ėmimo siurblio P, kad įleidžiamų dujų temperatūra būtų pastovi (± 3 K), jei netaikomas srauto koregavimas su FC3. FM4: srauto matavimo įtaisas (22 brėžinys) Dujų skaitiklis ar prietaisas kietųjų dalelių srautui matuoti turi būti įrengtas taip, kad įleidžiamų dujų tem- peratūra būtų 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C). BV: rutulinis vožtuvas (pasirinktinai) Rutulinio vožtuvo vidinis skersmuo turi būti ne mažesnis kaip kietųjų dalelių tiekimo vamzdžio PTT vidinis skersmuo, ir jungimo laikas trumpesnis kaip 0,5 sekundės. Pastaba. Jei apie PSP, PTT, SDT ir FH aplinkos temperatūra yra mažesnė kaip 293 K (20 °C), reikia imtis atsargumo priemonių, kad būtų išvengta kietųjų dalelių nuostolių ant šaltų šių dalių sienelių. Todėl rekomenduojama šias dalis šildyti ir/arba izoliuoti pagal atitinkamuose aprašymuose nurodytas ribas. Be to, rekomenduojama, kad imant ėminį temperatūra prieš filtrą būtų ne mažesnė kaip 293 K (20 °C). Esant didelei variklio apkrovai, tuneliui aušinti galima naudoti nekenksmingas aušinimo priemo- nes, pvz. , sukamąjį ventiliatorių, ir aušinama tol, kol aušinamos terpės temperatūra bus mažesnė kaip 293 K (20 °C). 3. DŪMINGUMO NUSTATYMAS 3. 1. Įvadas bei 3. 3 punktuose ir 23 bei 24 brėžiniuose detaliai apibūdintos rekomenduojamos dūmų matuoklių siste- mos. Kadangi lygiaverčius rezultatus galima gauti taikant skirtingas konfigūracijas, nebūtina tiksliai atitikti 23 ir 24 brėžinius. Papildomai informacijai gauti ir komponentų sistemų funkcijoms koordinuoti galima nau- doti papildomus komponentus, pvz. , prietaisus, vožtuvus, solenoidinius vožtuvus, siurblius ir jungiklius. Kitų komponentų, kurie nėra būtini kai kurių sistemų tikslumui užtikrinti, gali ir nebūti, jei jų nenaudojimas paremtas geru inžineriniu sprendimu. Matavimo principas yra toks: šviesa sklinda per tiriamų dūmų tam tikro ilgio sluoksnį ir terpės neskaidrumo savybėms įvertinti matuojama krintančios šviesos, kuri pasiekia imtuvą, dalis. Kaip dūmingumas matuoja- mas, priklauso nuo aparatūros konstrukcijos, ir tai galima daryti išmetimo vamzdyje (linijinis viso srauto dūmų matuoklis), išmetimo vamzdžio gale (galinis viso srauto dūmų matuoklis) ar imant ėminį iš išmetimo vamzdžio (dalies srauto dūmų matuoklis). Prietaiso gamintojas turi pateikti dūmų matuoklio optinio kelio ilgį, kad pagal neskaidrumo signalo vertę būtų galima nustatyti šviesos sugerties koeficientą. 3. 2. Viso srauto dūmų matuoklis Galima naudoti dviejų pagrindinių tipų viso srauto dūmų matuoklius (23 brėžinys). Jei tai linijinis dūmų matuoklis, matuojamas viso išmetamųjų dujų kamuolio neskaidrumas. Šio tipo dūmų matuoklių tikrasis optinio kelio ilgis priklauso nuo dūmų matuoklio konstrukcijos. Jei tai galinis dūmų matuoklis, viso išmetamųjų teršalų kamuolio neskaidrumas matuojamas kamuoliui išei- nant iš išmetimo vamzdžio. Šio tipo dūmų matuoklių tikrasis optinio kelio ilgis priklauso nuo išmetimo vamzdžio konstrukcijos ir atstumo tarp išmetimo vamzdžio galo ir dūmų matuoklio. 400 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 23 brėžinys Viso srauto dūmų matuoklis 3. 2. 1. 23 brėžinio komponentai EP: išmetimo vamzdis Jei tai linijinis dūmų matuoklis, išmetimo vamzdžio skersmuo turi būti vienodas dalyje, kurios ilgis būtų 3 vamzdžio skersmens ilgiai prieš matavimo zoną ir už jos. Jei skersmuo matavimo zonoje yra didesnis kaip išmetimo vamzdžio skersmuo, rekomenduojamas prieš matavimo zoną palaipsniui siaurėjantis išmetimo vamzdis. Jei tai galinis dūmų matuoklis, paskutinės 0,6 m ilgio vamzdžio dalies skerspjūvis turi būti apvalus ir neturėti alkūnių ir sulenkimų. Išmetimo vamzdžio galas turi būti tiesiai nupjautas. Dūmų matuoklis turi būti įrengtas per dūmų kamuolio vidurį 25 ± 5 mm atstumu nuo išmetimo vamzdžio galo. OPL: optinio kelio ilgis Dūmų aptemdyto optinio kelio nuo dūmų matuoklio šviesos šaltinio iki imtuvo ilgis, prireikus pataisytas nevienalytiškumo dėl tankio gradiento ir pakraščio reiškinio įtakai pašalinti. Optinio kelio ilgį turi pateikti prietaiso gamintojas, atsižvelgdamas į bet kokias priemones nuo aprūkimo (pvz. , prapūtimo oras). Jei opti- nio kelio ilgis nežinomas, jis turi būti nustatytas pagal ISO IDS 1161411. 6. 5 punktą. Norint teisingai nustatyti optinio kelio ilgį, mažiausias išmetamųjų dujų greitis turi būti 20 m/s. LS: šviesos šaltinis Kaip šviesos šaltinis naudojama kaitinimo lempa, kurios spalvos temperatūra yra diapazone nuo 2 800 K iki 3 250 K, ar žalią šviesą skleidžiantis šviesos diodas (LED), kurio didžiausias šviesos našumas būtų diapazone nuo 550 nm iki 570 nm. Šviesos detektorius nuo aprūkimo turi būti apsaugotas tokiomis priemonėmis, kurių įtaka optinio kelio ilgiui būtų ne didesnė nei leidžia gamintojo specifikacijos. LD: šviesos detektorius Kaip detektorius naudojamas fotoelementas ar fotodiodas (prireikus turintis filtrą). Jei šviesos šaltinis yra kai- tinamoji lempa, imtuvo didžiausias spektrinis atsakas turi būti panašus į žmogaus akies fotopiko kreivę (di- džiausias atsakas diapazone nuo 550 nm iki 570 nm, ir trumpesnėms kaip 430 nm bei ilgesnėms kaip 680 nm ilgio bangoms yra mažesnis kaip 4 % šio didžiausio atsako vertės). Šviesos detektorius nuo aprū- kimo turi būti apsaugotas tokiomis priemonėmis, kurių įtaka optinio kelio ilgiui būtų ne didesnė nei leidžia gamintojo specifikacijos. