title: PERGUNTA ESCRITA E-2348/99 apresentada por Salvador Jové Peres (GUE/NGL) e Pedro Marset Campos (GUE/NGL) à Comissão. Importações de tomate proveniente de Marrocos.

eurovoc_concepts:
EU market
Morocco
agricultural market
association agreement (EU)
economic consequence
fruit vegetable
import (EU)
international trade
market stabilisation
tariff quota
trade agreement (EU)
voluntary restraint agreement

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/111 Quais as medidas que a Comissªo tenciona tomar para assegurar, no futuro, o respeito do Protocolo? De que forma tenciona compensar os produtores comunitÆrios pelos preju(cid:237)zos econ(cid:243)micos provocados pelo incumprimento do Protocolo? (2000/C 225 E/115) PERGUNTA ESCRITA E-2346/99 apresentada por Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) e Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Importa(cid:231)ıes de tomate proveniente de Marrocos Pode a Comissªo indicar por que razªo nªo efectuou o seguimento do contingente, nem adoptou as medidas adequadas para impedir que Marrocos excedesse o volume de exporta(cid:231)ıes de tomate previsto no Acordo de Associa(cid:231)ªo e no seu Protocolo no 1 relativo ao regime aplicÆvel (cid:224) importa(cid:231)ªo na Comunidade de produtos agr(cid:237)colas originÆrios de Marrocos e, em concreto, no seu artigo 3o? (2000/C 225 E/116) PERGUNTA ESCRITA E-2347/99 apresentada por Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) e Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Importa(cid:231)ıes de tomate proveniente de Marrocos Por que razªo nªo exigiu a Comissªo da parte de Marrocos o pagamento do direito aduaneiro espec(cid:237)fico, quando os pre(cid:231)os das suas exporta(cid:231)ıes se situaram abaixo do pre(cid:231)o de entrada estabelecido no Acordo de Associa(cid:231)ªo, segundo o previsto no artigo 2o do Protocolo no 1? (2000/C 225 E/117) PERGUNTA ESCRITA E-2348/99 apresentada por Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) e Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Importa(cid:231)ıes de tomate proveniente de Marrocos Por que razªo nªo adoptou a Comissªo Europeia as medidas necessÆrias para que Marrocos respeitasse o escalonamento mensal do contingente e a margem de 20 % de reporte permitida no Acordo de Associa(cid:231)ªo e no artigo 3o de seu Protocolo no 1? (2000/C 225 E/118) PERGUNTA ESCRITA P-2483/99 apresentada por Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Importa(cid:231)ªo ilegal de tomate de origem marroquina Em aplica(cid:231)ªo dos acordos assinados pela Uniªo Europeia com o Reino de Marrocos, a produ(cid:231)ªo de tomate marroquino pode aceder ao mercado europeu com direitos aduaneiros de 500 euros por tonelada para um


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2351/99 från Rosa Miguélez Ramos (PSE) till rådet. Den europeiska varvsindustrins framtid.

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
International Monetary Fund
Japan
South Korea
Spain
State aid
World Bank
privatisation
restriction on competition
shipbuilding
tariff negotiations
terms for aid

