title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle tietyistä yhteisön toimenpiteistä syrjinnän torjumiseksi

eurovoc_concepts:
anti-discriminatory measure
exchange of information
interinstitutional relations

text: 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 369/3 Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle sek(cid:228) aluei- den komitealle tietyist(cid:228) yhteis(cid:246)n toimenpiteist(cid:228) syrjinn(cid:228)n torjumiseksi (1999/C 369/03) 1. JOHDANTO Euroopan unioni perustuu vapauden, demokratian, ih- misoikeuksien ja perusoikeuksien kunnioittamisen sek(cid:228) oikeusvaltion periaatteille, jotka ovat yhteisi(cid:228) kaikille j(cid:228)- senvaltioille (1). sivistyksellisi(cid:228) oikeuksia koskevassa YK:n kansainv(cid:228)li- sess(cid:228) yleissopimuksessa, kaikkinaisen naisten syrjinn(cid:228)n ja rotusyrjinn(cid:228)n poistamista koskevissa YK:n yleissopi- muksissa, Euroopan neuvoston yleissopimuksessa ihmis- oikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi sek(cid:228) ty(cid:246)t(cid:228) ja ammattia koskevassa ILO:n yleissopimuksessa N:o 111 (2). Kaikkien ihmisten oikeus tasa-arvoiseen kohteluun lain edess(cid:228) ja oikeus suojeluun syrjint(cid:228)(cid:228) vastaan ovat perus- oikeuksia ja olennaisen t(cid:228)rkeit(cid:228) demokraattisen yhteis- kunnan toiminnalle. Sill(cid:228) voimistetaan taloudellista ja sosiaalista koheesiota ja edesautetaan n(cid:228)in taloudellista ja sosiaalista edistyst(cid:228) sek(cid:228) korkeaa ty(cid:246)llisyystasoa. Ams- terdamissa kes(cid:228)kuussa 1997 kokoontuneet valtioiden ja hallitusten p(cid:228)(cid:228)miehet tunnustivat, ett(cid:228) nyt on entist(cid:228) t(cid:228)rke(cid:228)mp(cid:228)(cid:228) korostaa n(cid:228)it(cid:228) periaatteita. He p(cid:228)(cid:228)ttiv(cid:228)t vah- vistaa Euroopan unionin toimintakyky(cid:228) alalla ja sis(cid:228)llyt- t(cid:228)(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimukseen 13 artik- lan, jolla annetaan yhteis(cid:246)lle erityisvaltuudet toimia su- kupuoleen, rotuun tai etniseen alkuper(cid:228)(cid:228)n, uskontoon ik(cid:228)(cid:228)n taikka suku- tai vakaumukseen, vammaisuuteen, puoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinn(cid:228)n torju- miseksi. Yht(cid:228)l(cid:228)isten mahdollisuuksien edist(cid:228)minen ja syrjinn(cid:228)n torjuminen on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) EU:n kansalaisten vuoksi, ja sill(cid:228) my(cid:246)s vahvistetaan heid(cid:228)n sitoutumistaan unionin ihanteisiin. On my(cid:246)s t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) (cid:150) my(cid:246)skin laajen- tumisen yhteydess(cid:228) (cid:150) tehd(cid:228) selv(cid:228)ksi, ett(cid:228) n(cid:228)iden peri- aatteiden on oltava muutakin kuin pelkk(cid:228)(cid:228) sanahelin(cid:228)(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n tiedonannon yhteydess(cid:228) esitettyjen ehdotusten tarkoituksena on hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)lle 13 artiklalla an- nettua uutta toimivaltaa. 2. KANSAINV˜LINEN, KANSALLINEN JA YHTEIS(cid:214)(cid:214)N LIITTYV˜ TAUSTA Ihmisten oikeus olla joutumatta mielivaltaisen syrjinn(cid:228)n kohteeksi on jo kauan tunnustettu kansainv(cid:228)lisiss(cid:228) j(cid:228)r- jest(cid:246)iss(cid:228), Euroopan unionissa ja sen j(cid:228)senvaltioissa. 2. 1 Kansainv(cid:228)linen tausta Oikeus syrjim(cid:228)tt(cid:246)myyteen on tunnustettu itsen(cid:228)iseksi oi- keudeksi tai se on liitetty muihin perusoikeuksiin kuu- luvaksi oikeudeksi esimerkiksi taloudellisia, sosiaalisia ja (1) Liitteess(cid:228) I esitet(cid:228)(cid:228)n EU:n julistuksia ja p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmia sek(cid:228) Euroo- pan yhteis(cid:246)n toimielinten ja j(cid:228)senvaltioiden hyv(cid:228)ksymi(cid:228) muita asia- kirjoja, jotka koskevat ihmisoikeuksia ja perusvapauksia. Vaikka kaikki EU:n j(cid:228)senvaltiot ovat allekirjoittaneet tai ratifioineet n(cid:228)m(cid:228) kansainv(cid:228)liset sopimukset, rotusyrjin- t(cid:228)(cid:228) koskevaa YK:n yleissopimusta ja ILO:n yleissopi- musta N:o 111 lukuun ottamatta, niiss(cid:228) ei kuitenkaan anneta yksityishenkil(cid:246)ille laillista oikeutta vedota tuomi- oistuimeen. Sopimuksen allekirjoittaminen merkitsee l(cid:228)- hinn(cid:228) sit(cid:228), ett(cid:228) valtio on sitoutunut kunnioittamaan oi- keutta syrjim(cid:228)tt(cid:246)myyteen oman laink(cid:228)ytt(cid:246)valtansa pii- riss(cid:228). 2. 2 Kansallinen tausta J(cid:228)senvaltioiden perustuslaeissa ja muussa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)ss(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n huomattavasti eri lailla oikeutta tasa- vertaisuuteen ja syrjinn(cid:228)n kielt(cid:228)mist(cid:228) (3). 2. 2. 1 Perustuslakiin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset Kaikissa j(cid:228)senvaltioissa yht(cid:228) lukuun ottamatta on perus- tuslakiin sis(cid:228)ltyvi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), joissa kiellet(cid:228)(cid:228)n eri muo- toinen syrjint(cid:228). Yhdistyneell(cid:228) kuningaskunnalla ei ole kirjoitettua perustuslakia, mutta sen kirjoittamattomassa perustuslaissa kiellet(cid:228)(cid:228)n syrjint(cid:228). N(cid:228)iden perustuslakiin sis(cid:228)ltyvien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten sanamuoto vaihtelee eri j(cid:228)senvaltioissa. Joissakin nimenomaisesti an- netaan kattava luettelo syrjint(cid:228)perusteista, jotka on kiel- letty. Joissakin taas perustuslakiin sis(cid:228)ltyy viitteellinen luettelo, jossa on syrjinn(cid:228)n kielt(cid:228)vi(cid:228) yleisi(cid:228) lausekkeita. Niiss(cid:228) viitataan esimerkiksi (cid:148)muihin edellytyksiin taikka henkil(cid:246)kohtaisiin tai sosiaalisiin olosuhteisiin(cid:148) tai (cid:148)mui- hin tekij(cid:246)ihin(cid:148). (2) Liitteiss(cid:228) III ja IV esitet(cid:228)(cid:228)n YK:n ja Euroopan neuvoston ihmisoike- uksia koskevia asiakirjoja sek(cid:228) ILO:n yleissopimuksia. (3) Liitteiss(cid:228) V ja VI esitet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioiden perustuslakeihin ja muu- hun lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n sis(cid:228)ltyvi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), jotka koskevat sukupuo- leen, rotuun tai etniseen alkuper(cid:228)(cid:228)n, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ik(cid:228)(cid:228)n taikka sukupuoliseen suuntautumiseen perus- tuvan syrjinn(cid:228)n torjumista. C 369/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 12. 1999 Useimpien j(cid:228)senvaltioiden perustuslaeissa katetaan eksp- lisiittisesti seuraavat syrjint(cid:228)perusteet: rotu tai etninen alkuper(cid:228), uskonto tai vakaumus ja yh(cid:228) useammin my(cid:246)s vammaisuus (4). Vaikka monissa j(cid:228)senvaltioissa on kehitetty normaalia lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), jolla kiellet(cid:228)(cid:228)n ik(cid:228)(cid:228)n perustuva syrjint(cid:228), vain yhden j(cid:228)senvaltion perus- tuslaissa viitataan siihen eksplisiittisesti. Yhden j(cid:228)senval- tion perustuslakituomioistuin taas on julistanut ik(cid:228)(cid:228)n perustuvan syrjinn(cid:228)n sis(cid:228)ltyv(cid:228)n implisiittisesti perustus- tuomioistui- lakiinsa (5). Kolmen muun j(cid:228)senvaltion (6) met ovat tulkinneet kansallista perustuslakia niin, ett(cid:228) siin(cid:228) kiellet(cid:228)(cid:228)n sukupuoliseen suuntautumiseen perus- tuva syrjint(cid:228). Useimmissa j(cid:228)senvaltioissa yksityishenkil(cid:246)t voivat vedota tuomioistuimeen perustuslakiin sis(cid:228)ltyvien syrjinn(cid:228)nvas- taisten tai yht(cid:228)l(cid:228)ist(cid:228) kohtelua koskevien lausekkeiden perusteella. Muissa j(cid:228)senvaltioissa yksityishenkil(cid:246)ill(cid:228) ei ole t(cid:228)ytt(cid:228) oikeutta vedota perustuslain yht(cid:228)l(cid:228)ist(cid:228) kohte- lua koskeviin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksiin kansallisissa tuomioistuimissa. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset muodostavat kuitenkin periaatteet, joihin jul- kisen toiminnan tulisi perustua ja joihin joissakin ta- pauksissa voidaan vedota, kun tutkitaan, ovatko yleiset s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset perustuslain mukaisia. 2. 2. 2 Yleiset s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset Kaikkien j(cid:228)senvaltioiden oikeusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n yleisiin s(cid:228)(cid:228)- d(cid:246)ksiin sis(cid:228)ltyy s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) yht(cid:228)l(cid:228)isest(cid:228) kohtelusta ja syr- jinn(cid:228)n kielt(cid:228)misest(cid:228) ty(cid:246)suhteen eri osa-alueilla. N(cid:228)m(cid:228) koskevat esimerkiksi ty(cid:246)paikkojen saantia, palkkausta ja ty(cid:246)ehtoja. Monissa j(cid:228)senvaltioissa yht(cid:228)l(cid:228)ist(cid:228) kohtelua ja syrjinn(cid:228)n kielt(cid:228)mist(cid:228) koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t on puettu yleisten lausek- keiden muotoon. Niiss(cid:228) viitataan kaikkiin ty(cid:246)h(cid:246)n liitty- viin vaiheisiin, kaikkiin ty(cid:246)ehtoihin tai muihin ehtoihin, (4) Belgiassa, Ranskassa, Luxemburgissa ja Ruotsissa ei ole perustusla- kiin sis(cid:228)ltyvi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), joissa k(cid:228)sitelt(cid:228)isiin n(cid:228)it(cid:228) syrjint(cid:228)perus- teita; Espanjan tuomioistuimet ovat tulkinneet perustuslain 14 py- k(cid:228)l(cid:228)(cid:228), jonka mukaan (cid:148)espanjalaiset ovat yhdenvertaisia lain edess(cid:228) ilman mit(cid:228)(cid:228)n syntym(cid:228)(cid:228)n, rotuun, sukupuoleen, uskontoon, mielipi- teeseen tai mihink(cid:228)(cid:228)n muihin henkil(cid:246)kohtaisiin taikka sosiaalisiin edellytyksiin tai olosuhteisiin perustuvaa syrjint(cid:228)(cid:228)(cid:148) niin, ett(cid:228) siihen sis(cid:228)ltyy my(cid:246)s vammaisuus, Italian tuomioistuimet ovat p(cid:228)(cid:228)tyneet t(cid:228)h(cid:228)n tulkintaan perustuslain 3, 4 ja 38 pyk(cid:228)l(cid:228)n perusteella. Alan- komaiden perustuslain 1 pyk(cid:228)l(cid:228)n mukaan (cid:148)Kaikkia ihmisi(cid:228) Alanko- maissa on kohdeltava yhdenveroisesti yhdenveroisissa olosuhteissa. Uskontoon, vakaumukseen, poliittiseen kantaan, rotuun tai suku- puoleen taikka mihink(cid:228)(cid:228)n muuhun syyhyn perustuvaa syrjint(cid:228)(cid:228) ei sallita(cid:148). Alankomaiden tuomioistuimet ovat tulkinneet t(cid:228)t(cid:228) niin, ett(cid:228) siihen sis(cid:228)ltyy vammaisuus. (5) Espanjan perustuslain 14 pyk(cid:228)l(cid:228). (6) N(cid:228)iden kolmen maan perustuslaissa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n implisiittisest(cid:228) oike- udesta syrjint(cid:228)(cid:228) vastaan. Espanja (cid:150) 14 pyk(cid:228)l(cid:228); Alankomaat (cid:150) 1 pyk(cid:228)l(cid:228) ja Suomi (cid:150) 5 pyk(cid:228)l(cid:228)n 2 momentti, sellaisena kuin siihen on viitattu johdanto-osassa. ja niiss(cid:228) voidaan mainita my(cid:246)s erikseen aiheita kuten ty(cid:246)aika, palkka tai ylent(cid:228)minen. Joidenkin j(cid:228)senvaltioi- den j(cid:228)rjestelmiss(cid:228) jotkin lausekkeet tai m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset mit(cid:228)- t(cid:246)ityv(cid:228)t tai kumoutuvat, jos ne vaikuttavat syrjiv(cid:228)sti tai saavat aikaan syrjiv(cid:228)(cid:228) kohtelua. Yleisemmin ottaen useissa j(cid:228)senvaltioissa ei ole kattavaa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) (ty(cid:246)lakeihin tai rikoslakiin sis(cid:228)ltyvien yk- sitt(cid:228)isten s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten lis(cid:228)ksi) rotuun tai etniseen alkupe- r(cid:228)(cid:228)n, uskontoon tai vakaumukseen, ik(cid:228)(cid:228)n ja sukupuoli- seen suuntautumiseen perustuvan syrjinn(cid:228)n torjumi- seksi. Kahdessa j(cid:228)senvaltiossa erityiseen syrjinn(cid:228)nvastai- seen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ei sis(cid:228)lly ik(cid:228)(cid:228)n ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjint(cid:228); kahdessa muussa j(cid:228)senvaltiossa taas ik(cid:228) ja vammaisuus eiv(cid:228)t kuulu sovel- tamisalaan, ja yhdess(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa ik(cid:228) ei kuulu sovel- tamisalaan. 