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 401 CL: kolimavimo lęšis Išeinanti šviesa turi būti kolimuota į šviesos pluoštą, kurio didžiausias skersmuo būtų 30 mm. Šviesos pluošto spinduliai turi būti lygiagretūs su leistinuoju nuokrypiu 3o pagal optinę ašį. T1: temperatūros jutiklis (pasirinktinai) Bandymo metu galima sekti išmetamųjų dujų temperatūrą. 3. 3. Dalies srauto dūmų matuoklis Jei tai dalies srauto dūmų matuoklis (24 brėžinys), tipinis išmetamųjų dujų ėminys paimamas iš išmetimo vamzdžio ir per tiekimo vamzdį leidžiamas į matavimo kamerą. Šio tipo dūmų matuoklių efektyvusis opti- nio kelio ilgis yra dūmų matuoklio konstrukcijos funkcija. Atsako trukmės vertės, nurodytos kitame punkte, taikomos minimaliam srautui per dūmų matuoklį, kaip nurodo prietaiso gamintojas. 24 brėžinys Dalies srauto dūmų matuoklisPartial flow opacimeter 3. 3. 1. 24 brėžinio komponentai EP: išmetimo vamzdis Išmetimo vamzdis turi būti tiesus bent 6 vamzdžio skersmenų atstumu prieš zondo viršų ir 3 skersmenų atstumu pasroviui nuo jo. SP: ėminių ėmimo zondas Zondas turi būti atviru galu prieš srovę nukreiptas vamzdis, esantis vienoje ašyje su išmetimo vamzdžio vidu- rio linija arba arti jos. Tarpas tarp zondo ir išmetimo vamzdžio sienelės turi būti bent 5 mm. Zondo skers- muo turi užtikrinti tipinio ėminio ėmimą ir pakankamą srautą per dūmų matuoklį. TT: tiekimo vamzdis Tiekimo vamzdžio: — ilgis turi būti kiek įmanoma mažesnis, kad matavimo kameros įėjime būtų užtikrinta 373 ± 30 K (100 °C ± 30 °C) išmetamųjų dujų temperatūra, — sienelių temperatūra turi būti pakankamai aukštesnė nei išmetamųjų dujų rasos taško temperatūra, kad vandens garai nesikondensuotų, — skersmuo visu vamzdžio ilgiu turi būti toks pat, kaip ėminių ėmimo zondo skersmuo, 402 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. — atsako trukmė turi būti mažesnė kaip 0,05 s esant mažiausiam srautui per prietaisą, kaip nustatyta pagal III priedo 4 priedėlio 5. 2. 4 punktą, — turi nedaryti didelės įtakos didžiausiai dūmingumo vertei. FM: srauto matavimo įtaisas Srauto matavimo įtaisas teisingam srautui į matavimo kamerą nustatyti. Didžiausią ir mažiausią srautą turi nurodyti prietaiso gamintojas, ir jis turi būti toks, kad atitiktų TT atsako trukmės reikalavimus ir optinio kelio ilgio specifikacijas. Srauto matavimo įtaisas gali būti šalia ėminių ėmimo siurblio, jei jis naudojamas. MC: matavimo kamera Matavimo kameros vidaus paviršius turi būti neatspindintis arba turėti lygiavertes optines savybes. Dėl vidaus atspindžių ar dėl šviesos sklaidos atsiradusios pašalinės šviesos kritimas į detektorių turi būti kiek įmanoma sumažintas. Dujų slėgis matavimo kameroje turi nesiskirti nuo atmosferinio slėgio daugiau kaip 0,75 kPa. Jei tai yra neįmanoma dėl konstrukcijos, dūmų matuoklio rodmenų vertės turi būti perskaičiuotos į vertes, atitinkan- čias atmosferinį slėgį. Matavimo kameros sienelių temperatūra turi būti palaikoma ± 5 K tikslumu nuo 343 K (70 °C) iki 373 K (100 °C), tačiau bet kuriuo atveju ji turi būti pakankamai aukščiau išmetamųjų dujų rasos taško temperatū- ros, kad būtų išvengta vandens garų kondensacijos. Matavimo kamera turi turėti atitinkamus temperatūros matavimo įtaisus. OPL: optinio kelio ilgis Dūmų aptemdyto optinio kelio nuo dūmų matuoklio šviesos šaltinio iki imtuvo ilgis, prireikus pataisytas nevienalytiškumo dėl tankio gradientų ir pakraščio reiškinio įtakai pašalinti. Optinio kelio ilgį turi pateikti prietaiso gamintojas, atsižvelgdamas į bet kokias priemones nuo aprūkimo (pvz. , prapūtimo oras). Jei opti- nio kelio ilgis nežinomas, jis turi būti nustatytas pagal ISO IDS 1161411. 6. 5 punktą. LS: šviesos šaltinis Kaip šviesos šaltinis naudojama kaitinimo lempa, kurios spalvos temperatūra yra diapazone nuo 2 800 K iki 3 250 K, arba žalią šviesą skleidžiantis šviesos diodas (LED), kurio didžiausias šviesos našumas būtų diapa- zone nuo 550 nm iki 570 nm. Šviesos detektorius nuo aprūkimo turi būti apsaugotas tokiomis priemonėmis, kurių įtaka optinio kelio ilgiui būtų ne didesnė nei leidžia gamintojo specifikacijos. LD: šviesos detektorius Kaip detektorius naudojamas fotoelementas ar fotodiodas (prireikus turintis filtrą). Jei šviesos šaltinis yra kai- tinamoji lempa, imtuvo didžiausias spektrinis atsakas turi būti panašus į žmogaus akies fotopiko kreivę (di- džiausias atsakas diapazone nuo 550 nm iki 570 nm, ir trumpesnėms kaip 430 nm bei ilgesnėms kaip 680 nm ilgio bangoms yra mažesnis kaip 4 % šio didžiausio atsako vertės). Šviesos detektorius nuo aprū- kimo turi būti apsaugotas tokiomis priemonėmis, kurių įtaka optinio kelio ilgiui būtų ne didesnė nei leidžia gamintojo specifikacijos. CL: kolimavimo lęšis Išeinanti šviesa turi būti kolimuota į šviesos pluoštą, kurio didžiausias skersmuo būtų 30 mm. Šviesos pluošto spinduliai turi būti lygiagretūs su leistinuoju nuokrypiu 3o pagal optinę ašį. T1: temperatūros jutiklis Kontroliuoti išmetamųjų dujų temperatūrą matavimo kameros įėjime. P: ėminio ėmimo siurblys (pasirinktinai) Pasroviui nuo matavimo kameros galima įrengti ėminio ėmimo siurblį, kuriuo ėminys būtų siurbiamas pro matavimo kamerą. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 403 VI PRIEDAS EB TIPO PATVIRTINIMO SERTIFIKATAS 404 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Priedėlis 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 405 VII PRIEDAS APSKAIČIAVIMO METODIKOS PAVYZDYS 1. ESC BANDYMAS 1. 1. Išmetamieji dujiniai teršalai Matavimų duomenys, apskaičiuoti atskirų režimų rezultatams, yra parodyti toliau. Šiame pavyzdyje CO ir NOx koncentracija yra matuojama sausose dujose, HC — drėgnose dujose. HC koncentracija pateikta propano ekvivalentu (C3), ir norint gauti C1 ekvivivalentišką kiekį, reikia dauginti iš 3. Kitiems reži- mams apskaičiavimo metodika yra tokia pat. P (kw) Ta (K) Ha (g/kg) GEXH (kg) GAIRW (kg) GFUEL (kg) HC (ppm) CO (ppm) NOx (ppm) 82,9 294,8 7,81 563,38 545,29 18,09 6,3 41,2 495 Drėgnio pataisos faktoriaus KW, r apskaičiavimas (III priedo 1 priedėlio 4. 2 punktas): = 1,9058irKW2 = 1,608×7,81 1000+(1,608×7,81) = 0,0124KW,r = (1—1,9058× 18,09 541,06) FFH = 1,969 (1+ 18,09 545,29) - 0,0124 = 0,9239 Drėgnų dujų koncentracijos apskaičiavimas: CO = 41,2×0,9239 = 38,1 ppm NOx = 495×0,9239 = 457 ppm NOx drėgnio pataisos koeficiento KH, D apskaičiavimas (III priedo 1 priedėlio 4. 3 punktas): A = 0,309×18,09/541,06—0,0266 = - 0,0163 B = - 0,209×18,09/541,06 + 0,00954 = 0,0026 KH,D = 1 1—0,0163×(7,81—10,71)+0,0026×(294,8—298) = 0,9625 Išmetamųjų teršalų savitųjų masės srautų apskaičiavimas (III priedo 1 priedėlio 4. 4 punktas): NOx = 0,001587×457×0,9625×563,38 = 393,27 g/h CO = 0,000966×38,1×563,38 = 20,735 g/h HC = 0,000479×6,3×3×563,38 = 5,100 g/h Išmetamųjų teršalų savitosios masės apskaičiavimas (III priedo 1 priedėlio 4. 5 punktas): Toliau pateikiamas CO apskaičiavimo pavyzdys; kitų komponentų apskaičiavimo metodika yra tokia pat. Išmetamųjų teršalų savitieji masės srautai atskiriems režimamas yra dauginami iš atitinkamų svorinių koeficientų, kaip nurodyta III priedo 1 priedėlio 2. 7. 1 punkte, ir sumuojami, kad būtų gautas viso ciklo vidutinis išmetamųjų teršalų masės srautas: 406 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. CO = (6,7*0,15) + (24,6*0,08) + (20,5*0,10) + (20,7*0,10) + (20,6*0,05) + (15,0*0,05) + (19,7*0,05) + (74,5*0,09) + (31,5*0,10) + (81,9*0,08) + (34,8*0,05) + (30,8*0,05) + (27,3*0,05) = 30,91 g/h Atskirų režimų variklio galia dauginama iš atitinkamų svorinių koeficientų, kaip nurodyta III priedo 1 priedėlio 2. 7. 1 punkte, ir sumuojama, kad būtų gauta vidutinė ciklo galia: P(n) = (0,1*0,15) + (96,8*0,08) + (55,2*0,10) + (82,9*0,10) + (46,8*0,05) + (70,1*0,05) + (23,0*0,05) + (114,3*0,09) + (27,0*0,10) + (122,0*0,08) + (28,6*0,05) + (87,4*0,05) + (57,9*0,05) = 60,006 kW CO = 30,91 60,006 = 0,0515 g/kWh NO x i š m e t a m ų j ų t e r š a l ų s a v i t o s i o s m a s ė s a p s k a i č i a v i m a s a t s i t i k t i n a i p a s i ri n k t a m e t a š k e ( I I I p r i e d o 1 pr i e d ė l i o 4. 6. 1 p u n k t a s ) : Tarkime, kad atsitiktinai pasirinktame taške buvo nustatytos šios vertės: = 1 600 min-1 = 495 Nm nZ MZ NOx mass, Z = 487,9 g/h (apskaičiuota pagal anktesnes formules) P(n)Z NOx, Z = 487,9/83 = 5,878 g/kWh = 83 kW I š m e t a m ų j ų t e r š a l ų k i e k i o v e r t ė s n u s t a t y m a s p a g a l ba n d y m o c i k l o d u o m e n is ( I I I p r i e d o 1 pr i e d ė l i o 4. 6. 2 p u n k t a s ) : Tarkime, kad darant ESC bandymą atsitiktinai pasirinktame taške aplinkinių režimų vertės yra šios: nRT nSU ER ES ET EU MR 1 368 1 785 5,943 5,565 5,889 4,973 515 MS 460 MT 681 MU 610 ETU = 5,889 + (4,973—5,889)×(1600—1368)/(1785—1368) = 5,377 g/kWh ERS = 5,943 + (5,565—5,943)×(1600—1368)/(1785—1368) = 5,732 g/kWh MTU = 681 + (601—681)×(1600—1368)/(1785—1368) = 641,3 Nm MRS = 515 + (460—515)×(1600—1368)/(1785—1368) = 484,3 Nm EZ = 5,732 + (5,377—5,732)×(495—484,3)/(641,3—484,3) = 5,708 g/kWh NO x išmetamųjų teršalų kiekio verčių lyginimas (III priedo 1 priedėlio 4. 6. 3 punk- t a s ) : 1. 2. Išmetamieji kietųjų dalelių teršalai NOxdiff = 100×(5,878—5,708)/5,708 = 2,98 % Kietųjų dalelių kiekio matavimas pagrįstas kietųjų dalelių rinkimo visą ciklą principu, tačiau ėminio masė ir srautas (MSAM ir GEDF) nustatomi atskiriems režimams. GEDF apskaičiavimas priklauso nuo tai- kytos sistemos. Toliau pateiktuose pavyzdžiuose taikoma sistema, kai matuojamas CO2 kiekis, taiko- mas anglies balanso metodas, ir sistema, kai matuojamas srautas. Taikant viso srauto praskiedimo sis- temą, CVS įranga GEDF matuoja tiesiogiai. GEDF apskaičiavimas (III priedo 1 priedėlio 5. 2. 3 ir 5. 2. 