formats: html pdf print

text: C 280 E/24 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 R(cid:229)det (industri) kommer att ha m(cid:246)te tisdagen den 9 november. T(cid:228)nker r(cid:229)det ta upp denna fr(cid:229)ga p(cid:229) dagordningen? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, vilka (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker r(cid:229)det vidta? (1) EGT L 202, 18. 7. 1998, s. 1. (2000/C 280 E/023) SKRIFTLIG FR¯GA E-2351/99 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) till r(cid:229)det (13 december 1999) ˜mne: Den europeiska varvsindustrins framtid Sedan krisen 1973 har de europeiska skeppsvarven genomg(cid:229)tt olika omstruktureringar som har lett till f(cid:246)rlorade arbetstillf(cid:228)llen och djupa kriser i regioner vars v(cid:228)lst(cid:229)nd grundat sig p(cid:229) varvens verksamhet och drivkraft f(cid:246)r andra ekonomiska sektorer. Enligt vad kommissionen sj(cid:228)lv uppger forts(cid:228)tter priserna att sjunka. Priserna f(cid:246)r ett nybyggt fartyg har sjunkit med mellan 15 och 31,5 procent mellan januari 1997 och mars 1999. Detta f(cid:246)rklaras till stor del av det faktum att vissa asiatiska l(cid:228)nder, och i synnerhet Sydkorea, s(cid:228)ljer sina produkter med f(cid:246)rlust till priser som i vissa fall (cid:228)r 30 procent l(cid:228)gre (cid:228)n de europeiska priserna. Dessutom utbetalas stora statssubventioner som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla denna handels- praxis, dvs. prisdumpning. Vilka akuta (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r r(cid:229)det redo att beordra till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r de krisdrabbade europeiska varven f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla deras (cid:246)verlevnad, ut(cid:246)ver de blygsamma insatser som r(cid:229)det fattade beslut om den 9 november 1999 och den redan pr(cid:246)vade taktiken att h(cid:228)nvisa till WTO, IMF och V(cid:228)rldsbanken? (industri) Anser r(cid:229)det att den europeiska varvsindustrins framtid m(cid:229)ste prioriteras, mot bakgrund av ekonomiska och sociala sk(cid:228)l? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker r(cid:229)det vidta f(cid:246)r att skydda den nuvarande syssels(cid:228)ttningen inom varvssektorn i Europeiska unionen? Hur har r(cid:229)det f(cid:246)r avsikt att garantera framtiden f(cid:246)r denna sektor som tusentals l(cid:246)ntagare (cid:228)r beroende av? Vilka riktlinjer kommer r(cid:229)det att ge kommissionen inf(cid:246)r den f(cid:246)rsta f(cid:246)rhandlingsrundan i Seattle i slutet av detta (cid:229)r, f(cid:246)r att skydda den europeiska varvsindustrin fr(cid:229)n den illojala handelspraxis som bedrivs av tredje l(cid:228)nder? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-2290/99, E-2311/99 och E-2351/99 (13 mars 2000) Som svar p(cid:229) de (cid:228)rade parlamentsledam(cid:246)ternas ber(cid:228)ttigade fr(cid:229)gor och farh(cid:229)gor vill r(cid:229)det f(cid:246)rst och 1. fr(cid:228)mst p(cid:229)minna om f(cid:246)ljande: (cid:129) generellt styrs st(cid:246)det till varvsindustrin av reglerna i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1540/98 av den 29 juni 1998 (1); (cid:129) mer specifikt har kommissionen i f(cid:246)rordning (EG) nr 1013/97 av enlighet med r(cid:229)dets den 2 juni 1997 (2) beviljat st(cid:246)d till vissa skeppsvarv som (cid:228)r under omstrukturering i Tyskland och Europa. R(cid:229)det (industri) f(cid:246)relades vid sitt m(cid:246)te den 9 november 1999 tv(cid:229) olika rapporter fr(cid:229)n kommissionen 2. om: (cid:129) situationen inom v(cid:228)rldens varvsindustri (rapport enligt artikel 12 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1540/98), (cid:129) (cid:246)vervakning av omstruktureringprogrammen f(cid:246)r varv i Tyskland och Spanien (4:e rapporten enligt artikel 2 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1013/97). 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/25 Efter att ha diskuterat denna fr(cid:229)ga antog r(cid:229)det slutsatser om situationen inom v(cid:228)rldens varvsindustri. 3. F(cid:246)ljande relevanta delar av dessa slutsatser b(cid:246)r s(cid:228)rskilt noteras sammanfattningsvis: (cid:129) de farh(cid:229)gor som r(cid:229)det gett uttryck f(cid:246)r inf(cid:246)r den kris som denna sektor genomg(cid:229)r p(cid:229) grund av den (cid:246)verkapacitet och de mycket l(cid:229)ga priser som orsakats av Republiken Korea och r(cid:229)dets uppmaning till kommissionen att (cid:229)teruppta dialogen med Republiken Korea f(cid:246)r att stoppa denna illojala konkurrens, (cid:129) uppmaningen till industrin, medlemsstaterna och kommissionen att samla in s(cid:229) m(cid:229)nga bevis som m(cid:246)jligt p(cid:229) detta konkurrensbegr(cid:228)nsande beteende f(cid:246)r att l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder skall kunna vidtas inom WTO, (cid:129) den entr(cid:228)gna anmodan till IMF och V(cid:228)rldsbanken att unders(cid:246)ka om villkoren uppfylls f(cid:246)r hj(cid:228)lpen till Republiken Korea efter den ekonomiska krisen, (cid:129) Uppmaningen till kommissionen och medlemsstaterna att g(cid:246)ra nya anstr(cid:228)ngningar inom l(cid:228)mpliga internationella forum, inbegripet OECD, f(cid:246)r att utan dr(cid:246)jsm(cid:229)l genomdriva till(cid:228)mpningen av regler som garanterar lojal konkurrens. Efter dessa slutsatser v(cid:228)lkomnade r(cid:229)det kommissionens beslutsamhet att uppfylla sina skyldigheter enligt artikel 12 i f(cid:246)rordning nr 1540/98 (3)och att s(cid:229) snart det visar sig n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)rel(cid:228)gga r(cid:229)det en rapport. R(cid:229)det (industri) avser att f(cid:246)ra upp denna punkt p(cid:229) dagordningen till m(cid:246)tet den 18 maj 2000. (1) (2) (3) EGT L 202, 18. 7. 1998, s. 1-10. EGT L 148, 6. 6. 1997, s. 1-3. (cid:148)Artikel 12: Kommissionen skall regelbundet f(cid:246)rel(cid:228)gga r(cid:229)det en rapport om situationen p(cid:229) marknaden och bed(cid:246)ma om europeiska varv p(cid:229)verkas av konkurrensh(cid:228)mmande f(cid:246)rfaranden. Om det fastst(cid:228)lls att industrin lider skada p(cid:229) grund av konkurrensh(cid:228)mmande f(cid:246)rfaranden av n(cid:229)got slag skall kommissionen n(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r l(cid:228)mpligt f(cid:246)resl(cid:229) r(cid:229)det (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att komma till r(cid:228)tta med problemet. Den f(cid:246)rsta rapporten skall f(cid:246)rel(cid:228)ggas r(cid:229)det senast den 31 december 1999. (cid:148). (2000/C 280 E/024) SKRIFTLIG FR¯GA P-2296/99 fr(cid:229)n Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till r(cid:229)det (30 november 1999) ˜mne: Humanit(cid:228)r hj(cid:228)lp till Irak Enligt en artikel i Financial Times trycker USA och F(cid:246)renade kungariket p(cid:229) FN:s generalsekreterare f(cid:246)r att f(cid:229) honom att byta ut den nuvarande samordnaren f(cid:246)r humanit(cid:228)r hj(cid:228)lp, Von Sponeck, eftersom han i offentligheten v(cid:229)gat rapportera om de tillintetg(cid:246)rande resultat som nio (cid:229)r av sanktioner lett till f(cid:246)r befolkningen i Irak. FN:s f(cid:246)rre uts(cid:228)nde i Bagdad avpolletterades av precis samma orsaker. Nyligen gjordes en uppskattning om att 5000 barn i Irak d(cid:246)r varje dag p(cid:229) grund av att man inte har tillg(cid:229)ng till basmediciner och l(cid:228)kemedel. Jag vill fr(cid:229)ga r(cid:229)det om det har f(cid:246)r avsikt att utarbeta n(cid:229)gon form av initiativ f(cid:246)r att l(cid:246)sg(cid:246)ra den humanit(cid:228)ra hj(cid:228)lpen till Irak fr(cid:229)n kravet om att en total nedrustning f(cid:246)rst m(cid:229)ste (cid:228)ga rum i landet. Anser inte r(cid:229)det att F(cid:246)renta staternas och F(cid:246)renade kungarikets h(cid:229)llning gentemot Irak vittnar om dessa regeringars (cid:246)verl(cid:228)gsna attityd gentemot FN, som utvecklats till en organisation utan m(cid:229)l, of(cid:246)rm(cid:246)gen att g(cid:246)ra sin r(cid:246)st h(cid:246)rd och skapa respekt f(cid:246)r sina rekommendationer och beslut? Svar (13 mars 2000) R(cid:229)det noterar att FN:s generalsekreterare nyligen f(cid:246)rl(cid:228)ngde mandatet med ytterligare sex m(cid:229)nader f(cid:246)r FN:s samordnare f(cid:246)r humanit(cid:228)r hj(cid:228)lp


title: PERGUNTA ESCRITA E-2276/99 apresentada por Cristiana Muscardini (UEN) ao Conselho. Autoridade de controlo dos sítios Internet.