2. 3 Euroopan unioniin liittyv(cid:228) tausta 2. 3. 1 Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) Euroopan yhteis(cid:246) on jo pitk(cid:228)(cid:228)n sitoutunut yht(cid:228)l(cid:228)isten mahdollisuuksien ja naisten ja miesten tasa-arvoisen kohtelun puolustamiseen, ja se on jatkuvasti osoittanut sitoutumistaan kaikenlaisen muunkin syrjinn(cid:228)n torjumi- seen erilaisten v(cid:228)lineiden avulla. Se on muun muassa antanut yhteisi(cid:228) julistuksia, p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmia, direktiivej(cid:228) ja toimintaohjelmia (7). Vuonna 1989 annetussa ty(cid:246)nte- kij(cid:246)iden sosiaalisia perusoikeuksia koskevassa yhteis(cid:246)n peruskirjassa tunnustetaan kaikenlaisen syrjinn(cid:228)n torju- misen merkitys, jotta saavutettaisiin kaikkien yht(cid:228)l(cid:228)inen kohtelu. Yhteis(cid:246)(cid:228) on kuitenkin arvosteltu usein asian liian rajoit- tuneesta k(cid:228)sittelyst(cid:228) ja varsinkin siit(cid:228), ettei sill(cid:228) ollut jotka koskevat muuta erityist(cid:228) oikeusperustaa toimille, kuin miesten ja naisten yht(cid:228)l(cid:228)ist(cid:228) kohtelua ty(cid:246)markki- noilla. Varmistaakseen syrjinn(cid:228)nvastaisen yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)n soveltamisen odoteltaessa hallitustenv(cid:228)lisen konfe- renssin tuloksia komissio antoi 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1995 tiedonannon rotusyrjinn(cid:228)st(cid:228), muukalaisvihasta ja antisemitismist(cid:228). ehdot- taa tarpeen mukaan syrjinn(cid:228)nvastaisten lausekkeiden sis(cid:228)llytt(cid:228)mist(cid:228) annettaessa uutta ja tarkistettaessa ja p(cid:228)ivitett(cid:228)ess(cid:228) vanhaa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). lupasi Siin(cid:228) se (7) Liitteess(cid:228) II esitet(cid:228)(cid:228)n Euroopan unionin toimielinten laatimia asia- kirjoja, joissa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n vammaisuutta, rotua tai etnist(cid:228) alkuper(cid:228)(cid:228), ik(cid:228)(cid:228) ja sukupuolista suuntautumista. 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 369/5 T(cid:228)m(cid:228)n mukaisesti yleisi(cid:228) syrjinn(cid:228)nvastaisia lausekkeita sis(cid:228)llytettiin useisiin komission ehdotuksiin ja erityisesti ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden vapaata liikkuvuutta koskevan asetuksen (ETY) N:o 1612/68 muutettuun versioon. ehdotuksia ei ole syyt(cid:228) tehd(cid:228) riippuvaisiksi peruskirjan lopullisesta hyv(cid:228)ksymisest(cid:228). 2. 3. 3 Muut EU:n aloitteet Periaatteen vuoksi my(cid:246)s Euroopan yhteis(cid:246)jen virkamie- hi(cid:228) koskevien henkil(cid:246)st(cid:246)s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 1 artiklan a kohta muutettiin vuonna 1998 niin, ett(cid:228) siihen sis(cid:228)ltyy rotuun, poliittiseen, filosofiseen tai uskonnolliseen kantaan, su- kupuoleen tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustu- van syrjinn(cid:228)n torjumista koskeva lauseke. Kes(cid:228)kuussa 1997 j(cid:228)rjestetyss(cid:228) hallitustenv(cid:228)lisess(cid:228) konfe- renssissa valtioiden ja hallitusten p(cid:228)(cid:228)miehet sis(cid:228)llyttiv(cid:228)t Amsterdamin sopimuksella Euroopan yhteis(cid:246)n perusta- missopimukseen uuden 13 artiklan. Siin(cid:228) yhteis(cid:246)lle an- netaan erityinen toimivalta toteuttaa toimia sukupuo- leen, rotuun tai etniseen alkupuper(cid:228)(cid:228)n, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ik(cid:228)(cid:228)n ja sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinn(cid:228)n torjumiseksi. Car- diffissa kes(cid:228)kuussa 1998 pidetyss(cid:228) Eurooppa-neuvoston kokouksessa valtioiden ja hallitusten p(cid:228)(cid:228)miehet ilmoitti- vat toimiksi rasis- minvastaista toimintasuunnitelmaa koskevan komission tiedonannon antamisen j(cid:228)lkeen. Unionin syrjinn(cid:228)nvastai- nen sitoumus vahvistettiin selke(cid:228)sti lokaluussa 1999 Tampereella pidetyss(cid:228) Eurooppa-neuvoston kokouksessa. toivovansa lis(cid:228)ehdotuksia yhteisiksi 2. 3. 2 Perusoikeuksia koskevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 6 artiklan 2 kohdassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) unioni pit(cid:228)(cid:228) arvossa perusoike- uksia sellaisina kuin ne taataan Euroopan ihmisoikeusy- leissopimuksessa. Yleissopimuksen 14 artiklassa anneta- nan yleiset syrjinn(cid:228)nvastaiset periaatteet. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys on kuitenkin huomattavasti suppeampi kuin EY:n perusta- missopimuksen 13 artiklan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevat ehdotetut toimenpiteet. Vaikka yleissopimuksen 14 artik- lassa kiellet(cid:228)(cid:228)n syrjint(cid:228), siin(cid:228) ei anneta yksil(cid:246)ille oikeuk- sia ja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n velvoitteita ainoastaan hallituksille. Li- s(cid:228)ksi siin(cid:228) viitataan syrjinn(cid:228)nvastaiseen periaatteeseen hyvin v(cid:228)ljin sanamuodoin. Perustamissopimuksen 13 ar- tiklan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevissa ehdotuksissa sen si- jaan annetaan oikeudelliset puitteet pantavaksi t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)n j(cid:228)senvaltioissa ja s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n heti sovellettavista oi- keuskeinoista ja mahdollisuudesta vedota kansallisiin tuomioistuimiin. Kes(cid:228)kuussa 1999 K(cid:246)lniss(cid:228) pidetyss(cid:228) Eurooppa-neuvos- ton kokouksessa valtioiden ja hallitusten p(cid:228)(cid:228)miehet p(cid:228)(cid:228)t- tiv(cid:228)t perusoikeuksia koskevan Euroopan unionin perus- kirjan laatimisesta. Asiakirjan laatimisella, vaikkakin se on rinnakkainen toimi, on huomattavaa merkityst(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa ei kuitenkaan ole viel(cid:228) selv(cid:228)(cid:228), m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) peruskirjassa v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti sovellettavista oikeus- keinoista. Perustamissopimuksen 13 artiklaan liittyvi(cid:228) (cid:151) Neuvosto hyv(cid:228)ksyi 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996 yh- teisen toiminnan Euroopan unionista tehdyn sopi- muksen K. 3 artiklan perusteella rasismin ja muu- kalaisvihan vastaisesta toiminnasta (8). Yhteisen toi- minnan p(cid:228)(cid:228)tavoitteena oli varmistaa tehokas oike- udellinen yhteisty(cid:246) j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228) rasismin ja muukalaisvihan vastaisessa toiminnassa. Yhteisess(cid:228) toiminnassa painotetaan tarvetta est(cid:228)(cid:228) (cid:148)n(cid:228)iden rikos- ten tekij(cid:246)it(cid:228) hy(cid:246)tym(cid:228)st(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) rasistiset ja muuk- alaisvihamieliset tavalla eri valtioissa, mink(cid:228) vuoksi n(cid:228)iden rikosten tekij(cid:228)t liik- kuvat valtiosta toiseen rikosoikeudenk(cid:228)yntien tai ran- gaistusten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanon v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi ja voivat siten jatkaa toimintaansa rangaistuksetta(cid:148) luokitellaan eri toimet Huhtikuussa 1998 valmistuneessa yhteisen toimin- nan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevassa raportissa osoite- taan, ett(cid:228) yhteisess(cid:228) toiminnassa esitetyt k(cid:228)ytt(cid:228)yty- mismuodot ovat jo rangaistavia rikoksia j(cid:228)senvaltioi- den lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) tai ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ollaan tarkistamassa kyseisenlaisten k(cid:228)ytt(cid:228)yty- mismuotojen k(cid:228)sittelemiseksi rikoksina. Raportista k(cid:228)vi kuitenkin ilmi, ett(cid:228) lis(cid:228)toimiin olisi tarvetta esi- merkiksi yhteyspisteiden alalla yhteis(cid:246)n toiminnan tehostamiseksi. Neuvosto tarkastelee t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- noa uudelleen kes(cid:228)kuun 2000 loppuun menness(cid:228). Komissio arvioi tarpeen muihin alaa koskeviin aloit- teisiin. T(cid:228)ss(cid:228) se ottaa huomioon Amsterdamin sopi- muksella k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n otetut uudenlaiset oikeudelliset v(cid:228)lineet sek(cid:228) kes(cid:228)kuussa 2000 valmistuvan yhteist(cid:228) toimintaa koskevan raportin. (cid:151) Hein(cid:228)kuussa 1999 annettiin tiedonanto rikoksen uh- reista Euroopan unionissa (9). Siin(cid:228) keskityt(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)- asiassa henkil(cid:246)ihin, jotka joutuvat uhriksi muussa kuin asuinj(cid:228)senvaltiossaan. Tiedonannon tarkoituk- sena on saada aikaan keskustelua konkreettisista toi- menpiteist(cid:228), joilla voidaan parantaa rikoksen uhrien asemaa. Siin(cid:228) ehdotetaan toimenpiteit(cid:228), jotka koske- vat ehk(cid:228)isy(cid:228), avustusta, korvaamista ja uhrien ase- maa oikeudenk(cid:228)ynneiss(cid:228). Tietyt ihmisryhm(cid:228)t, esi- merkiksi ulkomaalaiset, ovat erityisen alttiita joutu- maan uhriksi, ja t(cid:228)m(cid:228)n perusteella olisi kiinnitett(cid:228)v(cid:228) erityist(cid:228) huomiota heille annettavaan apuun ja t(cid:228)l- laisten palveluiden saatavuuteen. Tampereella 15. (cid:150)16. lokakuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) korostettiin uhrien suojelun ja heid(cid:228)n oikeusturvansa parantamista. (8) EYVL L 185, 24. 7. 1996, s. 5. (9) KOM(1999) 349 lopullinen. C 369/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 12. 