4 punktai): Tarkime, kad ketvirtam režimui gauti tokie matavimo duomenys. Apskaičiavimo metodika kitiems režimams yra tokia pat. GEXH (kg/h) GFUEL (kg/h) GDILW (kg/h) GTOTW (kg/h) CO2D (%) CO2A (%) 334,02 10,76 5,4435 6,0 0,657 0,040 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 407 a) anglies balanso metodas: b) srauto matavimo metodas: GEDFW = 206,5×10,76 0,657—0,040 = 3601,2 kg/h q = 6,0 (6,0—5,4435) = 10,78 GEDFW = 334,02×10,78 = 3600,7 kg/h Masės srauto apskaičiavimas (III priedo 1 priedėlio 5. 4 punktas): Atskirų režimų GEDFW srautai dauginami iš atitinkamų svorinių faktorių, kaip nurodyta III priedo 1 priedėlio 2. 7. 1 punkte, ir sumuojami, kad būtų gauta viso ciklo vidutinė GEDF vertė. Ėminio masė MSAM gaunama sudėjus atskirų režimų ėminio mases.  = (3567*0,15) + (3592*0,08) + (3611*0,10) + (3600*0,10) + (3618*0,05) GEDFW + (3600*0,05) + (3640*0,05) + (3614*0,09) + (3620*0,10) + (3601*0,08) + (3639*0,05) + (3582*0,05) + (3635*0,05) = 3604,6 kg/h, Tarkime, kad kietųjų dalelių ant filtrų masė lygi 2,5 mg, tuomet: PTmass = 2,5 1,515 ×3 604,6 1000 = 5,948 g/h Fono koncentracijos pataisa (pasirinktinai) Tarkime, kad matuojant fono koncentraciją gautos šios vertės. Praskiedimo faktorius DF apskaičiuo- jamas taip pat, kaip šio priedo 3. 1 punkte, ir čia nepateiktas. Md = 0,1mg;MDIL = 1,5 kg DF suma = [(1–1/119,15)∙0,15] + [(1–1/8,89)∙0,08] + [(1–1/14,75)∙0,10] + [(1–1/10,10)∙0,10] + [(1–1/18,02)∙0,05] + [(1–1/12,33)∙0,05] + [(1–1/32,18)∙0,05] + [(1–1/6,94)∙0,09] + [(1–1/25,19)∙0,10] + [(1–1/6,12)∙0,08] + [(1–1/20,87)∙0,05] + [(1–1/8,77)∙0,05] + [(1–1/12,59)∙0,05] = 0,923 PTmass = 2,5 1,515 - (0,1 1,5 ×0,923)×3 604,6 1000 = 5,726 g/h Išmetamųjų teršalų savitojo kiekio apskaičiavimas (III priedo 1 priedėlio 5. 5 punktas): P(n) = (0,1*0,15) + (96,8*0,08) + (55,2*0,10) + (82,9*0,10) + (46,8*0,05) + (70,1*0,05) + (23,0*0,05) + (114,3*0,09) + (27,0*0,10) + (122,0*0,08) + (28,6*0,05) + (87,4*0,05) + (57,9*0,05) =60,006 kW, PT = 5,948 60,006 = 0,099 g/kWh jei taikoma fono koncentracijos pataisa: PT = 5,726 60,006 = 0,095 g/kWh, 408 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Tikrojo svorinio koeficiento apskaičiavimas (III priedo 1 priedėlio 5. 6 punktas): Imkime vertes, anksčiau apskaičiuotas ketvirtam režimui, tuomet: WFE,i = 0,152×3604,6 1,515×3600,7 = 0,1004 Ši vertė atitinka reikalaujamą vertę 0,10 ± 0, 003. 2. ELR BANDYMAS Kadangi Europos įstatymuose dėl išmetamųjų teršalų filtravimas Besselio filtru yra visiškai nauja vidur- kinimo metodika, toliau pateikiamas Besselio filtro aiškinimas, Besselio algoritmo sudarymo pavyzdys ir galutinės dūmingumo vertės apskaičiavimo pavyzdys. Besselio algoritmo konstantos priklauso tik nuo dūmų matuoklio konstrukcijos ir duomenų rinkimo sistemos ėminių ėmimo dažnio. Rekomen- duojama, kad dūmų matuoklio gamintojas pateiktų galutines Besselio filtro konstantas skirtingiems ėminių ėmimo dažniams ir kad vartotojas taikytų šias konstantas kurdamas Besselio algoritmą ir apskaičiuodamas dūmingumo vertes. 2. 1. Bendros pastabos apie Besselio filtrą Dėl aukštadažnių iškraipymų neapdoroto neskaidrumo signalo registruotuvo kreivė paprastai būna labai išsklaidyta. Norint pašalinti šiuos aukštadažnius iškraipymus, darant ELR bandymą reikia nau- doti Besselio filtrą. Pats Besselio filtras yra rekursinis antrojo laipsnio žemo dažnio filtras, užtikrinantis greičiausią signalo didėjimą be jo perviršio. Tariant, kad tikruoju laiku iš išmetimo vamzdžio išeina neapdorotų išmetamųjų teršalų šleifas, kiek- vienas dūmų matuoklis pateikia vėluojančią ir skirtingai išmatuotą neskaidrumo registravimo kreivę. Vėlavimo trukmė ir išmatuoto neskaidrumo vertės dydis visų pirma priklauso nuo dūmų matuoklio matavimo kameros geometrijos, įskaitant išmetamųjų teršalų ėminio ėmimo linijas, ir nuo laiko, per kurį dūmų matuoklio elektronika galėtų signalą apdoroti. Vertės, kurios apibūdina šiuos du reiškinius, vadinamos fizikine ir elektrine atsako trukme ir apibūdina atskirą kiekvieno tipo dūmų matuoklio filtrą. Besselio filtro taikymo tikslas — užtikrinti vienodą visos dūmų matuoklio sistemos filtravimo charak- teristiką, kurią sudaro: — dūmų matuoklio fizikinio atsako trukmė (tp), — dūmų matuoklio elektrinio atsako trukmė (te), — naudoto Besselio filtro atsako trukmė (tF). Bendroji sistemos atsako trukmė tAver pateikiama lygtimi: tAver = √tF 2 +tp 2 +te 2 Kad būtų gauta ta pati dūmingumo vertė, ši atsako trukmė turi būti vienoda visoms dūmų matuoklių rūšims. Taigi Besselio filtras turi būti sukurtas taip, kad filtro atsako trukmė (tF) kartu su konkrečių dūmų matuoklių fizikinio atsako trukme (tp) ir elektrinio atsako trukme (te) duotų reikiamą bendrąją atsako trukmę (tAver). Kadangi tp ir te yra kiekvieno konkretaus dūmų matuoklio būdingos vertės, o tAver pagal šią direktyva turi būti lygi 1,0 s, tF galima apskaičiuoti šiuo būdu: tF = √tAver 2 +tp 2 +te 2 Pagal apibrėžimą filtro atsako trukmė tF yra filtruoto išėjimo signalo didėjimo nuo 10 % iki 90 % laip- tinio įėjimo signalo vertės trukmė. Taigi Besselio filtro ribinis dažnis iteruojamas tol, kol Besselio filtro atsako trukmė atitinka reikiamą signalo didėjimo trukmę. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 409 a brėžinys Laiptinio įėjimo signalo ir filtruoto išėjimo signalo registruotuvo kreivės a brėžinyje parodytos laiptinio įėjimo signalo ir Besselio filtru filtruoto išėjimo signalo registruotuvo kreivės, taip pat pažymėta Besselio filtro atsako trukmė (tF). 