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/41 Uma decisªo individual baseia-se na compara(cid:231)ªo das qualifica(cid:231)ıes do migrante com a forma(cid:231)ªo relativa (cid:224) profissªo que ele deseja exercer num dado Estado-membro (neste caso, aplica-se a regulamenta(cid:231)ªo nacional). O (cid:226)mbito de actividade das profissıes nos dois Estados-membros Ø tambØm considerado pelo Estado-membro em que o migrante deseje exercer. A aprecia(cid:231)ªo dos elementos factuais ligados a um dossier individual Ø da competŒncia das entidades nacionais, segundo o procedimento definido pelas directivas, isto Ø, atravØs de uma decisªo fundamentada e emanada nos quatro meses seguintes (cid:224) entrega do dossier completo do migrante junto da entidade competente. O facto de duas profissıes terem um nome semelhante em dois Estados-membros constitui apenas uma indica(cid:231)ªo de que as profissıes sªo idŒnticas. Com efeito, Ø o conteœdo, ou seja, o (cid:226)mbito de actividade da profissªo considerada e nªo a sua denomina(cid:231)ªo que determina a identidade de duas profissıes em dois Estados-membros diferentes. Se existirem diferen(cid:231)as considerÆveis, poderÆ tratar-se de duas profissıes diferentes nos Estados-membros em causa e pode nªo se aplicar o sistema geral. Fora desta situa(cid:231)ªo excepcional, quando existam diferen(cid:231)as substanciais entre as forma(cid:231)ıes de dois Estados-membros, poderªo ser exigidas medidas de compensa(cid:231)ªo ao migrante para contrabalan(cid:231)ar essas diferen(cid:231)as entre as duas forma(cid:231)ıes. No caso em apre(cid:231)o, compete ao interessado fazer eventualmente valer os seus direitos no Estado-membro de acolhimento, (cid:224) luz do direito interno, e estudar a oportunidade da interposi(cid:231)ªo de um recurso. As directivas referidas acima conferem-lhe a possibilidade de recurso judicial, segundo o direito interno. Por outro lado, as informa(cid:231)ıes comunicadas pelas entidades alemªs competentes indicam que o interessado poderÆ pedir a reaprecia(cid:231)ªo da decisªo junto do MinistØrio da Saœde (Gesundheitsministerium) do Land em que esta foi emanada. (1) JO L 19 de 24. 1. 1989. (2000/C 303 E/037) PERGUNTA ESCRITA E-2276/99 apresentada por Cristiana Muscardini (UEN) ao Conselho Objecto: Autoridade de controlo dos s(cid:237)tios Internet (13 de Dezembro de 1999) Tendo em conta o aumento do nœmero de s(cid:237)tios Internet em que se explica como fabricar em casa drogas qu(cid:237)micas, como adquirir armas e como encontrar crian(cid:231)as para fins de abuso sexual, poderia a Uniªo Europeia instituir uma autoridade encarregada de avaliar todos os s(cid:237)tios, identificando os que violam manifestamente as leis dos Estados-membros e, consequentemente, analisar as medidas necessÆrias para impedir que as nossas leis sejam violadas e que se cometam actos criminosos por intermØdio da Internet? Resposta (10/11 de Abril de 2000) A Uniªo Europeia partilha da inquieta(cid:231)ªo da Senhora Deputada relativamente (cid:224) prolifera(cid:231)ªo de s(cid:237)tios Internet com informa(cid:231)ıes que incentivam as actua(cid:231)ıes criminosas. Por isso mesmo, confiou (cid:224) Europol a incumbŒncia de lutar contra a criminalidade na Internet, na medida em que essa forma de criminalidade Ø contemplada pelo seu mandato. A Europol estÆ a funcionar desde 1 de Julho de 1999 e tem jÆ uma interven(cid:231)ªo activa no dom(cid:237)nio da luta contra o trÆfico de droga e de seres humanos, nomeadamente a explora(cid:231)ªo de menores e a produ(cid:231)ªo, venda ou distribui(cid:231)ªo de material de pornografia infantil, nos limites dos objectivos referidos na Conven(cid:231)ªo Europol (1) (2). Independentemente das situa(cid:231)ıes da competŒncia da Europol, os Estados-membros sªo responsÆveis pelo controlo das informa(cid:231)ıes que circulam na Internet. Foram jÆ instaurados procedimentos penais contra um fornecedor de acesso por ter alojado um s(cid:237)tio que divulgava informa(cid:231)ıes ilegais. Tal como foi referido na resposta (cid:224) pergunta H-0202/97 (apresentada pela Deputada Anne McIntosh), o Conselho atribui a maior import(cid:226)ncia (cid:224) questªo do controlo das informa(cid:231)ıes difundidas pela Internet, procurando simultaneamente conciliar o controlo das informa(cid:231)ıes dispon(cid:237)veis nos diversos s(cid:237)tios com os princ(cid:237)pios gerais da liberdade de informa(cid:231)ªo. C 303 E/42 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 Nªo existe nenhum projecto destinado a criar uma autoridade de controlo a n(cid:237)vel europeu. No entanto, a Uniªo Europeia apoia as ac(cid:231)ıes dos Estados-membros, atravØs de medidas espec(cid:237)ficas que visam melhorar a coopera(cid:231)ªo judiciÆria neste dom(cid:237)nio, como, por exemplo, um projecto de ac(cid:231)ªo comum destinada a combater a pornografia infantil na Internet, sobre a qual a PresidŒncia do Conselho decidiu consultar o Parlamento Europeu antes da entrada em vigor do Tratado de Amesterdªo. Esse projecto passarÆ a decisªo e, em conformidade com o artigo 39o do Tratado da Uniªo Europeia, o Conselho consultarÆ o Parlamento Europeu. Chamamos ainda a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para a proposta de directiva relativa a «determinados aspectos do comØrcio electr(cid:243)nico do mercado internacional» que inclui disposi(cid:231)ıes que limitam a responsabilidade dos fornecedores de acesso. Por œltimo, o Conselho aprovou uma posi(cid:231)ªo comum dos Estados-membros, que deverÆ ser defendida no Conselho da Europa durante as negocia(cid:231)ıes de uma conven(cid:231)ªo em matØria de cibercrime, e que tem igualmente por objectivo lutar contra as infrac(cid:231)ıes penais cometidas por intermØdio da Internet. Nesse mesmo esp(cid:237)rito, o Parlamento Europeu e o Conselho aprovaram, atravØs da Decisªo 276/1999/CE, de 25 de Janeiro de 1999, um plano de ac(cid:231)ªo comunitÆrio plurianual para fomentar uma utiliza(cid:231)ªo mais segura da Internet atravØs do combate aos conteœdos ilegais e lesivos nas redes mundiais. Este plano de ac(cid:231)ªo, que abrange o per(cid:237)odo compreendido entre 1 de Janeiro de 1999 e 31 de Dezembro de 2002, foi dotado de um enquadramento financeiro de 25 milhıes de euros para a sua execu(cid:231)ªo. (1) Artigo 2o do acto do Conselho, de 26 de Julho de 1995, que estatui a Conven(cid:231)ªo elaborada com base no artigo K. 3 do Tratado da Uniªo que cria um Servi(cid:231)o Europeu de Pol(cid:237)cia (JO C 316 de 27. 11. 1995, p. 5). (2) Artigo 1o da Decisªo do Conselho, de 3 de Dezembro de 1998, que completa a defini(cid:231)ªo da forma de criminalidade «trÆfico de seres humanos» constante do Anexo da Conven(cid:231)ªo Europol (JO C 26 de 30. 1. 1999, p. 21). (2000/C 303 E/038) PERGUNTA ESCRITA E-2277/99 apresentada por Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo Objecto: Aquisi(cid:231)ªo de residŒncia de fØrias noutro pa(cid:237)s (13 de Dezembro de 1999) A maior parte dos pa(cid:237)ses aplicava anteriormente restri(cid:231)ıes ao direito dos estrangeiros a adquirir casas no seu territ(cid:243)rio. A SuØcia beneficia, atØ ao final do ano, de uma derroga(cid:231)ªo nesta matØria, mas todos os partidos estªo de acordo em abolir essas restri(cid:231)ıes. Os problemas que podem surgir, e aos quais haverÆ que dar solu(cid:231)ªo, sªo os da subida dos pre(cid:231)os das casas, nas regiıes mais interessantes, atØ n(cid:237)veis que tornem muito dif(cid:237)cil aos residentes concorrer na procura. A longo prazo, esta situa(cid:231)ªo poderÆ conduzir a um depauperamento dessas comunidades, que reviverªo apenas durante a Øpoca estival. Concretamente, muitos concelhos situados junto (cid:224) costa manifestam-se profundamente preocupados com uma evolu(cid:231)ªo deste tipo. Segundo um ac(cid:243)rdªo do Tribunal de Justi(cid:231)a emitido este Verªo, Ø poss(cid:237)vel aprovar legisla(cid:231)ªo com objectivos de pol(cid:237)tica local desde que sejam cumpridos determinados requisitos. Essa legisla(cid:231)ªo nªo pode, por exemplo, ser discriminat(cid:243)ria ou mais restritiva do que o necessÆrio para realizar os seus fins. Assim, pergunto: Quais sªo, do ponto de vista da Comissªo, as razıes aceitÆveis, de pol(cid:237)tica regional ou local, que os Estados-membros podem invocar? Que objectivos deverªo ter em vista? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (4 de Fevereiro de 2000) O Tratado CE estabelece no seu artigo 56o (ex-artigo 73o-B) que «(cid:133) sªo proibidas todas as restri(cid:231)ıes aos movimentos de capitais entre Estados-membros e entre Estados-membros e pa(cid:237)ses terceiros». Esta disposi(cid:231)ªo aplica-se (cid:224) aquisi(cid:231)ªo de bens im(cid:243)veis por nªo residentes, uma vez que tal aquisi(cid:231)ªo Ø considerada um movimento de capital. O Tratado CE prevŒ algumas excep(cid:231)ıes a esta regra geral. Interessante neste contexto Ø o artigo 58o (ex-artigo 73o-D) do Tratado CE que permite que os Estados- -membros «(tomem) medidas justificadas por razıes de ordem pœblica ou de seguran(cid:231)a pœblica». Nªo