1999 (cid:151) Komissio on jo rahoittanut ja poliisiasioiden koulutus- joitakin rasismin ja muukalaisvihan ehk(cid:228)isyyn ja torjuntaan liittyvi(cid:228) hankkeita oikeus- ja vaihto-ohjelmien (Grotius ja OISIN) puitteissa. Hank- keiden tarkoituksena on helpottaa oikeudellista yheisty(cid:246)t(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tietoa j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228), menettelyist(cid:228) ja laitoksista, prantaa polii- sien koulutusta etnisten v(cid:228)hemmist(cid:246)jen huomioon ottamisessa sek(cid:228) vaikuttaa uudenlaisten toimintalin- jojen kehitt(cid:228)miseen poliisien ty(cid:246)h(cid:246)notossa niin, ett(cid:228) poliisivoimissa olisi enemm(cid:228)n edustajia eri yhtei- s(cid:246)ist(cid:228) ja v(cid:228)hemmist(cid:246)ist(cid:228). N(cid:228)ist(cid:228) hankkeista saatavien tulosten perusteella ko- missio pyrkii tukemaan lis(cid:228)toimia, joilla vahvistetaan oikeudellista laink(cid:228)ytt(cid:246)viranomaisten asemaa ja poliisien koulutusta rasismin ja muukala- isvihan torjunnassa. yhteisty(cid:246)t(cid:228), 3. KUULEMINEN Kauan ennen Amsterdamin sopimuksen allekirjoitta- mista eri toimielimet ja asiaan liittyv(cid:228)t tahot (cid:150) erityisesti Euroopan parlamentti ja kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)t (cid:150) olivat vaa- tineet Euroopan tasoista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) syrjinn(cid:228)n torju- miseksi. Rotusyrjint(cid:228)(cid:228) koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n tarve tunnustettiin laajalti vuonna 1997 j(cid:228)rjestetyn Euroopan rasisminvastaisen teemavuoden aikana, ja komissio il- moitti vuosiksi 1998(cid:150)2000 laaditussa sosiaalisessa toi- mintaohjelmassaan, ett(cid:228) se aikoo aloittaa kattavan kes- kustelun 13 artiklan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta ja mahdollisuu- desta k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) kaikenlaisen syrjinn(cid:228)n torjuntaan tar- koitettu puiteohjelma. Uuden perussopimuksen allekir- joittamisen j(cid:228)lkeen komissio on j(cid:228)rjest(cid:228)nyt laajamittaisia kuulemistilaisuuksia kansalaisyhteiskunnan ja ty(cid:246)markki- naosapuolten, j(cid:228)senvaltioiden sek(cid:228) Euroopan parlamen- tin kanssa t(cid:228)llaisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n soveltamisalasta. sosiaaliasiain valiokunta hyv(cid:228)ksyi valmisteluasiakirjan, jossa tuetaan yleisesti syrjinn(cid:228)n torjuntaan tarkoitettua laaja-alaisesti sitovaa oikeudellista v(cid:228)linett(cid:228). Lis(cid:228)ksi j(cid:228)sen- valtioiden hallitusten edustajia kuultiin syrjinn(cid:228)n torjun- taa k(cid:228)sittelev(cid:228)n korkean tason asiantuntijaryhm(cid:228)n puit- teissa. Kuulemisten aikana avaintoimijat vahvistivat seuraavien nelj(cid:228)n periaatteen merkityksen: (cid:151) tarve edisty(cid:228) laajalla rintamalla: pidettiin tarpeelli- sena toteuttaa yhteis(cid:246)n toimia, joissa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n syr- laaja-alaisesti niiden erityispiirteet jint(cid:228)perusteita mutta my(cid:246)s samankaltaisuus huomioon ottaen, (cid:151) tarve ottaa huomioon j(cid:228)senvaltioiden eritasoinen edistys: joissakin j(cid:228)senvaltioissa nojaudutaan pelk(cid:228)s- t(cid:228)(cid:228)n perustuslakiin syrjim(cid:228)tt(cid:246)myytt(cid:228) koskevien oike- uksien vahvistamisessa, joissakin taas on kehitetty erityislains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) tietyille aloille, (cid:151) tarve hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) t(cid:228)ysimittaisesti otollista tilannetta ja poliittista tahtoa, niin ett(cid:228) voitaisiin nopeuttaa edis- tyst(cid:228) erityisill(cid:228) aloilla mahdollisuuksien mukaan, (cid:151) tarve osallistua k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n toimintalinjojen kehitt(cid:228)- miseen kent(cid:228)ll(cid:228) samoin kuin syrjim(cid:228)tt(cid:246)myytt(cid:228) kos- kevien oikeuksien vahvistamiseen: kaksitahoinen l(cid:228)- hestymistapa perustuu sitovaan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ja sit(cid:228) vahvistetaan toimintaohjelmalla. Kuulemisen osana j(cid:228)rjestettiin virallinen sarja semi- naareja ja konferensseja Oxfordissa, Manchesterissa, Innsbruckissa, Wieniss(cid:228) ja Berliiniss(cid:228) sek(cid:228) toinen sosiaa- lipoliittinen foorumi Brysseliss(cid:228) kes(cid:228)kuussa 1998. Monet unionin toimielinten, j(cid:228)senvaltioiden, kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen ja ty(cid:246)markkinaosapuolten edustajat keskustelivat ai- heista, jotka koskivat perustamissopimuksen 13 artik- lassa tarkoitettuihin syihin perustuvan kaikenlaisen syr- jinn(cid:228)n torjumista. Lis(cid:228)keskusteluja k(cid:228)ytiin Euroopan so- siaalialan kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen foorumissa ja ty(cid:246)markki- naosapuolten vuoropuhelun yhteydess(cid:228). Euroopan parla- mentti hyv(cid:228)ksyi tammikuussa ja joulukuussa 1998 kaksi p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmaa, joissa tuotiin selv(cid:228)sti esiin sen kanta 13 artiklan hy(cid:246)dynt(cid:228)misest(cid:228) rasismin torjunnan alalla, ja maaliskuussa 1999 Euroopan parlamentin ty(cid:246)llisyys- ja 4. KOMISSION EHDOTUSPAKETTI Komissio on ottanut n(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)kemykset samoin kuin saa- mansa yksityiskohtaisemmat kommentit huomioon ke- hitt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n ehdotuspakettia. Se on my(cid:246)s nojautunut su- kupuolisen syrjinn(cid:228)n torjunnasta saatuihin kokemuksiin. Aiemmista kokemuksista on k(cid:228)ynyt ilmi, ett(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nt(cid:246) on olennainen osa syrjinn(cid:228)n vastaista strategiaa, jolla pyrit(cid:228)(cid:228)n muuttamaan asenteita ja k(cid:228)ytt(cid:228)ytymist(cid:228), ja sill(cid:228) annetaan selv(cid:228) signaali siit(cid:228), mit(cid:228) yhteiskunta pit(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228), mutta se ei kuitenkaan ole riitt(cid:228)v(cid:228) yk- sist(cid:228)(cid:228)n. Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) on tuettava konkreettisilla toi- milla, joiden avulla ihmiset voivat oppia muiden onnis- tuneista ja ep(cid:228)onnistuneista kokemuksista ja liitt(cid:228)(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) kokemukset omiin syrjinn(cid:228)nvastaisiin toimiinsa paikallis- tasolla, jossa toiminta on usein kaikkein tehokkainta. 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 369/7 Perustamissopimuksessa annetaan neuvostolle toimivalta toteuttaa aiheellisia toimia syrjinn(cid:228)n torjumiseksi. Suku- puolisen syrjinn(cid:228)n alalta saadut kokemukset ovat osoit- taneet, ett(cid:228) tehokkain tapa torjua syrjint(cid:228)(cid:228) on edist(cid:228)(cid:228) yht(cid:228)l(cid:228)ist(cid:228) kohtelua ja antaa samalla j(cid:228)senvaltioille mah- dollisuus hyv(cid:228)ksy(cid:228) positiivisia erityistoimia korvaukseksi ptik(cid:228)n aikaa ep(cid:228)tasa-arvoisuuksista k(cid:228)rsineille ryhmille, joita perinteisesti ei ole kohdeltu tasa-arvoisesti. Yhteis(cid:246) vastustaa jo aktiivisesti syrjint(cid:228)(cid:228) erityisesti ty(cid:246)l- lisyys- ja sosiaalialalla. Komissio on ottanut n(cid:228)m(cid:228) koke- mukset huomioon ehdottaessaan joukkoa aloitteita, jotka perustuvat erilaisiin oikeudellisiin v(cid:228)lineisiin. Aloit- teet perustuvat n(cid:228)ihin kokemuksiin, ja niiss(cid:228) on otettu huomioon, ett(cid:228) syrjint(cid:228) ulottuu ty(cid:246)markkinoita laajem- malle ja edellytt(cid:228)(cid:228) integroitua l(cid:228)hestymistapaa. Koko pa- ketilla osallistutaan syrjinn(cid:228)n torjumiseen ja yht(cid:228)l(cid:228)isen kohtelun edist(cid:228)miseen. Komission ehdottamilla direktiiviluonnoksilla ei ole vai- kutusta kansallisiin perustuslakeihin ja Common Law -j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)ltyviin tasavertaisuutta koskeviin m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)yksiin. Ehdotuksilla pyrit(cid:228)(cid:228)n vain t(cid:228)ydent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ja vahvistamaan kansallisia lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)toimia, joilla pan- nanan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n tasavertaisuuden periaate. Ensimm(cid:228)iseksi komissio tekee ehdotuksen direktiiviksi kaiken 13 artiklassa tarkoitettuihin syihin perustuvan syrjinn(cid:228)n torjumiseksi ty(cid:246)markkinoilla. Sukupuolinen syrjint(cid:228) on j(cid:228)tetty ehdotuksesta pois, koska sit(cid:228) on k(cid:228)- sitelty yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) 1970-luvulta saakka ja sill(cid:228) on oma oikeusperusta ty(cid:246)llisyysalan toimia varten (perustamissopimuksen 141 artikla). Ehdotuksessa k(cid:228)si- tell(cid:228)(cid:228)n alaa, jolla mist(cid:228) tahansa syyst(cid:228) tapahtuva syrjint(cid:228) on ilmeisint(cid:228) ja jolla se usein vahingoittaa erityisen pal- jon henkil(cid:246)n menestymismahdollisuuksia yhteiskun- nassa. Toiseksi komissio esitt(cid:228)(cid:228) rotuun ja etniseen alkuper(cid:228)(cid:228)n perustuvan syrjinn(cid:228)n torjumista koskevan direktiivieh- jota sovelletaan muuallekin kuin ty(cid:246)markki- dotuksen, noihin. Siin(cid:228) otetaan huomioon Euroopan rasisminvas- taisesta teemavuodesta saadut kokemukset yhteis(cid:246)ss(cid:228) ja varsinkin voimakas poliittinen tahto toimia rotusyrjin- n(cid:228)n torjumiseksi mahdollisimman monelta kannalta. Eh- dotuksia laatiessaan komissio on ottanut huomioon ai- kaisemmat alaan liittyv(cid:228)t toimet ja etenkin kokemukset, joita on saatu sukupuoleen perustuvan syrjinn(cid:228)n torju- misesta. Siihen liittyv(cid:228)t direktiivi 76/207/ETY (yht(cid:228)l(cid:228)inen kohtelu) ja sen j(cid:228)lkeen annetut muut alaa koskevat di- rektiivit, esimerkiksi direktiivi 97/80/EY (todistustaakka). Komissio on ottanut huomioon my(cid:246)s syrjint(cid:228)(cid:228) koskevat kansainv(cid:228)liset oikeudelliset v(cid:228)lineet. On t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) korostaa, ett(cid:228) n(cid:228)iden kahden direktiiviluon- noksen soveltamisala on osittain p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)inen sik(cid:228)li, ett(cid:228) molemmissa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n rotuun tai etniseen alkupe- r(cid:228)(cid:228)n perustuvaa syrjint(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)llisyyden alalla. Syyn(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n on se, ett(cid:228) vaikka ehdotukset ovat samankaltaisia, ne on jotka voivat toimia tarkoitettu itsen(cid:228)isiksi s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksiksi, irrallaan toisistaan. Jos neuvosto hyv(cid:228)ksyy toisen direk- tiivin ennen toista, my(cid:246)hemmin hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ehdotusta muutetaan t(cid:228)m(cid:228)n mukaisesti. Kolmanneksi komissio ehdottaa toimintaohjelmaa, jonka tarkoituksena on t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotuksia tuke- malla j(cid:228)senvaltioiden pyrkimyksi(cid:228) torjua syrjint(cid:228)(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) koskee kaikkea 13 artiklassa tarkoitettuihin syihin perus- tuvaa syrjint(cid:228)(cid:228), sukupuolista syrjint(cid:228)(cid:228) lukuun ottamatta. Yhteis(cid:246)n aikaisemmista toimista saatujen kokemusten perusteella ja perustamissopimuksen muissa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yk- siss(cid:228) (cid:150) erityisesti sen 2, 3 ja 141 artiklassa (cid:150) naisten ja miesten tasa-arvolle annetun merkityksen vuoksi suku- puoleen perustuva syrjint(cid:228) sis(cid:228)llytet(cid:228)(cid:228)n uuteen tasa-ar- voa koskevaan ohjelmaan, jota komissio on parhaillaan laatimassa. Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 2 ja 3 artiklan uusien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti komissio kui- tenkin varmistaa, ett(cid:228) sukupuolin(cid:228)k(cid:246)kulma otetaan te- hokkaasti huomioon kaikessa toiminnassa ja toimissa, jotka sis(cid:228)ltyv(cid:228)t muihin syihin perustuvan syrjinn(cid:228)n tor- jumista koskevaan ohjelmaan. Yhteis(cid:246)ll(cid:228) on huomattavaa kokemusta sellaisista k(cid:228)yt(cid:228)n- n(cid:246)n toimista, joilla tuetaan muita usein syrjinn(cid:228)n koh- teena olevia ryhmi(cid:228) (cid:150) huomattavia v(cid:228)hemmist(cid:246)j(cid:228), van- huksia ja vammaisia. T(cid:228)st(cid:228) kokemuksesta suuri osa on saatu toimista, joiden tarkoituksena on integroida hen- kil(cid:246)it(cid:228) yhteiskuntaan eik(cid:228) niink(cid:228)(cid:228)n poistaa syrjint(cid:228)(cid:228), jonka kohteena he ovat. N(cid:228)m(cid:228) kokemukset on kuitenkin otettu huomioon ehdotetun toimintaohjelman suunnit- telussa ja rakenteessa ja varsinkin se painottamisessa, ett(cid:228) syrjittyjen ryhmien olisi osallistuttava ohjelman t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon. Yhdess(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) kolme ehdotusta muodostavat toiminnalle kattavan perustan ja antavat v(cid:228)himm(cid:228)isoikeudet syrji- m(cid:228)tt(cid:246)myyteen kaikille, ja niit(cid:228) tuetaan k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n toi- milla, joilla edistet(cid:228)(cid:228)n oikeuksien tehokasta soveltamista. C 369/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 12. 1999 Ehdotukset eiv(cid:228)t kuitenkaan ole yhteis(cid:246)n ainoa vastaus. On olennaisen t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) syrjint(cid:228)(cid:228) torjutaan kaikessa yhteis(cid:246)n ja j(cid:228)senvaltioiden toiminnassa. Yhteis(cid:246) on k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt joukon toimia, joissa otetaan t(cid:228)m(cid:228) tarve huomioon. Ensinn(cid:228)kin ty(cid:246)llisyyden suuntaviivoissa velvoitetaan j(cid:228)- senvaltiot torjumaan naisiin kohdistuvaa syrjint(cid:228)(cid:228) ensisi- jaisesti kaikissa ty(cid:246)markkinoita koskevissa toimissaan. Niiss(cid:228) my(cid:246)s vaaditaan j(cid:228)senvaltioita kiinnitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n eri- tyishuomiota vammaisten, etnisten v(cid:228)hemmist(cid:246)jen ja muiden (cid:150) my(cid:246)s syrjinn(cid:228)n takia (cid:150) mahdollisesti ty(cid:246)mark- kinoilla ep(cid:228)suotuisammassa asemassa olevien ryhmien ja henkil(cid:246)iden tarpeisiin. Toiseksi n(cid:228)m(cid:228) ryhm(cid:228)t voivat saada rakennerahastojen tavanomaista avustusta. Lis(cid:228)ksi Euroopan sosiaalirahasto k(cid:228)sittelee yhteis(cid:246)n uuden EQUAL-aloitteen kautta ai- heita, jotka liittyv(cid:228)t syrj(cid:228)ytymiseen, syrjint(cid:228)(cid:228)n ja ep(cid:228)tasa- arvoisuuteen ty(cid:246)h(cid:246)n liittyviss(cid:228) kysymyksiss(cid:228). Se keskit- tyy j(cid:228)senvaltioiden ja komission sopimiin ensisijaisiin aiheisiin, jotka liittyv(cid:228)t Euroopan ty(cid:246)llisyysstrategian nel- j(cid:228)(cid:228)n pilariin. Yhteis(cid:246)n toimintaohjelmasta ei anneta tu- jotka voivat saada sit(cid:228) EQUAL-aloitteesta. kea toimille, Kolmanneksi uusilla koulutus- ja nuorisoalan ohjelmilla edistet(cid:228)(cid:228)n heikommassa asemassa olevien ryhmien in- tegroitumista. N(cid:228)ihin ryhmiin kuuluvat my(cid:246)s eri syist(cid:228) syrjinn(cid:228)n kohteeksi Integroitumisen edist(cid:228)minen on yksi ohjelmien laaja-alaisista painopiste- alueista. joutuneet ihmiset. Nelj(cid:228)nneksi komissio on valmistelemassa uutta yhteis(cid:246)n toimintaohjelmaa naisten ja miesten tasa-arvon alalla. Ohjelma perustuu nykyisest(cid:228), 31. joulukuuta 2000 p(cid:228)(cid:228)t- tyv(cid:228)st(cid:228) toimintaohjelmasta saatuihin arvokkaisiin koke- muksiin. Lopuksi komissio on my(cid:246)s valmistelemassa 137 artiklan mukaista toimintaohjelmaa sosiaalisen syrj(cid:228)ytymisen tor- jumiseksi. Syrjint(cid:228) voi tietenkin olla osatekij(cid:228)n(cid:228) sosiaa- lisessa syrj(cid:228)ytymisess(cid:228). Integraatio-ohjelmalla edistet(cid:228)(cid:228)n toimintalinjakeskeist(cid:228) yhteis(cid:246)n tasoista yhteisty(cid:246)t(cid:228) niiden toimien tukemiseksi, joita j(cid:228)senvaltioissa on toteutettu sosiaalisen syrj(cid:228)ytymisen ehk(cid:228)isemiseksi ja torjumiseksi. Siin(cid:228) keskityt(cid:228)(cid:228)n tukemaan j(cid:228)senvaltioiden toimenpi- joilla ne pyrkiv(cid:228)t edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n syrj(cid:228)ytyneiden tai teit(cid:228), syrj(cid:228)ytymisvaarassa olevien ryhmien integroitumista yh- teiskuntaan. Pakettiin sis(cid:228)ltyv(cid:228)ss(cid:228) ohjelmassa, joka pe- rustuu 13 artiklaan, sit(cid:228) vastoin keskityt(cid:228)(cid:228)n tukemaan ja parantamaan j(cid:228)senvaltioiden syrjinn(cid:228)nvastaisten toi- menpiteiden tehokkuutta. Komissio aikoo my(cid:246)s hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) Amsterdamin sopimuk- sen voimaantulon my(cid:246)t(cid:228) saamiaan uusia mahdollisuuk- sia, jotka tehtiin selv(cid:228)ksi Tampereella kokoontuneen yli- m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228). Kaikenlai- sen syrjinn(cid:228)n ja erityisesti rotusyrjinn(cid:228)n ja muuka- laisvihan torjuminen on olennainen edellytys sille, ett(cid:228) Euroopan unioni s(cid:228)ilyy ja kehittyy vapauteen, turvalli- suuteen ja oikeuteen perustuvana alueena Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan mukaisesti. Komissio toi n(cid:228)m(cid:228) perusperiaatteet esiin hein(cid:228)kuussa 1998 antamassaan tiedonannossa (10), komission pu- heenjohtaja Prodi toisti ne Suomen p(cid:228)(cid:228)ministerille Lip- poselle 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1999 l(cid:228)hett(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228)(cid:228)n kir- jeess(cid:228) ja Euroopan parlamentti tuki niit(cid:228) 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1999 antamassaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa. Halli- tusten ja valtioiden p(cid:228)(cid:228)miehet vahvistivat ne yksimieli- sesti, ja nyt tarvitaan niiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. Komission on jatkettava syrjinn(cid:228)nvastaista toimintaansa my(cid:246)s k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) aloiteoikeuttaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen VI osastoon kuuluvien uusien toi- menpiteiden osalta. Sopimuksen 29 artiklassa viitataan nimenomaisesti rasismin ja muukalaisvihan ehk(cid:228)isemi- seen ja torjumiseen ja Euroopan yhteis(cid:246)n perustamisso- pimuksen IV osastossa turvapaikka- ja maahanmuutto- politiikkaan. 5. TALOUDELLINEN VAIKUTUS J(cid:228)senvaltioista saadut kokemukset osoittavat, ett(cid:228) ihmis- ryhmill(cid:228), jotka joutuvat useimmin syrjinn(cid:228)n kohteeksi, on todenn(cid:228)k(cid:246)isesti eniten vaikeuksia yhteiskuntaan in- tegroitumisessa ja ty(cid:246)markkinoille p(cid:228)(cid:228)syss(cid:228). Kahdella eh- dotetulla direktiivill(cid:228), joilla torjutaan syrjint(cid:228)(cid:228) eri tilan- teissa, edistet(cid:228)(cid:228)n laajempaa osallistumista yhteiskunnan toimintaan ja etenkin ty(cid:246)llistett(cid:228)vyytt(cid:228) ja tuetaan n(cid:228)in ihmisten kyky(cid:228) hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) taloudellisia ja sosiaalisia mahdollisuuksiaan t(cid:228)ysimittaisesti. Samalla niill(cid:228) varmis- tetaan, ett(cid:228) yhteiskunta ja yritykset pystyv(cid:228)t hy(cid:246)dynt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n mahdollisimman hyvin k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat henki- jotka l(cid:246)resurssit. T(cid:228)h(cid:228)n pyritt(cid:228)ess(cid:228) joillekin yrityksille, t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) eiv(cid:228)t sovella syrjinn(cid:228)nvastaisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), koituu v(cid:228)liaikaisia kustannuksia uusiin vaatimuksiin so- peutumisesta (esimerkiksi asianmukaisen henkil(cid:246)st(cid:246)n kouluttamisesta). seikkaa T(cid:228)t(cid:228) lempien direktiivien jotka ovat ehdotusten liittein(cid:228). k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n yksityiskohtaisemmin mo- vaikutustenarviointilomakkeissa, (10) KOM(98) 459 lopullinen, 14. 7. 1998. 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 369/9 6. TOISSIJAISUUS JA SUHTEELLISUUS: PERUSTELUT JA LIS- ˜ARVO Sis(cid:228)llytt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n perustamissopimukseen uuden 13 artik- lan valtioiden ja hallitusten p(cid:228)(cid:228)miehet tunnustivat tar- peen ryhty(cid:228) yhteis(cid:246)n tasoisiin toimiin syrjinn(cid:228)n torjumi- seksi. Syrjinn(cid:228)nvastainen toiminta ei kuitenkaan kuulu yhteis(cid:246)n yksinomaiseen toimivaltaan, ja perustamissopi- muksen 5 artiklan mukaisesti (cid:148)yhteis(cid:246) toimii vain siin(cid:228) tapauksessa ja siin(cid:228) laajuudessa kuin j(cid:228)senvaltiot eiv(cid:228)t voi riitt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla toteuttaa suunnitellun toiminnan tavoitteita, jotka suunnitellun toiminnan laajuuden tai vaikutusten takia voidaan t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi toteuttaa parem- min yhteis(cid:246)n tasolla(cid:148). T(cid:228)m(cid:228) ehto t(cid:228)ytyy n(cid:228)iss(cid:228) kolmessa ehdotuksessa, ovat t(cid:228)m(cid:228)n tiedonannon liitteen(cid:228). jotka Toissijaisuus Useimpien j(cid:228)senvaltioiden perustuslakiin ja/tai oikeusj(cid:228)r- jestykseen sis(cid:228)ltyy m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228), joilla taataan oikeus syr- jim(cid:228)tt(cid:246)myyteen. N(cid:228)iden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten soveltamisala ja t(cid:228)y- (cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano (cid:150) ja tuomioistuimeen vetoamisen helppous (cid:150) vaihtelevat kuitenkin suuresti j(cid:228)senvaltioiden v(cid:228)lill(cid:228). Direktiiviluonnoksissa annetaan joukko yht(cid:228)l(cid:228)ist(cid:228) kohte- lua koskevia periaatteita, joissa katetaan t(cid:228)rkeimm(cid:228)t ai- heet kuten suojelu h(cid:228)irint(cid:228)(cid:228) vastaan, mahdollisuus posi- tiivisiin erityistoimiin, asianmukaiset oikeuskeinot ja t(cid:228)y- t(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanotoimet. Periaatteita sovelletaan kaikissa j(cid:228)- senvaltioissa, ja taataan n(cid:228)in yksil(cid:246)ille samantasoinen suoja syrjint(cid:228)tapauksissa. Yhteis(cid:246)n tasoiset yhteiset stan- dardit voidaan saavuttaa vain koordinoiduilla toimilla. Suhteellisuus Jos perustamissopimuksen tavoitteiden saavuttamiseksi tarvitaan Euroopan tasoista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), siin(cid:228) on kui- tenkin rajoituttava s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vain tarpeellisesta. Kun otetaan huomioon j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) edelleen esiintyv(cid:228)t erot, on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) yh- teiset periaatteet, jotta voidaan panna perustamissopi- muksen 13 artikla t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. Kaikkien asiaan liittyvien tahojen kanssa k(cid:228)ydyiss(cid:228) laa- joissa kuulemisissa sek(cid:228) j(cid:228)senvaltiot ett(cid:228) kansalaisj(cid:228)rjes- t(cid:246)t kuitenkin korostivat, ett(cid:228) on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) kunnioittaa j(cid:228)- senvaltioiden eri perinteit(cid:228), jotta saavutettaisiin jousta- vuus t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa ja v(cid:228)ltett(cid:228)isiin tuhoamasta jois- sakin j(cid:228)senvaltioissa jo sovellettavia hyvi(cid:228) toimintata- poja. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ehdotuksissa pyrit(cid:228)(cid:228)n asettamaan tiettyj(cid:228) vaatimuksia, jotka perustuvat joihinkin yleisiin periaatteisiin ja joiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon j(cid:228)senvaltioille annetaan huomattavasti p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)svaltaa. T(cid:228)ss(cid:228) otetaan huo- mioon j(cid:228)senvaltioiden erilaiset perinteet ja olosuhteet, mutta ei kuitenkaan estet(cid:228) j(cid:228)senvaltioita antamasta tiu- kempia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). L(cid:228)hestymistapakaan ei ole uusi, koska sit(cid:228) on hy(cid:246)dynnetty naisten ja miesten yht(cid:228)l(cid:228)isi(cid:228) mahdollisuuksia koskevassa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228). Toimintaohjelmaa koskevassa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sluonnoksessa mah- dollistetaan j(cid:228)senvaltioiden toimijoiden v(cid:228)linen monen- keskinen yhteisty(cid:246). T(cid:228)ll(cid:228) parannetaan syrjinn(cid:228)nvastaisten toimintalinjojen ja toimintatapojen tehokkuutta koko yhteis(cid:246)ss(cid:228). T(cid:228)llainen yhteisty(cid:246) edellytt(cid:228)(cid:228). Euroopan ta- soista koordinointia, jotta taattaisiin toimivuus ja estet- t(cid:228)isiin p(cid:228)(cid:228)llekk(cid:228)isyydet muiden yhteis(cid:246)n aloitteiden kanssa. Ohjelman suunnittelussa on hy(cid:246)dynnetty laajaa ennakkoarviointia, jolla pyrittiin tunnistamaan parhaat tavat tuoda lis(cid:228)arvoa j(cid:228)senvaltioiden nykyk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)ihin yhteis(cid:246)n tuella. P˜˜TELM˜T Komissio on valmistellut t(cid:228)t(cid:228) pakettia pitk(cid:228)n aikaa j(cid:228)senvaltioi- den, kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)jen, ty(cid:246)markkinaosapuolten ja Euroopan parlamentin kanssa k(cid:228)ytyjen laajojen neuvotteluiden vuoksi. K(cid:228)sitellyt aiheet ovat poikkeuksellisen arkaluontoisia, koska niill(cid:228) on suoraa vaikutusta yhteiskunnallisiin k(cid:228)sitteisiin. Komissio l(cid:228)hestyy asiaa j(cid:228)rkev(cid:228)sti, v(cid:228)hitellen ja k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)llisesti. Toimintaohjelmalla pyrit(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yleist(cid:228) tietoisuutta syr- jinn(cid:228)st(cid:228), joka koskee huomattavaa ihmism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) suoraan tai v(cid:228)lillisesti. Kahdessa direktiiviss(cid:228) asetetaan tiettyj(cid:228) vaatimuksia, mutta j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioille vapaus valita niiden soveltamis- tapa. Kahdella ehdotetulla direktiivill(cid:228) on tarkoitus panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n perustamissopimuksen 13 artikla. Ensimm(cid:228)isess(cid:228) direktiiviss(cid:228) annetaan yleiset puitteet yht(cid:228)l(cid:228)ist(cid:228) kohtelua varten ty(cid:246)markki- noilla kielt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) 13 artiklassa annettuihin eri syihin perustuva syrjint(cid:228). Toinen direktiivi vastaa tarpeeseen torjua rotusyrjint(cid:228)(cid:228) muuallakin kuin ty(cid:246)markkinoilla, ja siin(cid:228) kiellet(cid:228)(cid:228)n syrjint(cid:228) muilla yhteis(cid:246)n toimivaltaan kuuluvilla alueilla. Vastauksena Tampereella kokoontuneen Euroopa-neuvoston esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n toi- mintakehotukseen ja est(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) mitenk(cid:228)(cid:228)n perusoikeuksien eu- rooppalaisen peruskirjan laatimista komissio katsoo, ett(cid:228) on tarpeen toimia nyt. Yhteis(cid:246)n toimi on selke(cid:228) merkki siit(cid:228), ett(cid:228) syrjint(cid:228)(cid:228) ei hyv(cid:228)k- syt(cid:228) Euroopan unionissa. C 369/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 12. 1999 LIITTEET I. Ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevat EY:n toimielinten ja j(cid:228)senvaltioiden julistukset ja asiakirjat II. Vammaisuutta, rotua tai etnist(cid:228) alkuper(cid:228)(cid:228), ik(cid:228)(cid:228) ja sukupuolista suuntautumista koskevat EY:n toimielinten asiakirjat III. Taulukko: YK:n ja Euroopan neuvoston ihmisoikeussopimuksia, joita EU:n j(cid:228)senvaltiot eiv(cid:228)t ole allekirjoittaneet IV. Taulukko: ILO:n yleissopimukset V. Taulukko: Perustuslakeihin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t syrjinn(cid:228)nvastaiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset VI. Taulukko: Syrjinn(cid:228)nvastainen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) LIITE I Ihmisoikeuksia ja perusvapauksia koskevat EU:n julistukset sek(cid:228) Euroopan yhteis(cid:246)n toimielinten ja j(cid:228)senvalti- oiden muut asiakirjat (cid:151) Pariisin Eurooppa-neuvoston kokouksessa annettu julistus (19. (cid:150)20. lokakuuta 1972) (cid:151) Eurooppalaista identiteetti(cid:228) koskeva asiakirja (K(cid:246)(cid:246)penhaminan Eurooppa-neuvoston kokous, 14. joulukuuta 1973) (cid:151) Perusoikeuksia koskeva yhteinen julistus (Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio, 5. huhtikuuta 1977) (cid:151) Demokratiaa koskeva julistus (K(cid:246)(cid:246)penhaminan Eurooppa-neuvoston kokous, 8. huhtikuuta 1978) (cid:151) Euroopan yhten(cid:228)isasiakirja (helmikuu 1986) (cid:151) Ihmisoikeuksia koskeva lausunto (ulkoministereiden kokous Euroopan poliittisen yhteisty(cid:246)n puitteissa ja neuvosto, 21. hein(cid:228)kuuta 1986) (cid:151) Perusoikeuksia ja perusvapauksia koskeva julistus (Euroopan parlamentti, 12. huhtikuuta 1989) (cid:151) Ihmisoikeuksia koskeva julistus (Luxemburgin Eurooppa-neuvoston kokous, 28. (cid:150)29. kes(cid:228)kuuta 1991) (cid:151) Ihmisoikeuksia, demokratiaa ja kehitysyhteisty(cid:246)t(cid:228) koskeva julistus (neuvosto ja neuvostossa kokoontuneet j(cid:228)senval- tiot, 28. marraskuuta 1991) (cid:151) Sopimus Euroopan unionista (johdanto, yleiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset ja erityiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset unionin kansalaisuudesta, kehitys- yhteisty(cid:246)st(cid:228), yhteisest(cid:228) ulko- ja turvallisuuspolitiikasta sek(cid:228) yhteisty(cid:246)st(cid:228) oikeus- ja sis(cid:228)asioiden alalla) (cid:151) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma Euroopan unionin perustamisesta, 10. helmikuuta 1994 (EYVL C 61, 1994, s. 155). (P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa on liitteen(cid:228) Euroopan unionin perustamista 1994 koskeva luonnos, hyv(cid:228)ksynyt EP:n ins- titutionaalisten asioiden valiokunta) (cid:151) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma naisten vapauksista ja perusoikeuksista, 6. toukokuuta 1994 (cid:151) Komission tiedonanto kansanvallan periaatteiden ja ihmisoikeuksien sis(cid:228)llytt(cid:228)misest(cid:228) yhteis(cid:246)n ja kolmansien maiden sopimuksiin (KOM(95) 216, 23. 5. 1995) (cid:151) Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille: Euroopan unioni ja ihmisoikeuksien ulkoinen ulottu- vuus: Roomasta Maastrichtiin ja edemm(cid:228)s (KOM(95) 567, 22. 11. 1995) (cid:151) Komission kertomus ihmisoikeuksien ja kansanvaltaistamisen edist(cid:228)miseksi toteutetuista toimista (vuonna 1995), KOM(96) 672 lopull. 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 369/11 (cid:151) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma ihmisoikeuksista maailmassa vuosina 1995-1996 ja unionin ihmisoikeuspo- litiikasta, 12. joulukuuta 1996 (cid:151) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma komission kertomuksesta ihmisoikeuksien ja kansanvaltaistamisen edist(cid:228)mi- seksi toteutetuista toimista (vuonna 1995) (KOM(96) 672 (cid:150) C4-0095/97) (cid:151) Amsterdamin sopimus (esimerkiksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2, 6, 7, 11, 46 ja 49 artikla sek(cid:228) 12, 13, 17, 136 ja 141 artikla) (cid:151) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma komission sis(cid:228)isen ihmisoikeus- ja demokratisointiasioista vastaavan yhten(cid:228)i- sen koordinointirakenteen perustamisesta, 19. joulukuuta 1997 (A4-0393/97) (cid:151) Luxemburgissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t, 12. (cid:150)13. joulukuuta 1997 (cid:151) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma ihmisoikeuksien kunnioittamisesta Euroopan unionissa (1996) (A4-0034/98) (cid:151) Cardiffissa kokoontuneen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t, 15. (cid:150)16. kes(cid:228)kuuta 1998 (cid:151) Komission tiedonanto neuvostolle ja Euroopan parlamentille (cid:150) Demokratisoituminen, oikeusvaltio, ihmisoikeuksien kunnioittaminen ja moitteeton julkinen hallinto: Euroopan unionin ja AKT-maiden v(cid:228)lisen kumppanuuden haasteet (KOM(98) 146 lopull. ) (cid:151) Yhteinen kanta, jonka neuvosto on m(cid:228)(cid:228)ritellyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen J. 2 artiklan perusteella ihmisoikeuksista, kansanvallan ja oikeusvaltion periaatteesta ja hyv(cid:228)st(cid:228) hallintotavasta Afrikassa, 25. toukokuuta 1998 (cid:151) Euroopan unionin julkilausuma ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 50. vuosip(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228), annettu 10. 12. 1998 (cid:151) Neuvoston asetus (EY) N:o 975/1999, annettu 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1999, demokratian ja oikeusvaltion kehitt(cid:228)- misen ja lujittamisen sek(cid:228) ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen yleistavoitetta edist(cid:228)vien kehitys- yhteisty(cid:246)toimien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevista vaatimuksista, EYVL L 120, 8. 5. 1999, s. 8 (cid:151) Neuvoston asetus (EY) N:o 976/1999, annettu 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1999, demokratian ja oikeusvaltion kehitt(cid:228)- misen ja lujittamisen sek(cid:228) ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen yleistavoitetta kolmansissa maissa yhteis(cid:246)n yhteisty(cid:246)politiikan puitteissa edist(cid:228)vien yhteis(cid:246)n toimien, jotka ovat muita kuin kehitysyhteisty(cid:246)toimia, t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevista vaatimuksista, EYVL L 120, 8. 