410 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Galutinio Besselio filtro algoritmo kūrimas yra daugiapakopis procesas, kuriam baigti reikia kelių ite- racijos ciklų. Iteracijos eigos schema pateikta toliau: 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 411 2. 2. Besselio algoritmo apskaičiavimas Šiame pavyzdyje Besselio algoritmas kuriamas keliomis pakopomis pagal anksčiau pateiktą iteracijos metodiką, kuri grindžiama III priedo 1 priedėlio 6. 1 punktu. Tarkime, kad dūmų matuoklis ir duomenų rinkimo sistema turi šias charakteristikas: — fizikinio atsako trukmė tp, 0,15 s, — elektrinio atsako trukmė te 0,05 s, — bendroji atsako trukmė tAver 1,00 s (nustatyta pagal šią direktyvą), — ėminių ėmimo dažnis 150 Hz. 1 pakopa. Reikiama Besselio filtro atsako trukmė tF: tF = √1 2 -(0,15 2 +0,05 2) = 0,987421 s 2 pakopa. Ribinio dažnio įvertinimas ir Besselio konstantų E, K pirmajam iteracijos procesui apskaičiavimas: fc = 3,1415/(10×0,987421) = 0,318152 Hz Δt = 1/150 = 0,006667 s Ω = 1/[tan (3,1415×0,006667×0,318152)] = 150,076644 E = 1 1+150,076644×√3×0,618034+0,618034×150,076644 2 = 7,07948 E - 5 K = 2×7,07948E - 5×(0,618034×150,076644 2 - 1) - 1 = 0,970783 Taip gaunamas Besselio algoritmas: Yi = Yi-1 + 7,07948E - 5×(Si + 2×Si-1 + Si-2 - 4×Yi-2) + 0,970783×(Yi-1 - Yi-2) Čia Si atitinka įėjimo signalo vertes („0“ ar „1“), ir Yi atitinka filtruoto išėjimo signalo vertes. 3 pakopa. Besselio filtro taikymas laiptiniam įėjimo signalui: Besselio filtro atsako trukmė tF yra apibrėžiama kaip filtruoto išėjimo signalo didėjimo nuo 10 % iki 90 % laiptinio įėjimo signalo vertės trukmė. Norint nustatyti išėjimo signalo 10 % (t10) ir 90 % (t90) laiką, laiptinis signalas Besselio filtru filtruojamas imant ankstesnes fc, E ir K vertes. Pirmojo ir antrojo iteravimo skaitmeniniai indeksai, laikas, laiptinio įėjimo signalo vertės ir gautos fil- truoto išėjimo signalo vertės pateiktos B lentelėje. Taškai apie t10 ir t90 pažymėti riebiu šriftu. Pagal B lentelę pirmuoju iteravimu 10 % vertė gaunama tarp skaitmeninių indeksų 30 ir 31, o 90 % vertė gaunama tarp skaitmeninių indeksų 191 ir 192. Norint apskaičiuoti tF, iter, t10 ir t90 tikslios vertės apskaičiuojamos tiesiniu interpoliavimu tarp gretimų matavimo taškų pagal šias lygtis: t10 = tlower + Δt ×(0,1—outlower)/(outupper - outlower) t90 = tlower + Δt ×(0,9—outlower)/(outupper - outlower) kuriose: outupper ir outlower atitinkamai yra Besselio filtru filtruoto išėjimo signalo gretimi taškai, ir tlo- wer yra gretimo laiko taško laikas, kaip pažymėta B lentelėje. t10 = 0,200000 + 0,006667×(0,1—0,099208)/(0,104794—0,099208) = 0,200945 s t90 = 0,273333 + 0,006667×(0,9—0,899147)/(0,901168—0,899147) = 1,276147 s 4 pakopa. Pirmojo iteracijos ciklofiltro atsako trukmė: tF,iter = 1,276147—0,200945 = 1,075202 s 412 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 5 pakopa. Skirtumas tarp reikiamos ir pirmajame iteracijos cikle gautos filtro atsako trukmės: Δ = (1,075202—0,987421)/0,987421 = 0,081641 6 pakopa. Iteracijos kriterijų tikrinimas: Reikia, kad būtų |Δ| ≤ 0,01. Kadangi 0,081641 >0,01, iteracijos kriterijai neįvykdyti ir reikia pradėti antrąjį iteracijos ciklą. Šiam iteracijos ciklui nauja ribinio dažnio vertė pagal fc ir Δ vertes apskaičiuo- jama taip: fc,new = 0,318152×(1 + 0,081641) = 0,344126 Hz Šis naujas ribinis dažnis naudojamas antrajame iteracijos cikle, vėl pradedant nuo 2 pakopos. Iteracija turi būti kartojama tol, kol įvykdomi iteracijos kriterijai. Per pirmąją ir antrąją iteraciją gautos vertės apibendrinamos A lentelėje. A lentelė Pirmosios ir antrosiosjo iteracijos vertės Parametras fc E K t10 t90 tF, iter Δ fc, new (Hz) (-) (-) (s) (s) (s) (-) (Hz) 1 iteracija 0,318152 7,0794810-5 0,970783 0,200945 1,276147 1,075202 0,081641 0,344126 2 iteracija 0,344126 8,27277710-5 0,968410 0,185523 1,179562 0,994039 0,006657 0,346417 7 pakopa. GalutinisBesselio algoritmas: Kai tik iteracijos kriterijai įvykdyti, pagal 2 pakopą apskaičiuojamos galutinės Besselio filtro konstan- tos ir galutinis Besselio algoritmas. Šiame pavyzdyje iteracijos kriterijai buvo įvykdyti po antrosios ite- racijos (Δ = 0,006657 ≤ 0,01). Tuomet suvidurkintoms dūmingumo vertėms gauti naudojamas galu- tinis algoritmas (žr. toliau 2. 