title: Europa-parlamentets og Rådets direktiv 1999/94/EF af 13. december 1999 om adgang til forbrugeroplysninger om brændstoføkonomi og CO2-emissioner i forbindelse med markedsføring af nye personbiler

eurovoc_concepts:
air quality
consumer information
energy consumption
greenhouse gas
motor car
motor fuel
motor vehicle pollution
reduction of gas emissions

text: L 12/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 1. 2000 EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS DIREKTIV 1999/94/EF af 13. december 1999 om adgang til forbrugeroplysninger om brændstoføkonomi og CO2-emissioner i forbindelse med markedsføring af nye personbiler EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — kanterne til at tage skridt til at nedsætte brændstoffor- bruget i de biler, de fremstiller; under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 175, stk. 1, (6) under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2), i henhold til fremgangsmåden i traktatens artikel 251 (3), og ud fra følgende betragtninger: Ifølge traktatens artikel 174 kræves der en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne; rationel anven- delse af energi er et af de vigtigste midler til at nå dette mål og nedsætte miljøforureningen; endemålet med FN's rammekonvention om klimaæn- dringer er at opnå en stabilisering af atmosfærens koncentrationer af drivhusgasser på et niveau, som kan forhindre farlige antropogene forstyrrelser af klimasy- stemet; Fællesskabet har i henhold til Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaæn- dringer, som blev vedtaget på Kyoto-konferencen i december 1997, accepteret at tilstræbe i perioden 2008 til 2012 at nedbringe sine emissioner af en kurv af drivhusgasser med 8 % i forhold til 1990-niveauet; (7) (8) (9) Kommissionen har i erkendelse af personbilers betyd- ning som kilde til CO2-emissioner foreslået en fælles- skabsstrategi med nedbringe henblik CO2-emissionerne fra personbiler og forbedre brændstof- økonomien; i sine konklusioner af 25. juni 1996 hilste Rådet Kommissionens strategi velkommen; på at information er en nøglefaktor for markedskræfternes relevant og sammenlignelig udfoldelse, og nøjagtig, information om personbilers specifikke brændstoffor- brug og CO 2-emissioner kunne påvirke forbrugervalget i som bruger mindre brændstof og retning af biler, , og således tilskynde fabri- dermed udsender mindre CO2 (1) EFT C 305 af 3. 10. 1998, s. 2, og EFT C 83 af 25. 3. 1999, s. 1. (2) EFT C 40 af 15. 2. 1999, s. 45. (3) Europa-Parlamentets udtalelse af 17. december 1999 (EFT C 98 af 9. 4. 1999, s. 252), Rådets fælles holdning af 23. februar 1999 (EFT C 123 af 4. 5. 1999, s. 1) og Europa-Parlamentets afgørelse af 4. november 1999 (endnu ikke offentliggjort i EFT). (1) (2) (3) (4) (5) mærkning på brugte biler på salgsstedet vil kunne påvirke købere af fabriksnye biler til at købe biler med et lavt forbrug, da forbruget vil blive taget i betragtning, når bilen videresælges; det vil derfor i forbindelse med første revision af dette direktiv være hensigtsmæssigt at overveje at udvide anvendelsesområdet til brugte biler, der er omfattet af Kommissionens direktiv 93/116/EF af 17. december 1993 om tilpasning af Rådets direktiv 80/1268/EØF om motordrevne køretøjers brændstoffor- brug til den tekniske udvikling (4); det er derfor nødvendigt at udvikle en brændstoføkono- mimærkning for alle nye personbiler, der udstilles på et salgssted; en brændstoføkonomimærkning bør indeholde informa- tion om brændstofforbrug og specifikke CO2-emissioner, der er blevet bestemt i overensstemmelse med de harmo- niserede standarder og metoder i Rådets direktiv 80/ 1268/EØF af 16. december 1980 om motorkøretøjers CO 2-emissioner og brændstofforbrug (5); og om brændstofforbruget det er nødvendigt, at supplerende standardiseret infor- mation specifikke -emissioner for alle versioner på nybilmarkedet er CO2 tilgængelig i en passende form på salgsstedet og fra et organ, som medlemsstaten har udpeget dertil; sådan information kan være nyttig for som beslutter sig til køb, inden de træder ind i udstillingslo- kalet, eller som vælger ikke at gøre brug af en forhandler og ikke at besøge et biludstillingslokale, når de køber en personbil; forbrugere, (10) det er vigtigt, at potentielle kunder på salgsstedet oplyses om, hvilke af de personbilmodeller, som kan fås gennem dette salgssted, der er de mest brændstofeffektive; (11) alt reklamemateriale og eventuelt alle andre former for reklame, der anvendes i markedsføringen af nye per- sonbiler, bør indeholde de relevante data for de på- og gældende CO personbilmodellers brændstofforbrug 2-emissioner — (4) EFT L 329 af 30. 12. 1993, s. 39. (5) EFT L 375 af 31. 12. 1980, s. 36. Direktivet er senest ændret ved Kommissionens direktiv 93/116/EF. 18. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 12/17 UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: Artikel 1 7) »brændstoføkonomimærkning«: en mærkning, der inde- holder forbrugeroplysninger om det officielle brændstof- forbrug for og de officielle specifikke CO2-emissioner fra den bil, som mærkningen er anbragt på Formålet med dette direktiv er at sikre, at oplysninger om nye -emissioner gøres personbilers brændstoføkonomi og CO2 tilgængelige for forbrugerne, når bilerne udbydes til salg eller leasing i Fællesskabet, således at forbrugerne kan foretage et informeret valg. Artikel 2 I dette direktiv forstås ved: 1) »personbil«: et motorkøretøj af klasse M1 , som defineret i bilag II til direktiv 70/156/EØF (1), som falder ind under anvendelsesområdet for direktiv 80/1268/EØF. Beteg- nelsen omfatter ikke køretøjer, der falder ind under anven- delsesområdet for direktiv 92/61/EØF (2), og motorkøre- tøjer til særlig anvendelse som defineret i artikel 4, stk. 1, litra a), i direktiv 70/156/EØF 2) »ny personbil«: en personbil, der ikke tidligere er solgt til en person, som ville købe den med et andet formål end at sælge eller levere den 3) »typeattest«: den attest, som er omhandlet i artikel 6 i direktiv 70/156/EØF 4) »salgssted«: en lokalitet, f. eks. et biludstillingslokale eller en forplads, hvor nye personbiler er udstillet eller udbydes til salg eller leasing til potentielle kunder. Messer, hvor nye personbiler fremvises for offentligheden, er omfattet af denne definition 5) »officielt brændstofforbrug«: det brændstofforbrug, der er typegodkendt af godkendelsesmyndigheden i overensstem- melse med bestemmelserne i direktiv 80/1268/EØF, og som er nævnt i bilag VIII til direktiv 70/156/EØF og til EF-typegodkendelsesdokumentationen, eller i knyttet overensstemmelsesattesten. Hvis en model omfatter flere varianter og/eller versioner, skal den værdi, der anføres for denne models brændstofforbrug, bygge på den variant og/ eller version i gruppen, der har det højeste officielle brændstofforbrug 6) »officielle for specifikke CO2-emissioner«: en given personbil de emissioner, som måles i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 80/1268/EØF, og som er nævnt i bilag VIII til direktiv 70/156/EØF, og knyttet til EF-typegodkendelsesdokumentationen, eller i overensstem- melsesattesten. Hvis en model omfatter flere varianter og/ eller versioner, skal de værdier, der anføres for denne models CO2-emissioner, bygge på den variant