5. 1999, s. 8 (cid:151) Barros Mouran mietint(cid:246): Ihmisoikeudet maailmassa vuosina 1997(cid:150)1998 ja EU:n ihmisoikeuspolitiikka (A4-0410/98 Euroopan parlamentti) (cid:151) Schaffnerin mietint(cid:246): Ihmisoikeuksien kunnioittaminen Euroopan unionissa vuonna 1997 (A4-0468/98 Euroopan parlamentti) (cid:151) K(cid:246)lniss(cid:228) 3. (cid:150)4. kes(cid:228)kuuta 1999 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t ja Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s EU:n perusoikeuskirjan laatimisesta C 369/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 12. 1999 Vammaisuutta, rotua tai etnist(cid:228) alkuper(cid:228)(cid:228), ik(cid:228)(cid:228) ja sukupuolista suuntautumista koskevat EU:n toimielinten asiakirjat LIITE II VAMMAISUUS P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmat Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden Euroopan yhteis(cid:246)jen j(cid:228)senvaltioiden hallitusten edustajien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma vammaisten sosiaalisesta integraatiosta yhteis(cid:246)n tasolla, 21. joulukuuta 1981 (EYVL C 347, 31. 12. 1981) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden opetusministereiden p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma vammaisten lasten ja nuorten integraa- tiosta tavallisiin opetusj(cid:228)rjestelmiin, 31. toukokuuta 1990 (EYVL C 162, 3. 7. 1990) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma vammaisten ihmisoikeuksista, 14. joulukuuta 1995 (EYVL C 17, 22. 1. 1996) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma vammaisten ihmisten oikeuksista (A4(cid:150)0391/96) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma komisson tiedonannosta vammaisten yht(cid:228)l(cid:228)isist(cid:228) mahdollisuuksista (A4(cid:150)0044/97) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden j(cid:228)senvaltioiden hallitusten edustajien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma vammaisten yht(cid:228)l(cid:228)isist(cid:228) mahdollisuuksista, 20. joulukuuta 1996 (EYVL C 12, 13. 1. 1997) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma vammaisten yht(cid:228)l(cid:228)isist(cid:228) ty(cid:246)llisyysmahdollisuuksista, annettu 17. kes(cid:228)kuuta 1999 (EYVL C 186, 2. 7. 1999) P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 88/231/ETY, tehty 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1988, yhteis(cid:246)n toisesta toimintaohjelmasta vammaisten hyv(cid:228)ksi (HELIOS) (EYVL L 104, 23. 4. 1988) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/136/ETY, tehty 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1993, yhteis(cid:246)n kolmannesta toimintaohjelmasta vammais- ten hyv(cid:228)ksi (HELIOS II 1993(cid:150)1996) (EYVL L 234, 17. 9. 1993) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 93/512/ETY, tehty 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1993, vammaisia ja vanhuksia koskevasta yhteis(cid:246)n teknisest(cid:228) aloitteesta (TIDE) (1993(cid:150)1994) (EYVL L 240, 25. 9. 1993) Suositukset Neuvoston suositus 86/379/ETY, annettu 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1986, vammaisten ty(cid:246)llist(cid:228)misest(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) (EYVL L 225, 12. 12. 1986) Raportit Komission kertomus Euroopan parlamentille ja neuvostolle Helios-ohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta ja tuloksista (1988(cid:150)1991) (SEC(92) 1206 lopull. ) Komission kertomus neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle yhteis(cid:246)n kolmannen vammaisten hyv(cid:228)ksi toteutettavan toimintaohjelman (Helios II) arvioinnista (1993(cid:150)1996) (KOM(98) 15 lopull. ) P(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t Neuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t vammaisten ty(cid:246)llist(cid:228)misest(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) (EYVL C 173, 12. 6. 1989) Tiedonannot Komission tiedonanto vammaisten yht(cid:228)l(cid:228)isist(cid:228) mahdollisuuksista (cid:150) Euroopan yhteis(cid:246)n uusi vammaisstrategia (KOM(96) 406 lopull. ) ROTU TAI ETNINEN ALKUPER˜ P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden j(cid:228)senvaltioiden hallitusten edustajien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma rasismin ja muuka- laisvihan torjunnasta, 29. toukokuuta 1990 (EYVL C 157, 27. 6. 1990) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma rasismista ja muukalaisvihasta (B4(cid:150)0261/94) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma rasismista, muukalaisvihasta ja antisemitismist(cid:228) (B4(cid:150)1239/95) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden j(cid:228)senvaltioiden hallitusten edustajien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma rasismin ja muuka- laisvihan torjunnasta ty(cid:246)llisyyden ja sosiaaliasioiden alalla, annettu 5 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1995 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 369/13 Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden j(cid:228)senvaltioiden hallitusten edustajien p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma Euroopan rasismin vastaisesta vuodesta (1997), annettu 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996 (EYVL C 237, 15. 8. 1996) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma rasismista, muukalaisvihasta ja antisemitismist(cid:228) sek(cid:228) Euroopan rotusyrjinn(cid:228)n vastaisen vuoden (1997) tuloksista (EYVL C 56, 23. 2. 1998) Julistukset Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen julistus rasismia ja vierasvihaa vastaan (EYVL C 158, 25. 6. 1986) Julistus antisemitismist(cid:228), rasismista ja muukalaisvihasta (Dublinissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto, 25. (cid:150)26. kes(cid:228)kuuta 1990) Julistus rasismista ja muukalaisvihasta (Maastrichtissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto, 9. (cid:150)10. joulukuuta 1991) Ty(cid:246)markkinaosapuolten yhteinen julistus rotusyrjinn(cid:228)n ja muukalaisvihan ehk(cid:228)isemisest(cid:228) sek(cid:228) tasa-arvoisen kohtelun edist(cid:228)misest(cid:228) ty(cid:246)paikalla (lokakuu 1995) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden j(cid:228)senvaltioiden hallitusten edustajien julistus rasismin, muukalaisvihan ja antisemitismin torjunnasta nuorisoasioiden alalla, annettu 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1997 (EYVL C 368, 5. 12. 1997) Neuvoston ja neuvostossa kokoontuneiden j(cid:228)senvaltioiden hallitusten edustajien julistus monimuotoisuuden kunnioitta- misesta sek(cid:228) rasismin ja muukalaisvihan torjunnasta, annettu 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1997 (EYVL C 1, 3. 1. 1998) Asetukset Neuvoston asetus (EY) N:o 1035/97, annettu 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1997, Euroopan rasismin ja muukalaisvihan seu- rantakeskuksen perustamisesta (EYVL L 151, 10. 6. 1997) Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t Korfulla 24. (cid:150)25. kes(cid:228)kuuta 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t rasismista ja muukalaisvihasta Esseniss(cid:228) 9. (cid:150)10. joulukuuta 1994 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t rasismista ja muukalaisvihasta Cannesissa 25. (cid:150)26. kes(cid:228)kuuta 1995 kokontuneen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t rasismista ja muukalaisvihasta Madridissa 15. (cid:150)16. joulukuuta 1995 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t rasismista ja muukalaisvihasta Firenzess(cid:228) 21. (cid:150)22. kes(cid:228)kuuta 1996 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t rasismista ja muukalaisvihasta Dublinissa 13. (cid:150)14. joulukuuta 1996 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t rasismista ja muukalaisvihasta Tiedonannot Komission tiedonanto rasismista, muukalaisvihasta ja antisemitismist(cid:228) sek(cid:228) ehdotus neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseksi vuoden 1997 nime(cid:228)miseksi Euroopan rotusyrjinn(cid:228)n vastaiseksi vuodeksi (KOM(95) 653 lopull. ) Komission tiedonanto (cid:150) Rasismin vastainen toimintasuunnitelma (KOM(98) 183 lopull. ) Muut Yhteinen toiminta, 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996, jonka neuvosto on hyv(cid:228)ksynyt Euroopan unionista tehdyn sopimuksen K. 3 artiklan perusteella, rasismin ja muukalaisvihan vastaisesta toiminnasta Rasismia ja muukalaisvihaa k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoa-antavan komitean (Kahnin komitea) raportit, jotka on laadittu Esseniss(cid:228), Cannesissa, Madridissa ja Firenzess(cid:228) pidettyj(cid:228) Eurooppa-neuvoston kokouksia varten C 369/14 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 12. 1999 IK˜ Suositukset Neuvoston suositus, annettu 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1982, el(cid:228)keik(cid:228)(cid:228) koskevista yhteis(cid:246)n politiikan periaatteista (EYVL L 357, 18. 12. 1982) Raportit Komission rapportti neuvostolle el(cid:228)keik(cid:228)(cid:228) koskevista yhteis(cid:246)n politiikan periaatteista 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1982 annetun neuvoston suosituksen soveltamisesta (KOM(86) 365 lopull. ) Komission raportti el(cid:228)keik(cid:228)(cid:228) koskevista yhteis(cid:246)n politiikan periaatteista 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1982 annetun neuvoston suosituksen 82/857/ETY soveltamisesta j(cid:228)senvaltioissa (SEC(92) 2288 lopull. ) SUKUPUOLINEN SUUNTAUTUMINEN P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmat Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma sukupuolisesta syrjinn(cid:228)st(cid:228) ty(cid:246)paikoilla (EYVL C 104, 16. 4. 1984) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma transseksuaalien syrjinn(cid:228)st(cid:228) (EYVL C 256, 9. 10. 1989) Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma homoseksuaalien yht(cid:228)l(cid:228)isist(cid:228) oikeuksista EY:ss(cid:228) (EYVL C 61, 28. 2. 1994) Julistukset Neuvoston julistus, annettu 19 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1991, naisten ja miesten ihmisarvon suojelua ty(cid:246)paikoilla, suku- puolisen h(cid:228)irinn(cid:228)n torjumiseksi tarkoitetut k(cid:228)yt(cid:228)nnes(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t mukaan lukien, koskevan komission suosituksen t(cid:228)yt(cid:228)n- t(cid:246)(cid:246)npanosta (EYVL C 27, 4. 2. 1992) 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 369/15 LIITE III T(cid:228)rkeimpi(cid:228) YK:n ja Euroopan neuvoston (EN) ihmisoikeussopimuksia, joita EU:n j(cid:228)senvaltiot eiv(cid:228)t ole allekir- joittaneet (tiedot saatu asiakirjasta (cid:148)Leading by Example: A Human Rights Agenda for the European Union for the Year 2000(cid:148) (11)) A B DK FIN F D EL IRL I L NL P E S UK YK 1 2 3 4 5 6 7 8 EN 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (11) Euroopan yliopistoinstituutin hanke, jota komissio rahoittaa ja joka toteutetaan ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 50. vuosip(cid:228)iv(cid:228)n kunniaksi; lokakuu 1998. YK 1 2 3 4 5 6 7 8 EN 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 C 369/16 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 12. 