3 punktą). Yi = Yi-1 + 8,272777E - 5×(Si + 2×Si-1 + Si-2 - 4×Yi-2) + 0,968410×(Yi-1 - Yi-2) 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 413 B lentelė Pirmojo ir antrojo pasikartojimo ciklo laiptinio įėjimo signalo ir Besselio filtru filtruoto išėjimo signalo vertės i indeksas [-] Laikas [s] -2 -1 - 0,013333 - 0,006667 0 1 2 3 4 5 — 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 — 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 185 186 187 188 189 190 191 192 193 194 195 — 0,000000 0,006667 0,013333 0,020000 0,026667 0,033333 — 0,160000 0,166667 0,173333 0,180000 0,186667 0,193333 0,200000 0,206667 0,213333 0,220000 0,226667 0,233333 0,240000 0,246667 — 1,166667 1,173333 1,180000 1,186667 1,193333 1,200000 1,206667 1,213333 1,220000 1,226667 1,233333 1,240000 1,246667 1,253333 1,260000 1,266667 1,273333 1,280000 1,286667 1,293333 1,300000 — Laiptinis įėjimo signa- las Si [-] Filtruotas išėjimo signalas Yi [-] 1 iteravimas 2 iteravimas 0 0 1 1 1 1 1 1 — 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 — 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 — 0,000000 0,000000 0,000071 0,000352 0,000908 0,001731 0,002813 0,004145 — 0,067877 0,072816 0,077874 0,083047 0,088331 0,093719 0,099208 0,104794 0,110471 0,116236 0,122085 0,128013 0,134016 0,140091 — 0,862416 0,864968 0,867484 0,869964 0,872410 0,874821 0,877197 0,879540 0,881849 0,884125 0,886367 0,888577 0,890755 0,892900 0,895014 0,897096 0,899147 0,901168 0,903158 0,905117 0,907047 — 0,000000 0,000000 0,000083 0,000411 0,001060 0,002019 0,003278 0,004828 — 0,077876 0,083476 0,089205 0,095056 0,101024 0,107102 0,113286 0,119570 0,125949 0,132418 0,138972 0,145605 0,152314 0,159094 — 0,895701 0,897941 0,900145 0,902312 0,904445 0,906542 0,908605 0,910633 0,912628 0,914589 0,916517 0,918412 0,920276 0,922107 0,923907 0,925676 0,927414 0,929121 0,930799 0,932448 0,934067 — 414 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 2. 3. Dūmingumo verčių apskaičiavimas Toliau pateikiamoje schemoje pavaizduota galutinės dūmingumo vertės nustatymo eiga. 1. šviesos 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 415 b brėžinyje parodytos ELR bandymo pirmosios apkrovos pakopos matuojamo neapdoroto neskai- drumo signalo ir nefiltruota bei filtruota šviesos sugerties koeficiento (k vertė) registruotuvo kreivės ir pažymėta filtruoto k registruotuvo signalo didžiausia vertė Ymax1, A (viršūnės vertė). C lentelėje atitin- kamai yra pateiktos i indekso skaitmeninės vertės, laikas (ėminių ėmimo dažnis 150 Hz), neapdorotas dūmingumas, nefiltruota k ir filtruota k vertės. Buvo filtruojama naudojant šio priedo 2. 2 punkte sukurto Besselio algoritmo konstantas. Dėl didelio duomenų kiekio lentelėje pateiktos dūmingumo kreivės dalys aplink registruotuvo kreivės pradžią ir viršūnę. b brėžinys Išmatuoto neskaidrumo N, nefiltruotos dūmingumo k vertės ir filtruotos dūmingumo k vertės registruotuvo kreivės Viršūnės vertė (i = 272) yra apskaičiuojama taikant šiuos C lentelės duomenis. Visos kitos atskiros dūmingumo vertės yra apskaičiuojamos tokiu pat būdu. Algoritmas paleidžiamas S— l, S- 2, Y- 1 ir Y- 2 vertes prilyginant nuliui. LA (m) i indeksas N (%) S271 (m-1) S270 (m-1) Y271 (m-1) Y270 (m-1) 0,430 272 16,783 0,427392 0,427532 0,542383 0,542337 k vertės apskaičiavimas (III priedo 1 priedėlio 6. 3. 1 punktas): k = - 1 0,430 ×ln(1 - Šioje lygtyje ši vertė atitinka S272. 16,783 100 ) = 0,427252m -1 Besselio suvidurkinto dūmingumo apskaičiavimas (III priedo 1 priedėlio 6. 3. 2 punktas): Toliau pateiktoje lygtyje naudojamos ankstesnio 2. 2 punkto Besselio konstantos. Tikroji anksčiau apskaičiuota nefiltruota k vertė atitinka S272 (Si). S271 (Si-1) ir S270 (Si-2) yra dvi pirmesnės nefiltruotos k vertės, Y271 (Yi-1) ir Y270 (Yi-2) yra dvi pirmesnės filtruotos k vertės. 416 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Y272 = 0,542383 + 8,272777E - 5×(0,427252 + 2×0,427392 + 0,427532—4×0,542337) -1 + 0,968410×(0,542383—0,542337) = 0,542389m Ši vertė atitinka Ymax1, A toliau pateiktoje lygtyje. Galutinės dūmingumo vertės apskaičiavimas (III priedo 1 priedėlio 6. 3. 3 punktas): Iš kiekvienos dūmingumo kreivės tolesniam apskaičiavimui imama didžiausia filtruota k vertė. Tarki- me, kad turime šias vertes: Apsisukimų dažnis A B C 1 ciklas 0,5424 0,5596 0,4912 Ymax (m-1) 2 ciklas 0,5435 0,5400 0,5207 3 ciklas 0,5587 0,5389 0,5177 -1 SVA = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587)/3 = 0,5482m -1 SVB = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389)/3 = 0,5462m -1 SVC = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177)/3 = 0,5099m -1 SV = (0,43×0,5482) + (0,56×0,5462) + (0,01×0,5099) = 0,5467m Ciklo pripažinimo galiojančiu tikrinimas (III priedo 1 priedėlio 3. 4 punktas) Prieš apskaičiuojant SV ciklas turi būti pripažintas galiojančiu apskaičiuojant trijų ciklų santykinius standartinius dūmingumo nuokrypius kiekvienam apsisukimų dažniui. Apsisukimų dažnis Vidutinė SV vertė (m-1) Absoliutus standartinis nuokrypis (m-1) Santykinis standartinis nuokrypis (%) A B C 0,5482 0,5462 0,5099 0,0091 0,0116 0,0162 1,7 2,1 3,2 Šiame pavyzdyje kiekvienas apsisukimų dažnis atitinka 15 % pripažinimo tinkamu kriterijaus. 