og/eller version i officielle der har CO2-emissioner. de højeste gruppen, 8) »brændstoføkonomioversigt«: en samling data om det offi- specifikke -emissioner for hver model, der kan fås på markedet brændstofforbrug officielle og de cielle CO2 for nye biler alle 9) »reklamemateriale«: tryksager, i markedsføring af samt reklame og salgsfremme for køre- tøjer over for den brede offentlighed. Dette omfatter som minimum tekniske manualer, brochurer, annoncer i aviser, blade og fagpresse samt plakater som anvendes 10) »fabrikat«: fabrikantens firmanavn, og det er den beteg- nelse, der er anført i overensstemmelsesattesten og type- godkendelsesdokumentationen 11) »model«: det kommercielle navn for fabrikatet, typen og, hvis de foreligger, og det er hensigtsmæssigt, variant og version af en personbil 12) »type«, »variant« og »version«: de forskellige køretøjer af et givet fabrikat, der er anmeldt af fabrikanten, jf. bilag II. B til direktiv 70/156/EØF, og som kan identificeres entydigt ved alfanumeriske tegn for type, variant og version. Artikel 3 sikrer, og en Medlemsstaterne -emissionsmærkning, der opfylder kravene i bilag I, er CO2 anbragt klart synligt på eller i nærheden af hver enkelt ny personbilmodel på salgsstedet. brændstoføkonomi- at Artikel 4 Kommissionen udarbejder en internetoversigt på fællesskabs- plan, og medlemsstaterne sikrer, at der i samarbejde med fabri- kanterne og under overholdelse af kravene i bilag II mindst en gang om året udarbejdes en oversigt over brændstoføkonomi og CO 2-emissioner. Denne oversigt skal være kompakt og flytbar, og forbrugerne skal på anmodning kunne få den gratis på salgsstedet samt hos et organ, som den enkelte medlemsstat har udpeget dertil. Den eller de myndigheder, der er nævnt i artikel 8, kan samar- bejde om at udarbejde oversigten. Artikel 5 (1) Rådets direktiv 70/156/EØF af 6. februar 1970 om typegodkendelse (EFT L 42 af af motordrevne køretøjer og påhængskøretøjer dertil 23. 2. 1970, s. 1). Direktivet er senest ændret ved Europa-Parlamen- tets og Rådets direktiv 98/91/EF (EFT L 11 af 16. 1. 1999, s. 25). (2) Rådets direktiv 92/61/EØF af 30. juni 1992 om standardtypegod- kendelse af to- og trehjulede motordrevne køretøjer (EFT L 225 af 10. 8. 1992, s. 72). Direktivet er ændret ved tiltrædelsesakten af 1994. Medlemsstaterne sikrer, at der for hvert enkelt bilfabrikat anbringes en plakat (eller alternativt et display) med data om det officielle brændstofforbrug og de officielle specifikke CO2-emissioner for alle nye personbilmodeller, som udstilles eller udbydes til salg eller leasing på eller gennem det pågæl- dende salgssted. Disse data skal anbringes på et iøjnefaldende sted og som foreskrevet i bilag III. L 12/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 1. 2000 Artikel 6 findes i artikel 6, stk. 1, på andre medier og andre former for reklame. Medlemsstaterne sikrer, at alt reklamemateriale indeholder dataene for det officielle brændstofforbrug og de officielle -emissioner for de personbilmodeller, som det specifikke CO2 omhandler, i overensstemmelse med kravene i bilag IV. Medlemsstaterne sørger efter omstændighederne for andre former for reklame end det ovenfor anførte reklamemateriale med henblik på at angive de officielle CO -emissionsdata og 2 data for det officielle brændstofforbrug for de specifikke bilmo- deller, der er omhandlet deri. Artikel 7 Medlemsstaterne sikrer, at forekomsten på mærkninger, over- sigter, plakater eller reklamemateriale eller andre former for reklame som omhandlet i artikel 3, 4, 5 og 6 af andre mærker, symboler eller påskrifter vedrørende brændstofforbrug eller CO -emissioner, som ikke overholder kravene i dette direktiv, 2 forbydes, hvis de kan forvirre potentielle købere af nye person- biler. Artikel 8 Medlemsstaterne underretter Kommissionen om, hvilken eller hvilke kompetente myndigheder der er ansvarlige for gennem- førelse og forvaltning af forbrugeroplysningsordningen i dette direktiv. Artikel 9 Eventuelle ændringer, som er nødvendige for at tilpasse dette direktivs bilag, vedtages af Kommissionen efter proceduren i artikel 10 og efter høring af forbrugerorganisationer og andre interesserede parter. For at bidrage til denne tilpasningsproces sender hver medlems- stat senest den 31. december 2003 Kommissionen en rapport om effektiviteten af bestemmelserne i dette direktiv, der dækker perioden fra den 18. januar 2001 til den 31. december 2002. Udformningen af denne rapport fastlægges efter proceduren i artikel 10 senest den 18. januar 2001 Desuden træffer Kommissionen efter proceduren i artikel 10 foranstaltninger med henblik på: a) yderligere specificering af den mærkning, der er nævnt i artikel 3, ved ændring af bilag I b) yderligere specificering af kravene til den oversigt, der er nævnt i artikel 4, med henblik på at klassificere nye bilmo- deller og således gøre det muligt at udarbejde en liste over modellerne efter CO 2-emissioner og brændstofforbrug i specifikke klasser, herunder en klasse til opførelse af de mest brændstoføkonomiske nye bilmodeller c) udarbejdelse af anbefalinger med henblik på anvendelse af principperne i de bestemmelser om reklamemateriale, der Artikel 10 Udvalg Kommissionen bistås af et udvalg, som består af repræsentanter for medlemsstaterne og har Kommissionens repræsentant som formand. Kommissionens repræsentant forelægger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver en udta- lelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i traktatens artikel 205, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstem- ninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsen- tanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen. Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltninger, når de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse. Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelægger Kommissionen straks Rådet et forslag til de foran- staltninger, der skal træffes. Rådet træffer afgørelse med kvalifi- ceret flertal. Har Rådet ved udløbet af en frist på tre måneder regnet fra forslagets forelæggelse for Rådet ikke truffet nogen afgørelse, vedtages de foreslåede foranstaltninger af Kommissionen. Artikel 11 Medlemsstaterne fastsætter de sanktioner, der skal anvendes i tilfælde af overtrædelse af de nationale bestemmelser, der vedtages i medfør af dette direktiv. Sanktionerne skal være effektive, stå i et rimeligt forhold til overtrædelsen og have en afskrækkende virkning. Artikel 12 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og admini- strative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest straks den Kommissionen herom. 2001. De underretter januar 18. Disse love og bestemmelser skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvis- ningen fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv. 18. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 12/19 Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 13 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Artikel 14 Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 1999. På Europa-Parlamentets vegne På Rådets vegne N. FONTAINE Formand S. HASSI Formand L 12/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 1. 