1999 Yhdistyneet kansakunnat: 1) Taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisi(cid:228) oikeuksia koskeva kansainv(cid:228)linen yleissopimus 2) Kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainv(cid:228)linen yleissopimus (ICCPR) 3) Kaikkinaisen naisten syrjinn(cid:228)n poistamista koskeva yleissopimus 4) Yleissopimus lapsen oikeuksista 5) Kidutuksen ja muun julman, ep(cid:228)inhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastainen yleissopimus 6) Kaikkinaisen rotusyrjinn(cid:228)n poistamista koskeva kansainv(cid:228)linen yleissopimus 7) Kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainv(cid:228)liseen yleissopimukseen liittyv(cid:228) valinnainen p(cid:246)yt(cid:228)kirja 8) Kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevaan kansainv(cid:228)liseen yleissopimukseen liittyv(cid:228) toinen valinnainen p(cid:246)yt(cid:228)kirja Euroopan neuvosto: 9) Yleissopimus ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamiseksi (ETS N:o 5), sellaisena kuin se on t(cid:228)ydennettyn(cid:228) 6. toukokuuta 1963 tehdyll(cid:228) lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirjalla N:o 2 (ETS N:o 44) ja muutettuna 6. toukokuuta 1963 tehdyll(cid:228) lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirjalla N:o 3 (ETS N:o 45), 20. tammikuuta 1966 tehdyll(cid:228) lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirjalla N:o 5 (ETS N:o 55) ja maaliskuussa 1985 tehdyll(cid:228) lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirjalla N:o 8 (ETS N:o 118) (ECHR) 10) Ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamista koskevan yleissopimuksen ensimm(cid:228)inen lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirja (ETS N:o 9), jossa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n mm. oikeutta nauttia rauhassa omaisuudesta, oikeutta koulutukseen, sanan- ja mielipiteenvapauteen vapaiden vaalien kautta sek(cid:228) ECHR:n soveltamista j(cid:228)senvaltioiden alueilla 11) ECHR:n nelj(cid:228)s lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirja muiden kuin yleissopimuksen ja sen ensimm(cid:228)isen lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirjan jo sis(cid:228)lt(cid:228)mien vapauksien ja oikeuksien turvaamisesta (ETS N:o 46) 12) ECHR:n kuudes lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirja kuolemanrangaistuksen poistamisesta (ETS N:o 114) 13) ECHR:n seitsem(cid:228)s lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirja (ETS N:o 117), jossa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n mm. laillisesti jonkin valtion alueella oleskelevien ulkomaalaisten oikeuksia ja rikosoikeudellisiin menettelyihin liittyvi(cid:228) oikeuksia 14) ECHR:n yhdeks(cid:228)s lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirja (ETS N:o 140) Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen tuomiovaltaan kuuluvista asioista 15) ECHR:n kymmenes lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirja (ETS N:o 146) EHCR:n 32 artiklan muuttamisesta siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn kahden kolmasosan (cid:228)(cid:228)ntenenemmist(cid:246)n v(cid:228)hent(cid:228)miseksi 16) ECHR:n yhdestoista lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirja (ETS N:o 155) sopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn valvontamenettelyn muuttamisesta 17) Euroopan ihmisoikeustoimikunnan ja ihmisoikeustuomioistuimen k(cid:228)sittelyihin osallistuvia henkil(cid:246)it(cid:228) koskeva eurooppalainen sopimus (ETS N:o 67) oikeusk(cid:228)sittelyihin osallistuvia henkil(cid:246)it(cid:228) koskevista tietyist(cid:228) vapautuksista ja eduista 18) Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen k(cid:228)sittelyyn osallistuvia henkil(cid:246)it(cid:228) koskeva eurooppalainen sopimus (ETS N:o 161) Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen k(cid:228)sittelyihin osallistuvia henkil(cid:246)it(cid:228) koskevista tietyist(cid:228) vapautuksista ja eduista ottaen huomioon lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirja N:o 11 19) Eurooppalainen yleissopimus kidutuksen ja ep(cid:228)inhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen est(cid:228)miseksi (ECPT) (ETS N:o 126) 20) ECPT:n ensimm(cid:228)inen lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirja (ETS N:o 151) muiden kuin Euroopan neuvoston j(cid:228)senvaltioiden liittymisest(cid:228) sopimukseen 21) ECPT:n toinen lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirja (ETY N:o 152) kidutuksen est(cid:228)mist(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)n eurooppalaisen komitean j(cid:228)senten j(cid:228)senyyden uudistamisesta 22) Euroopan sosiaalinen peruskirja (ESC) (ETS, N:o 35) 23) Euroopan sosiaalisen peruskirjan lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirja (ETS N:o 128) ESC:ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen sosiaalisten ja taloudellisten oikeuksien laajentamisesta 24) Euroopan sosiaalisen peruskirjan muuttamista koskeva lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirja (ETS N:o 142), johon sis(cid:228)ltyy valvontamenettelyn parantamiseksi tarkoitettuja toimenpiteit(cid:228) 25) Euroopan sosiaalisen peruskirjan lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirja j(cid:228)rjest(cid:246)kantelujen j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) (ETS N:o 158) 26) Euroopan sosiaalinen peruskirja (tarkistettu (ETS N:o 163) 27) Alueellisia kieli(cid:228) tai v(cid:228)hemmist(cid:246)kieli(cid:228) koskeva eurooppalainen peruskirja (ETS N:o 148) 28) Kansallisten v(cid:228)hemmist(cid:246)jen suojelua koskeva puiteyleissopimus (ETS N:o 157) 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 369/17 LIITE IV Asiaan liittyvi(cid:228) ILO:n yleissopimuksia A B DK FIN F D EL IRL I L NL P E S UK ILO 111 142 159 (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) ILO:N YLEISSOPIMUKSIA (cid:151) Yleissopimus (N:o 111), joka koskee ty(cid:246)markkinoilla ja ammatin harjoittamisen yhteydess(cid:228) tapahtuvaa syrjint(cid:228)(cid:228), 1958 (cid:151) Yleissopimus (N:o 142), joka koskee ammatinvalinnanohjauksen ja ammattikoulutuksen osuutta kehitett(cid:228)ess(cid:228) inhi- millisi(cid:228) voimavaroja, 1975 (cid:151) Yleissopimus (N:o 159), joka koskee ammatillista kuntoutusta ja ty(cid:246)llist(cid:228)mist(cid:228) (vajaakuntoiset henkil(cid:246)t), 1985 Perustuslailliset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset, jotka koskevat rotuun tai etniseen alkuper(cid:228)(cid:228)n, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen (12), ik(cid:228)(cid:228)n tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinn(cid:228)n torjumista LIITE V J(cid:228)senvaltio Perustuslain m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys Katetut syrjint(cid:228)perusteet Oikeudellinen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano-oikeus Belgia Tanska Saksa Kreikka Perustuslain 10, 11 ja 191 § Yleinen tasa-arvon periaate T(cid:228)ysi vaikutus (13) Perustuslain 70 § Rotu tai etninen alkuper(cid:228) ja uskonto tai vakaumus T(cid:228)ysi vaikutus Perustuslain 3 § Rotu tai etninen alkuper(cid:228) ja uskonto tai vakaumus ja vam- maisuus T(cid:228)ysi vaikutus Perustuslain 4 §:n 1 mo- mentti ja 5 §:n 1 ja 2 momentti Rotu tai etninen alkuper(cid:228) ja uskonto tai vakaumus T(cid:228)ysi vaikutus Espanja Perustuslain 14 § Rotu tai etninen alkuper(cid:228) ja uskonto tai vakaumus (14) T(cid:228)ysi vaikutus Ranska Perustuslain 2 § Rotu tai etninen alkuper(cid:228) ja uskonto tai vakaumus T(cid:228)ysi vaikutus Irlanti Italia Perustuslain 40 § Yleinen tasa-arvon periaate T(cid:228)ysi vaikutus Perustuslain 3 § Rotu tai etninen alkuper(cid:228) ja uskonto tai vakaumus (15) T(cid:228)ysi vaikutus Luxemburg Perustuslain 11 § Yleinen tasa-arvon periaate Rajoitettu vaikutus (16) C 369/18 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 21. 12. 1999 J(cid:228)senvaltio Perustuslain m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys Katetut syrjint(cid:228)perusteet Oikeudellinen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano-oikeus Alankomaat Perustuslain 1 § Rotu tai etninen alkuper(cid:228) ja uskonto tai vakaumus (17) T(cid:228)ysi vaikutus It(cid:228)valta Perustuslain 7 §:n 1 mo- mentti Rotu tai etninen alkuper(cid:228), us- konto tai vakaumus ja vam- maisuus Rajoitettu vaikutus Portugali Perustuslain 13 § Rotu tai etninen alkuper(cid:228) ja uskonto tai vakaumus T(cid:228)ysi vaikutus Suomi Hallitusmuodon 5 § Rotu tai etninen alkuper(cid:228) ja uskonto tai vakaumus, vam- maisuus ja ik(cid:228) (18) Rajoitettu vaikutus Ruotsi Perustuslain 2 luvun 1 §:n 6 mom. , 15 § ja 20 §:n 6 mom. Rotu tai etninen alkuper(cid:228) ja uskonto tai vakaumus Rajoitettu vaikutus Yhdistynyt kuningas- kunta Ei ole kirjallista perustusla- kia (12) Useimmilla j(cid:228)senvaltioilla on yleisi(cid:228) perustuslaillisia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) vammaisten integraatiosta, mutta niit(cid:228) ei ole esitetty t(cid:228)ss(cid:228) taulukossa. (13) T(cid:228)ysi vaikutus tarkoittaa, ett(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys on oikeudellisesti sitova ja peruste tuomioistuink(cid:228)sittelylle. (14) Pyk(cid:228)l(cid:228)n sanamuoto on kattava, ja sen vuoksi voitaisiin ajatella, ett(cid:228) se kattaa my(cid:246)s vammaisuuteen, ik(cid:228)(cid:228)n ja sukupuoliseen suun- tautumiseen perustuvan syrjinn(cid:228)n. (15) Ks. alaviite 8. (16) Rajoitettu vaikutus tarkoittaa, ett(cid:228) yleiset periaatteet voidaan johtaa perustuslain m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228). (17) Ks. alaviite 8. (18) Sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjint(cid:228) on katettu implisiittisesti. Muu kuin rikoslains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) rotuun tai etniseen alkuper(cid:228)(cid:228)n, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen (19), ik(cid:228)(cid:228)n tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinn(cid:228)n torjumiseksi LIITE VI J(cid:228)senvaltio Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) tai ty(cid:246)ehtosopimus Katetut syrjint(cid:228)perusteet Soveltamisala Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ty(cid:246)ehtosopimus, 6. joulukuuta 1983, ty(cid:246)- ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden h(cid:246)notosta ja valinnasta Rotu tai etninen alkuper(cid:228), uskonto tai vakaumus ja ik(cid:228) Ty(cid:246)markkinat Laki N:o 459, 12. kes(cid:228)kuuta 1996, syrjinn(cid:228)n kielt(cid:228)minen ty(cid:246)ss(cid:228) ja ammatissa jne. Rotu tai etninen alkuper(cid:228), uskonto tai vakaumus ja su- kupuolinen suuntautuminen Ty(cid:246)markkinat Beamtengesetze, Betriebsverfas- sungsgesetz (BetrVG) Rotu tai etninen alkuper(cid:228), uskonto tai vakaumus Ty(cid:246)markkinat syrjinn(cid:228)nvastaista Ei s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) lain- (cid:150) (cid:150) Estatuto dores (20) de los Trabaja- Rotu tai etninen alkuper(cid:228), uskonto tai vakaumus ja ik(cid:228) Ty(cid:246)markkinat 21. 