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 417 Neskaidrumo N vertės, nefiltruotos ir filtruotos k vertės apkrovos pakopos pradžioje C lentelė i indeksas [-] -2 -1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 — Laikas [s] 0,000000 0,000000 0,000000 0,006667 0,013333 0,020000 0,026667 0,033333 0,040000 0,046667 0,053333 0,060000 0,066667 0,073333 0,080000 0,086667 0,093333 0,100000 0,106667 0,113333 0,120000 0,126667 0,133333 0,140000 0,146667 0,153333 0,160000 0,166667 0,173333 0,180000 0,186667 0,193333 0,200000 0,206667 0,213333 0,220000 0,226667 0,233333 0,240000 0,246667 0,253333 0,260000 0,266667 — Neskaidrumas N [ %] Nefiltruota k vertė [m-1] Filtruota k vertė [m-1] 0,000000 0,000000 0,000000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,192000 0,212000 0,212000 0,212000 0,343000 0,566000 0,889000 0,929000 0,929000 1,263000 1,455000 1,697000 2,030000 2,081000 2,081000 2,424000 2,475000 2,475000 2,808000 3,010000 3,253000 3,606000 3,960000 4,455000 4,818000 5,020000 — 0,000000 0,000000 0,000000 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,004469 0,004935 0,004935 0,004935 0,007990 0,013200 0,020767 0,021706 0,021706 0,029559 0,034086 0,039804 0,047695 0,048906 0,048906 0,057067 0,058282 0,058282 0,066237 0,071075 0,076909 0,085410 0,093966 0,105983 0,114836 0,119776 — 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 0,000001 0,000002 0,000002 0,000003 0,000004 0,000005 0,000006 0,000008 0,000009 0,000011 0,000012 0,000014 0,000018 0,000022 0,000028 0,000036 0,000047 0,000061 0,000082 0,000109 0,000143 0,000185 0,000237 0,000301 0,000378 0,000469 0,000573 0,000693 0,000827 0,000977 0,001144 0,001328 0,001533 0,001758 0,002007 0,002283 0,002587 — 418 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. Neskaidrumo N vertės, nefiltruotos ir filtruotos k vertės apie Ymax1, A (= aukščiausia vertė, pažymėta juodu šriftu) i indeksas [-] — 259 260 261 262 263 264 265 266 267 268 269 270 271 272 273 274 275 276 277 278 279 280 281 282 283 284 285 286 287 288 289 290 291 292 293 294 295 296 297 298 299 300 — Laikas [s] — 1,726667 1,733333 1,740000 1,746667 1,753333 1,760000 1,766667 1,773333 1,780000 1,786667 1,793333 1,800000 1,806667 1,813333 1,820000 1,826667 1,833333 1,840000 1,846667 1,853333 1,860000 1,866667 1,873333 1,880000 1,886667 1,893333 1,900000 1,906667 1,913333 1,920000 1,926667 1,933333 1,940000 1,946667 1,953333 1,960000 1,966667 1,973333 1,980000 1,986667 1,993333 2,000000 — Neskaidrumas N [ %] Nefiltruota k vertė [m-1] Filtruota k vertė [m-1] — 17,182000 16,949000 16,788000 16,798000 16,788000 16,798000 16,798000 16,788000 16,788000 16,798000 16,798000 16,793000 16,788000 16,783000 16,780000 16,798000 16,778000 16,808000 16,768000 16,010000 16,010000 16,000000 16,010000 16,000000 16,010000 16,394000 16,394000 16,404000 16,394000 16,394000 16,384000 16,010000 16,010000 16,000000 16,010000 16,212000 16,394000 16,394000 16,192000 16,000000 16,000000 16,000000 — — 0,438429 0,431896 0,427392 0,427671 0,427392 0,427671 0,427671 0,427392 0,427392 0,427671 0,427671 0,427532 0,427392 0,427252 0,427168 0,427671 0,427112 0,427951 0,426833 0,405750 0,405750 0,405473 0,405750 0,405473 0,405750 0,416406 0,416406 0,416685 0,416406 0,416406 0,416128 0,405750 0,405750 0,405473 0,405750 0,411349 0,416406 0,416406 0,410794 0,405473 0,405473 0,405473 — — 0,538856 0,539423 0,539936 0,540396 0,540805 0,541163 0,541473 0,541735 0,541951 0,542123 0,542251 0,542337 0,542383 0,542389 0,542357 0,542288 0,542183 0,542043 0,541870 0,541662 0,541418 0,541136 0,540819 0,540466 0,540080 0,539663 0,539216 0,538744 0,538245 0,537722 0,537175 0,536604 0,536009 0,535389 0,534745 0,534079 0,533394 0,532691 0,531971 0,531233 0,530477 0, 529704 — 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 419 3. 3. 1. ETC BANDYMAS Išmetamieji dujiniai teršalai (dyzeliniai varikliai) Tarkime, kad PDP-CVS sistemai gauti šie rezultatai: V0 (m3/aps) Np (aps) pB (kPa) p1 (kPa) T (K) Ha (g/kg) NOx conce (ppm) NOx concd (ppm) COconce (ppm) COconcd (ppm) HCconce (ppm) HCconcd (ppm) CO2, conce (%) Wact (kWh) 0,1776 23 073 98,0 2,3 322,5 12,8 53,7 0,4 38,9 1,0 9,00 3,02 0,723 62,72 Praskiestų išmetamųjų dujų srauto nustatymas (III priedo 2 priedėlio 4. 1 punktas): MTOTW = 1,293×0,1776×23073×(98,0—2,3)×273/(101,3×322,5) = 4237,2 kg NOx korekcijos koeficiento apskaičiavimas (III priedo 2 priedėlio 4. 2 punktas): KH,D = 1 1—0,0182×(12,8—10,71) = 1,039 Koncentracijų su fono koncentracijos pataisa apskaičiavimas (III priedo 2 priedėlio 4. 3. 1. 1 punktas): Tarkime, kad dyzelinių degalų sudėtis yra C1H1,8: FS = 100× 1 1+(1,8/2)+[3,76×(1+(1,8/4))] = 13,6 DF = 13,6 0,723 -4 + (9,00 + 38,9)×10 = 18,69 NOxconc = 53,7—0,4×(1 - (1/18,69)) = 53,3 ppm COconc = 38,9—1,0×(1 - (1/18,69)) = 37,9 ppm HCconc = 9,00—3,02×(1 - (1/18,69)) = 6,14 ppm Išmetamųjų teršalų masės srauto apskaičiavimas (III priedo 2 priedėlio 4. 3. 1 punktas): NOxmass = 0,001587×53,3×1,039×4237,2 = 372,391 g COmass = 0,000966×37,9×4237,2 = 155,129 g HCmass = 0,000479×6,14×4237,2 = 12,462 g Išmetamųjų teršalų savitojo kiekio apskaičiavimas (III priedo 2 priedėlio 4. 4 punktas):  = 372,391/62,72 = 5,94 g/kWh NOx CO = 155,129/62,72 = 2,47 g/kWh HC = 12,462/62,72 = 0,199 g/kWh 420 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. 3. 2. Išmetamieji kietųjų dalelių teršalai (dyzeliniai varikliai) Tarkime, kad PDP-CVS sistemai, kai yra taikomas dvigubas praskiedimas, gauti šie rezultatai: MTOTW (kg) 4 237,2 Mf, p (mg) Mf, b (mg) MTOT (kg) MSEC (kg) Md (mg) MDIL (kg) DF Wact (kWh) 3,030 0,044 2,159 0,909 0,341 1,245 18,69 62,72 Išmetamųjų teršalų masės srauto apskaičiavimas (III priedo 2 priedėlio 5. 