2000 BILAG I BESKRIVELSE AF MÆRKNINGEN OM BRÆNDSTOFØKONOMI OG CO 2 -EMISSIONER Medlemsstaterne sikrer, at al brændstoføkonomimærkning på deres område som minimum: 1) er standardiseret, hvilket muliggør større forbrugergenkendelse 2) overholder målet 297 mm × 210 mm (A4) 3) indeholder en henvisning til model og brændstoftype for den personbil, som mærkningen er knyttet til 4) indeholder angivelse af den numeriske værdi 2-emissioner. Værdien for det officielle brændstofforbrug angives enten i for det officielle brændstofforbrug og de officielle specifikke liter pr. 100 kilometer (l/100 km), (km/l) eller en passende kombination af disse, med én decimal. De officielle specifikke liter -emissioner angives afrundet til nærmeste hele tal i gram pr. kilometer (g/km). CO kilometer pr. CO 2 Disse værdier kan angives i andre enheder (gallon og mil), såfremt det er foreneligt med bestemmelserne i direktiv 80/181/EØF (1) 5) indeholder nedenstående tekst om adgangen til at få en oversigt over brændstofforbrug og CO2 -emissioner: »En oversigt over brændstoføkonomi og CO -emissioner med tal for alle nye personbilmodeller fås gratis på alle 2 salgssteder. « 6) indeholder følgende tekst: »Ud over bilens brændstofeffektivitet spiller også køremåde og andre ikke-tekniske forhold en rolle, når en bils brændstofforbrug og CO2-emissioner skal bestemmes. CO2 er den drivhusgas, der er hovedansvarlig for den globale opvarmning. « (1) Rådets direktiv 80/181/EØF af 20. december 1979 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om måleenheder og om ophævelse af direktiv 71/354/EØF (EFT L 39 af 15. 2. 1980, s. 40). Direktivet er senest ændret ved direktiv 89/617/EØF (EFT L 357 af 7. 12. 1989, s. 28). 18. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 12/21 BILAG II BESKRIVELSE AF OVERSIGTEN OVER BRÆNDSTOFØKONOMI OG CO 2 -EMISSIONER Medlemsstaterne sikrer, at oversigten over brændstoføkonomi og CO2-emissioner mindst indeholder følgende informati- oner: 1) En liste over alle nye personbilmodeller, der udbydes til salg i medlemsstaterne hvert år, opdelt efter fabrikat i alfabetisk rækkefølge. Hvis oversigten i en medlemsstat ajourføres mere end én gang om året, skal den indeholde en liste over alle nye personbilmodeller, der kan fås på den dato, hvor den ajourførte oversigt offentliggøres. 2) For hver model, der er angivet i oversigten, anføres brændstoftypen, den numeriske værdi for det officielle brændstof- forbrug og de officielle specifikke CO 2-emissioner. Værdien for det officielle brændstofforbrug udtrykkes enten i liter pr. 100 kilometer (l/100 km), kilometer pr. liter (km/l) eller en passende kombination af disse, med én decimal. De -emissioner angives afrundet til nærmeste hele tal officielle specifikke CO 2 i gram pr. kilometer (g/km). Disse værdier kan angives i andre enheder (gallon og mil), såfremt det er foreneligt med bestemmelserne i direktiv 80/181/EØF. 3) En iøjnefaldende liste over de ti mest brændstofeffektive nye personbilmodeller ordnet efter stigende specifikke CO2-emissioner for den enkelte brændstoftype. Listen skal angive model, den numeriske værdi for det officielle -emissioner. brændstofforbrug og de officielle specifikke CO 2 4) Råd til bilisterne om, at korrekt brug og regelmæssig vedligeholdelse af køretøjet samt kørselsadfærd, som f. eks. at undgå aggressiv kørsel, nedsætte farten, forudse bremsning, korrekt dæktryk, reducere tomgangsperioder og undgå overlæs, forbedrer brændstofforbruget og mindsker deres personbils CO 2 -emissioner. 5) En forklaring af drivhusgasemissionernes virkninger, de mulige klimaforandringer og motorkøretøjers rolle heri samt oplysninger om de forskellige brændstofmuligheder, der står til forbrugerens rådighed, og disses miljøvirkninger baseret på de seneste videnskabelige resultater og lovgivningsmæssige krav. 6) En henvisning til Fællesskabets mål for gennemsnitlige CO 2 målet skal nås. -emissioner fra nye personbiler og datoen for, hvornår 7) En henvisning til Kommissionens internetoversigt over brændstoføkonomi og CO 2-emissioner, hvis en sådan findes. L 12/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 18. 1. 2000 BESKRIVELSE AF DEN PLAKAT, DER SKAL VÆRE UDSTILLET PÅ SALGSSTEDET BILAG III Medlemsstaterne sikrer, at plakaten/plakaterne mindst opfylder nedenstående krav: 1) Plakaten skal en mindstestørrelse på 70 cm × 50 cm. 2) Informationerne på plakaten skal være letlæselige. 3) Personbilmodellerne grupperes og anføres særskilt efter brændstoftype (benzin eller diesel). Inden for den enkelte -emissioner, med modellen med det laveste officielle brændstoffor- brændstoftype ordnes modellerne efter stigende CO 2 brug øverst. 2-emissioner. Værdien for det officielle brændstofforbrug udtrykkes enten i 4) For hver personbilmodel på listen angives den numeriske værdi for det officielle brændstofforbrug og de officielle specifikke CO liter pr. 100 kilometer (l/100 km), kilometer pr. liter (km/l) eller en passende kombination af disse, med én decimal. De officielle specifikke CO2-emissioner angives afrundet til nærmeste hele tal Disse værdier kan angives i andre enheder (gallon og mil), såfremt det er foreneligt med bestemmelserne i direktiv 80/181/EØF. i gram pr. kilometer (g/km). Nedenfor vises et forslag til udformning. Brændstoftype Rækkefølge Model -emission CO 2 Brændstofforbrug Benzin Diesel 1 2. 1 2. 5) Plakaten skal indeholde nedenstående tekst om muligheden for af få udleveret en oversigt over brændstoføkonomi og CO 2-emissioner: -emissioner med tal for alle nye personbilmodeller fås gratis på alle »En oversigt over brændstoføkonomi og CO 2 salgssteder. « 6) Plakaten skal indeholde nedenstående tekst: »Ud over bilens brændstofeffektivitet spiller også køremåde og andre ikke-tekniske forhold en rolle, når en bils brændstofforbrug og CO 2-emissioner skal bestemmes. CO2 er den drivhusgas, der er hovedansvarlig for den globale opvarmning. « 7) Plakaten skal ajourføres fuldstændigt mindst hver sjette måned. Mellem to ajourføringer tilføjes nye biler nederst på listen. 18. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 12/23 BILAG IV ANFØRELSE AF DATA OM BRÆNDSTOFFORBRUG OG CO 2 -EMISSIONER I REKLAMEMATERIALE Medlemsstaterne sikrer, at alt reklamemateriale indeholder dataene for det officielle brændstofforbrug og de officielle -emissioner for de deri omhandlede køretøjer. Disse informationer bør mindst opfylde nedenstående krav: specifikke CO 2 1) De skal være letlæselige og mindst lige så iøjnefaldende som hovedparten af informationerne i reklamematerialet. 2) De skal være letforståelige, selv ved et overfladisk gennemsyn. 3) De officielle brændstofforbrugsdata bør anføres for alle de forskellige bilmodeller i reklamematerialet. Hvis der anføres mere end én model, kan enten de officielle brændstofforbrugsdata for alle anførte modeller eller forskellen mellem de dårligste og de bedste forbrugsdata angives. Brændstofforbruget angives enten i liter pr. 100 kilometer (l/100 km), kilometer pr. liter (km/l) eller en passende kombination haraf. Alle numeriske data angives med én decimal. Disse værdier kan angives i andre enheder (gallon og mil), såfremt det er foreneligt med bestemmelserne i direktiv 80/181/EØF. Hvis reklamematerialet kun indeholder omtale af fabrikatet og ikke af en bestemt model, er det ikke påkrævet at anføre brændstofforbrugsdata