12. 1999 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 369/19 J(cid:228)senvaltio Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) tai ty(cid:246)ehtosopimus Katetut syrjint(cid:228)perusteet Soveltamisala Ranska Code du travail Irlanti (21) Employment 1998 Equality Act, Rotu tai etninen alkuper(cid:228), uskonto tai vakaumus, vam- maisuus sukupuolinen suuntautuminen ja Ty(cid:246)markkinat Rotu tai etninen alkuper(cid:228), uskonto tai vakaumus, vam- maisuus, ik(cid:228) ja sukupuolinen suuntautuminen Ty(cid:246)markkinat Italia Laki N:o 300, 20. toukokuuta 1970, (Workers’ statute) ja laki N:o 40, 6. maaliskuuta 1998 Rotu tai etninen alkuper(cid:228), uskonto tai vakaumus Ty(cid:246)markkinat (Workers’ Sta- tute) ja palveluiden ja tavaroi- den tarjonta (laki N:o 40) Luxemburg syrjinn(cid:228)nvastaista Ei s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) lain- (cid:150) (cid:150) Alankomaat (22) De algemene wet gelijke be- handeling (1994) Rotu tai etninen alkuper(cid:228), uskonto tai vakaumus ja su- kupuolinen suuntautuminen opinto-ohjaus Ty(cid:246)markkinat, ja ammatinvalinnanohjaus sek(cid:228) tavaroiden ja palveluiden tarjonta It(cid:228)valta Verwaltungsverfahrensgesetze Rotu tai etninen alkuper(cid:228), uskonto tai vakaumus Julkisten palveluiden tarjonta ja p(cid:228)(cid:228)sy yleisiin tiloihin Portugali syrjinn(cid:228)nvastaista Ei s(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) lain- (cid:150) Suomi Ty(cid:246)sopimuslaki Ruotsi Lag om anst(cid:228)llningsskydd (1982), Lag om (cid:229)tg(cid:228)rder mot etnisk diskriminering i arbets- livet (1999), Lag om f(cid:246)rbud mot diskriminering i arbets- livet av personer med funkti- onshinder (1999), Lag om f(cid:246)r- bud mot diskriminering i ar- betslivet p(cid:229) grund av sexuell l(cid:228)ggning (1999) Rotu tai etninen alkuper(cid:228), uskonto tai vakaumus, ik(cid:228) ja sukupuolinen suuntautu- minen Rotu tai etninen alkuper(cid:228), uskonto tai vakaumus, vam- maisuus sukupuolinen suuntautuminen ja (cid:150) Ty(cid:246)markkinat Ty(cid:246)markkinat Yhdistynyt kuningas- kunta The Race Relations Act 1976 ja The Disability Discrimination Act 1995 Rotu tai etninen alkuper(cid:228), ja uskonto tai vammaisuus vakaumus Ty(cid:246)markkinat, ammatillinen ja yleissivist(cid:228)v(cid:228) koulutus, tavaroi- den ja palveluiden tarjonta sek(cid:228) kiinteist(cid:246)jen hallinta ja luovutus (19) Vain ne lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)t, joiden mukaan on laitonta syrji(cid:228) vammaisia, on mainittu taulukossa. Monissa j(cid:228)senvaltioissa on vammaisten integraatiota koskevia pakollisia ty(cid:246)llist(cid:228)misj(cid:228)rjestelmi(cid:228) tai kiinti(cid:246)it(cid:228) (Saksa, Kreikka, Espanja, Italia, Luxemburg, Alankomaat ja It(cid:228)valta) ja muissa annetaan tukea ty(cid:246)nantajille. (20) Tarkistettu teksti hyv(cid:228)ksytty kuninkaan asetuksella N:o 1/1995, 25. 3. 1995. (21) Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotus, jolla kiellet(cid:228)(cid:228)n syrjint(cid:228) koulutuksessa, tavaroiden ja palveluiden saannissa sek(cid:228) omaisuuden ja kiinteist(cid:246)jen luovutuksessa samoin perustein kuin tasa-arvoa ty(cid:246)paikoilla koskevassa laissa (Equal Status Bill), esitettiin parlamentille 15. huhti- kuuta 1999. (22) Valmisteilla on lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ehdotus, jolla kiellett(cid:228)(cid:228)n ik(cid:228)(cid:228)n ja vammaisuuteen perustuva syrjint(cid:228)


title: Commission Regulation (EC) No 2740/1999 of 21 December 1999 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1447/1999 establishing a list of types of behaviour which seriously infringe the rules of the common fisheries policy

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
fishing regulations
infringement of EU law

formats: html pdf print

text: L 328/62 EN Official Journal of the European Communities 22. 12. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 2740/1999 of 21 December 1999 laying down detailed rules for the application of Council Regulation (EC) No 1447/1999 establishing a list of types of behaviour which seriously infringe the rules of the common fisheries policy THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 1447/1999 of 24 June 1999 establishing a list of types of behaviour which seriously infringe the rules of the common fisheries policy (1), and in particular Article 2(4) thereof, (1) Whereas, under Article 2(1) of Regulation (EC) No 1447/1999, Member States must notify the Commission of instances of behaviour which seriously infringe the rules of the common fisheries policy discovered by the Member States' monitoring authorities and provide it with all information regarding action taken by the administrative and/or judicial authorities; (2) Whereas details of the information to be notified, the dates for such notifications and the format to be used should therefore be specified; (3) Whereas, under Article 2(2) of Regulation (EC) No 1447/1999, the Commission must make the informa- tion it receives from the Member States available to the Council, the European Parliament and the Advisory Committee on Fisheries; (4) Whereas detailed rules on making the information in question available to these bodies must therefore be laid down; (5) Whereas the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Fisheries and Aquaculture, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 eries policy which have been discovered by the Member States' monitoring authorities and have been the subject of an official report, specifying the nature of such infringements in accord- ance with the typology laid down in Article 1 of Regulation (EC) No 1447/1999 and giving details of the infringements, in accordance with the model set out in Annex I and using the codes set out in Annex II. 2. They shall notify the Commission of the type of proceed- ings initiated, the decision(s) taken (including all instances), and the nature of the penalties imposed, in specific terms. shall 3. Member States information to the Commission, for the first time, before 31 March 2001 for the year 2000 and thereof, by 31 March each year, for the previous calendar year. send this 4. The annual report by the Member States shall include all serious infringements, mentioned in paragraph 1, discovered in the previous year and infringements discovered earlier on which a decision has been taken in the previous year thus changing the dossier. 5. The format for notifying the relevant information by electronic means shall be laid down in consultation with the Member States and the Commission. Article 2 The Commission shall present to the Council, the European Parliament and the Advisory Committee on Fisheries a general overview by Member State of the information received from the Member States under Article 1 not later than 1 June each year. Article 3 1. Member States shall notify the Commission, by electronic means under a specific case number, of all instances of beha- viour which seriously infringe the rules of the common fish- This Regulation shall enter into force on the seventh day following its publication in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 21 December 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 167, 2. 7. 1999, p. 5. 22. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 328/63 f I : d e d n e p s u s n i n o i t a r u d s h t n o m r e h t O e s a e l p ( ) y f i c e p s e r u z i e S e s a e l p ( ) y f i c e p s f o l a w a r d h t i W r e h t o / t i m r e p i g n h s i f / e c n e c i l s n o i t a s i r o h t u a t n e n a m r e P y r a r o p m e T n i n o i t a r u D s y a d ) R U E ( e n i F e t a D e t a D l a e p p A o n / s e Y l a n m i i r C o n / s e Y e v i t a r t s i n m d A i o n / s e Y e t a D s l i a t e d d n a e c n e f f o f o e p y T ) y t i l a n o i t a n / g a l f , t r o p / e n o z , e t a d ( o N e s a C y t l a n e p e h t f o n o i t p i r c s e D r e h t O e c n a t s n i t s r i F e c n a t s n i g n i l u r / n o i s i c e D d e t a i t i n i i s g n d e e c o r p f o e p y T d e r e v o c s i d s e s a C I X E N N A E T A T S R E B M E M : r a e Y L 328/64 EN Official Journal of the European Communities 22. 12. 1999 Codes for notifying the types of behaviour which seriously infringe the rules of the common fisheries policy ANNEX II Code Type of behaviour A1 A2 B1 C1 C2 C3 D1 D2 D3 D4 D5 D6 D7 E1 E2 E3 E4 F1 F2 Obstructing the work of fisheries inspectors in the exercise of their duties in inspecting for compliance with the applicable Community rules Falsifying, concealing, destroying or tampering with evidence which could be used in the course of inquiries or judicial proceedings Obstructing the work of observers in carrying out their duties of observing compliance with the applicable Community rules laid down in Community law Fishing without holding a fishing licence, a fishing permit or any other authorisation required for fishing and issued by the flag Member State or by the Commission Fishing under cover of one of the above documents, the content of which has been falsified Falsifying, deleting or concealing the identification marks of the fishing vessel Using or keeping on board prohibited fishing gear or devices affecting the selectiveness of gear Using prohibited fishing methods Not lashing or stowing fishing gear the use of which is prohibited in certain fishing zones Directed fishing for, or keeping on board of, a species stocks of which are subject to a moratorium or a prohibition of fishing Unauthorised fishing in a given zone and/or during a specific period Failure to comply with the rules on minimum sizes Failure to comply with the rules and procedures relating to transhipment and fisheries operations involving joint action by two or more vessels Falsifying or failing to record data in logbooks, landing declarations, sales notes, takeover declarations and transport documents or failure to keep or submit these documents Tampering with the satellite-based vessel monitoring system Deliberate failure to comply with the Community rules on remote transmission of movements of fishing vessels and of data on fishery products held on board Failure of the master of the fishing vessel of a third country or his representative to comply with the applicable control rules when operating in Community waters Landing of fishery products not complying with the Community rules on control and enforcement Stocking, processing, placing on sale and transporting fishery products not meeting the marketing standards in force, in particular those concerning minimum sizes