1 punktas): Mf = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg MSAM = 2,159—0,909 = 1,250 kg PTmass = 3,074 1,250 ×4 237,2 1000 = 10,42 g Išmetamųjų teršalų masės, kai taikoma fono koncentracijos pataisa, apskaičiavimas (III priedo 2 priedėlio 5. 1 punktas): PTmass = [3,074 1,250 - (0,341 1,245 ×(1 - 1 18,69))]×4 237,2 1000 = 9,32 g Išmetamųjų teršalų savitojo kiekio apskaičiavimas (III priedo 2 priedėlio 5. 2 punktas): PT = 10,42/62,72 = 0,166 g/kWh PT = 9,32/62,72 = 0,149 g/kWhjei padaryta fono pataisa. 3. 3. Išmetamieji dujiniai teršalai (NG vartojantis variklis) Tarkime, kad PDP-CVS sistemai, kai taikomas dvigubas praskiedimas, gauti šie rezultatai: MTOTW (kg) Ha (g/kg) NOx conce (ppm) NOx concd (ppm) COconce (ppm) COconcd (ppm) HCconce (ppm) HCconcd (ppm) CH4 conce (ppm) CH4 concd (ppm) CO2, conce (%) Wact (kWh) 4 237,2 12,8 17,2 0,4 44,3 1,0 27,0 3,02 18,0 1,7 0,723 62,72 NOx korekcijos koeficiento apskaičiavimas (III priedo 2 priedėlio 4. 2 punktas): KH,G = 1 1—0,0329×(12,8—10,71) = 1,074 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 421 NMHC koncentracijos apskaičiavimas (III priedo 2 priedėlio 4. 3. 1 punktas): a) GC metodas b) NMC metodas NMHCconce = 27,0—18,0 = 9,0 ppm Tarkime, kad efektyvumas pagal metaną yra 0,04 ir efektyvumas pagal etaną — 0,98 (žr. III priedo 5 priedėlio 1. 8. 4 punktą): NMHCconce = 27,0×(1—0,04)-18,0 0,98—0,04 = 8,4 ppm Koncentracijų su fono koncentracijos pataisa apskaičiavimas (III priedo 2 priedėlio 4. 3. 1. 1 punktas): Tarkime, kad naudojami G20 etaloniniai degalai (100 % metanas), kurio sudėtis C1H4: FS = 100× 1 1+(4/2)+[3,76×(1+(4/4))] = 9,5 DF = 9,5 0,723 -4 + (27,0 + 44,3)×10 = 13,01 NMHC teršalams fono koncentracija yra skirtumas tarp HCconcd ir CH4 concd NOxconc = 17,2—0,4×(1 - (1/13,01)) = 16,8 ppm COconc = 44,3—1,0×(1 - (1/13,01)) = 43,4 ppm NMHCconc = 8,4—1,32×(1 - (1/13,01)) = 7,2 ppm CH4conc = 18,0—1,7×(1 - (1/13,01)) = 16,4 ppm Išmetamųjų teršalų masės srauto apskaičiavimas (III priedo 2 priedėlio 4. 3. 1 punktas): NOxmass = 0,001587×16,8×1,074×4237,2 = 121,330 g COmass = 0,000966×43,4×4237,2 = 177,642 g NMHCmass = 0,000502×7,2×4237,2 = 15,315 g CH4mass = 0,000554×16,4×4237,2 = 38,498 g Išmetamųjų teršalų savitojo kiekio apskaičiavimas (III priedo 2 priedėlio 4. 4 punktas):  = 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh NOx CO = 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh NMHC = 15,315/62,72 = 0,244 g/kWh  = 38,498/62,72 = 0,614 g/kWh CH4 4. 4. 1. λ-POSLINKIO KOEFICIENTAS (Sλ) λ-poslinkio koeficiento (Sλ) (1) apskaičiavimas 2 Sλ = (1- inert % 100 )(n + m 4)- O2× 100 = λ-poslinkio koeficientas, kurioje: Sλ inert % = inertinių dujų (t. y. N2, CO2, He ir t. t. ) kiekis kure, % tūrio, O2× = deguonies pradinis kiekis kure, % tūrio, (1) Stoichiometnc Air/Fuel ratios of automotive fuels — SAE J1829, June 1987. John B. Heywood, Internal combustion engine fun- damentals, McGraw-Hill, 1988, Chapter 3. 4 „Combustion stoichiometry“ (pp. 68 to 72). 422 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 13/24 t. n ir m nurodo degalų angliavandenilius atspindinčios vidutinės CnHm formulės indeksus, t. y. : n = 1×[CH4 % 100]+2×[C2 % 100]+3×[C3 % 100]+4×[C4 % 100]+5×[C5 % 100]+. 1- skiediklis % 100 m = 4×[CH4 % 100]+4×[C2H4 % 100]+6×[C2H6 % 100]+∙ ∙ ∙ 8×[C3H8 % 100]+. 1- skiediklis % 100 kurioje: CH4 = metano kiekis kure, % tūrio, C2 C3 C4 C5 = visų C2 angliavandenilių (pvz. , C2H6, C2H4 ir t. t. ) kiekis degaluose, % tūrio, = visų C3 angliavandenilių (pvz. , C3H8, C3H6 ir t. t. ) kiekis degaluose, % tūrio, = visų C4 angliavandenilių (pvz. , C4H10, C4H8 ir t. t. ) kiekis degaluose, % tūrio, = visų C5 angliavandenilių (pvz. , C5H12, C5H10 ir t. t. ) kiekis degaluose, % tūrio, Skiediklis = skiedimo dujų (t. y. 2×, N2, CO2, He ir t. t. ) kiekis degaluose, % tūrio. 4. 2. λ-poslinkio koeficiento (Sλ) apskaičiavimo pavyzdžiai: 1 pavyzdys: G25: CH4 = 86 %, N2 = 14 % (tūrio) n = 1×[CH4 % 100]+2×[C2 % 100]+. 1- skiediklis % 100 = 0,86 0,86 = 1 = 1×0,86 1- 14 100 4×[CH4 % 100]+4×[C2H4 % 100]+. m = = 4×0,86 0,86 = 4 skiediklis % 100 1- 2 Sλ = (1- inert % 100 )(n + m 4)– O2× 100 = 2 (1- 14 100)×(1+ 4 4) = 1,16 2 pavyzdys: G x y : C H 4 = 8 7 % , C 2 H 6 = 1 3 % ( t ū r i o ) n = 1×[CH4 % 100]+2×[C2 % 100]+. 1- skiediklis % 100 = 1×0,87+2×0,13 1- 0 100 = 1,13 1 = 1,13 m = Sλ = 4×[CH4 % 100]+6×[C2H6 % 100]+. 1- skiediklis % 100 = 4×0,87+6×0,13 1 = 4,26 2 (1- inert % 100 )(n + m 4)- O2× 100 = 2 (1- 0 100)×(1,13+ 4,26 4 ) = 0,911 13/24 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 423 3 pavyzdys: = 4 % JAV: CH4 = 89 %, C2H6 = 4,5 %, C3H8 = 2,3 %, C6H14 = 0,2 %, O2 = 0,6 %, N2 n = 1×[CH4 % 100]+2×[C2 % 100]+. 1- skiediklis % 100 = 1×0,89+2×0,045+3×0,023+4×0,002 (0,64+4) 100 1- = 1,11 m = 4×[CH4 % 100]+4×[C2H4 % 100]+6×[C2H6 % 100]+. +8×[C3H8 % 100] 1- skiediklis % 100 4×0,89+4×0,045+8×0,023+14×0,002 1- 0,6+4 100 = = 4,24 Sλ = 2 (1- inert % 100 )(n + m 4)- O2× 100 = 2 (1- 4 100)×(1,11+ 4,24 4 )- 0,6 100 = 0,96