title: WRITTEN QUESTION E-2329/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission. Unauthorised building in the Parnassos National Park.

eurovoc_concepts:
Greece
environmental protection
heritage protection
national park

text: C 219 E/148 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 In view of the difficult budget situation prevailing in 2000, the Commission cannot propose to the Council that further measures of the type in force from 1991 until 1996, following the war in Yugoslavia, be taken to assist the transport sector. (2000/C 219 E/186) WRITTEN QUESTION E-2329/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission Subject: Unauthorised building in the Parnassos National Park (13 December 1999) Environmental organisations are claiming that country houses have been built in the heart of the Parnassos National Park, which forms part of the Fokida region(cid:146)s Natura 2000 network. There are also reports of a presidential decree abolishing the national park and dividing it into plots and legalised pasturage. Will the Commission say: 1. whether it is aware of the proposals to abolish or change the nature of the area forming part of the Natura 2000 network and 2. what action it intends to take to protect the above area, which is a national park and classified as a Natura 2000 zone (cid:145)A(cid:146)? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (21 December 1999) The Commission is not aware of any plans to modify or abolish the protection status of the Parnassos national park, which is included in a site proposed for the Natura 2000 network established according to Directive 92/43/EEC on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (1). As a matter of fact, in the past, within the framework of a LIFE-Nature project co-funded by the Commission and aiming to improve conservation and management conditions of Greek national parks, a management plan for the Parnassos national park was also prepared. This management plan, drawing on thorough knowledge acquired of the entire massif of Parnassos, provides for a modification of the boundaries of the national park involving a correction and extension of the existing core area (dating from 1938), as well as a clear definition and extension of the peripheral zone, only vaguely defined so far. Within the core area in particular, no human interventions such as those mentioned by the Honourable Member, are allowed. According to information provided by the Greek authorities, a Presidential decree has now been drafted, on the basis of the proposals of the management plan, and has been forwarded for adoption. (1) OJ L 206, 22. 7. 1992. (2000/C 219 E/187) WRITTEN QUESTION E-2330/99 by Marietta Giannakou-Koutsikou (PPE-DE) to the Commission Subject: Private companies forwarding documents and parcels (13 December 1999) The forwarding of documents and parcels from one country to another using private despatching companies and couriers appears to in practice offer little guarantee of the safety of the consignment or its arrival with the intended recipient. The problem arises mainly from the fact that consignments are forwarded using an outside company which, in turn, may entrust the transport and the delivery thereof to yet other natural or legal persons, a process which offers no protection at all to the interests of the sender,


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2434/99 υποβολή: Inger Schörling (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Οδηγία της ΕΕ κατά της περιοριστικής πολιτικής της Σουηδίας για τα ναρκωτικά.

eurovoc_concepts:
Sweden
import restriction
infringement of EU law
narcotic

text: C 303 E/60 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 24. 10. 2000 Widgren, εκτιµα΄ ο΄τι η διακι΄νηση λαθροµεταναστω΄ν αποδι΄δει στις εγκληµατικε΄ς οργανω΄σεις κε΄ρδος µεγαλυ΄τερο των 50 δις φινλανδικω΄ν µα΄ρκων ετησι΄ως, εποµε΄νως το ζη΄τηµα δεν ει΄ναι αση΄µαντο. Τι µε΄τρα προτι΄θεται να λα΄βει η Ευρωπαι¤κη΄ νωση για την αποτροπη΄ αυτη΄ς της παρα΄νοµης και εντελω΄ς 1. απα΄νθρωπης εµπορι΄ας ανθρω΄πων και της αντι΄στοιχης ροη΄ς κερδω΄ν προς τις παρα΄νοµες οργανω΄σεις; Πω΄ς θα διασφαλι΄σει η ΕΕ ο΄τι το µεταναστευτικο΄ ρευ΄µα προς τα κρα΄τη µε΄λη θα παραµει΄νει υπο΄ τον ε΄λεγχο 2. των κρατω΄ν µελω΄ν µε δεδοµε΄νες τις µακρε΄ς λι΄στες αναµονη΄ς για νο΄µιµη µετανα΄στευση και το οικονοµικο΄ χα΄σµα µεταξυ΄ της Ανατολικη΄ς Ευρω΄πης και της ΕΕ; Apa·nthsh toy k. Vitorino ej ono·matow thw Epitroph·w (27 Ianoyari·oy 2000) Η Επιτροπη΄ συµµερι΄ζεται τις ανησυχι΄ες του αξιο΄τιµου µε΄λους ο΄σον αφορα΄ τις διαστα΄σεις που ε΄χει πα΄ρει το φαινο΄µενο της λαθροµετανα΄στευσης. ∆υνα΄µει του α΄ρθρου 63 (πρω΄ην α΄ρθρο 73 Κ) της συνθη΄κης ΕΚ, στο εξη΄ς προβλε΄πεται ο΄τι το Συµβου΄λιο θεσπι΄ζει, εντο΄ς πε΄ντε ετω΄ν απο΄ την ε΄ναρξη ισχυ΄ος της συνθη΄κης του Άµστερνταµ, µε΄τρα περι΄ µεταναστευτικη΄ς πολιτικη΄ς, ιδι΄ως στους τοµει΄ς της καταπολε΄µησης της παρα΄νοµης µετανα΄στευσης και της παρα΄νοµης διαµονη΄ς, συµπεριλαµ- βανοµε΄νου του επαναπατρισµου΄ παρανο΄µως διαµενο΄ντων. Τα δια΄φορα προβλεπο΄µενα µε΄τρα παρουσια΄ζονται αναλυτικα΄ στο σχε΄διο δρα΄σης του Συµβουλι΄ου και της Επιτροπη΄ς σχετικα΄ µε τις βε΄λτιστες διαδικασι΄ες για την εφαρµογη΄ των διατα΄ξεων της συνθη΄κης του Άµστερνταµ που αφορου΄ν τη δηµιουργι΄α ενο΄ς χω΄ρου ελευθερι΄ας, ασφα΄λειας και δικαιοσυ΄νης (1). Στα συµπερα΄σµατα του Ευρωπαι¤κου΄ Συµβουλι΄ου του Τα΄µπερε, δο΄θηκαν οι πολιτικε΄ς κατευθυ΄νσεις για την υλοποι΄ηση του εν λο΄γω σχεδι΄ου δρα΄σης. Το προαναφερο΄µενο Ευρωπαι¤κο΄ Συµβου΄λιο, τονι΄ζοντας τη σηµασι΄α της εξασφα΄λισης µιας αποτελεσµατικο΄τερης διαχει΄ρισης των µεταναστευτικω΄ν ρευµα΄των, ζη΄τησε, µεταξυ΄ α΄λλων, τη χα΄ραξη µιας ενεργου΄ς κοινη΄ς πολιτικη΄ς στον τοµε΄α των θεωρη΄σεων και των πλαστω΄ν εγγρα΄φων, καθω΄ς και την ενι΄σχυση της συνεργασι΄ας και της αµοιβαι΄ας τεχνικη΄ς συνδροµη΄ς µεταξυ΄ των υπηρεσιω΄ν ελε΄γχου των συνο΄ρων των κρατω΄ν µελω΄ν. Επι΄σης, το Ευρωπαι¤κο΄ Συµβου΄λιο το΄νισε το πο΄σο ει΄ναι σηµαντικο΄ να αναληφθει΄ δρα΄ση στην πηγη΄ της λαθροµετανα΄στευσης, µε την καταπολε΄µηση των εγκληµατικω΄ν δικτυ΄ων που, ο΄λο και συχνο΄τερα, οργανω΄νουν την εµπορι΄α και την οικονοµικη΄ εκµετα΄λλευση των µεταναστω΄ν, και µε την προστασι΄α των δικαιωµα΄των των θυµα΄των, ειδικο΄τερα των γυναικω΄ν και των παιδιω΄ν. Τε΄λος, υπογρα΄µµισε επι΄σης τη σπουδαιο΄τητα της συνεργασι΄ας µε τις χω΄ρες καταγωγη΄ς και διε΄λευσης. Τα δια΄φορα αυτα΄ µε΄τρα (cid:129) στα οποι΄α η Επιτροπη΄ προτι΄θεται να προσφε΄ρει τη συµβολη΄ της (cid:129) πρε΄πει να ερµηνευθου΄ν στο γενικο΄ πλαι΄σιο της κοινη΄ς ευρωπαι¤κη΄ς πολιτικη΄ς που ε΄χουν καθορι΄σει οι αρχηγοι΄ κρατω΄ν και κυβερνη΄σεων στον τοµε΄α του ασυ΄λου και της µετανα΄στευσης. Η εν λο΄γω πολιτικη΄ υποστηρι΄ζει επι΄σης την σταδιακη΄ δηµιουργι΄α µιας σχε΄σης απο΄ κοινου΄ ανα΄πτυξης µε τις χω΄ρες και τις περιφε΄ρειες καταγωγη΄ς των µεταναστω΄ν, και την εξασφα΄λιση ι΄σης µεταχει΄ρισης για τους υπηκο΄ους τρι΄των χωρω΄ν που διαµε΄νουν νοµι΄µως στην επικρα΄τεια των κρατω΄ν µελω΄ν. (1) ΕΕ C 19 της 23. 1. 1999. (2000/C 303 E/054) GRAPTH ERVTHSH P-2434/99 ypobolh·: Inger Schörling (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Οδηγι΄α της ΕΕ κατα΄ της περιοριστικη΄ς πολιτικη΄ς της Σουηδι΄ας για τα ναρκωτικα΄ Στη Σουηδι΄α ισχυ΄ουν κανο΄νες οι οποι΄οι περιορι΄ζουν αυστηρα΄ την εισαγωγη΄ ουσιω΄ν που κατατα΄σσονται στα ναρκωτικα΄ -ακο΄µη και στην περι΄πτωση που αυτε΄ς χορηγου΄νται µε ιατρικη΄ συνταγη΄ για θεραπευτικου΄ς σκοπου΄ς. Για παρα΄δειγµα, συ΄µφωνα µε τον κανονισµο΄ 1997:11 του σουηδικου΄ Εθνικου΄ Οργανισµου΄ Φαρµα΄κων, µπορει΄ κανει΄ς να εισαγα΄γει στη χω΄ρα αµφεταµι΄νες µο΄νο για προσωπικη΄ κατανα΄λωση µε΄γιστης δια΄ρκειας πε΄ντε ηµερω΄ν. 24. 10. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 303 E/61 νας σουηδο΄ς γιατρο΄ς κατη΄γγειλε στην Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ την εν λο΄γω πρακτικη΄ και τους σχετικου΄ς κανο΄νες της Σουηδι΄ας, υποστηρι΄ζοντας ο΄τι ε΄ρχονται σε αντι΄θεση µε τους κανο΄νες της ΕΕ για την ελευ΄θερη κυκλοφορι΄α εµπορευµα΄των και υπηρεσιω΄ν. Ο γιατρο΄ς αυτο΄ς ζητει΄ απο΄ την Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ να κινη΄σει διαδικασι΄α κατα΄ της Σουηδι΄ας και να χαρακτηρι΄σει τους κανο΄νες της παρα΄νοµους -λο΄γω ασυµβατο΄τητας προς την κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α. Σε περι΄πτωση που η Επιτροπη΄ αποφανθει΄ ο΄τι η σουηδικη΄ νοµοθεσι΄α ε΄ρχεται σε αντι΄θεση προς το κοινοτικο΄ δι΄καιο, θα µπορου΄ν σουηδοι΄ πολι΄τες να αποκτου΄ν ναρκωτικε΄ς ουσι΄ες µε συνταγε΄ς γιατρω΄ν απο΄ κρα΄τη µε΄λη µε «φιλελευ΄θερη» πολιτικη΄ για τα ναρκωτικα΄, και να τις εισα΄γουν στη Σουηδι΄α χωρι΄ς οι τελωνειακε΄ς αρχε΄ς να µπορου΄ν να παρε΄µβουν; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (5 Ianoyari·oy 2000) Η Επιτροπη΄ επιβεβαιω΄νει ο΄τι ε΄λαβε καταγγελι΄α η΄ οποι΄α αναφε΄ρει ο΄τι η Σουηδι΄α περιορι΄ζει το δικαι΄ωµα των πολιτω΄ν να ταξιδευ΄ουν ελευ΄θερα µεταξυ΄ κρατω΄ν µελω΄ν µε τα δικα΄ τους φα΄ρµακα που ε΄χουν χορηγηθει΄ και αγοραστει΄ µε ιατρικη΄ συνταγη΄. Ο καταγγε΄λων επι΄σης ισχυρι΄ζεται ο΄τι περιορι΄ζεται η ελευ΄θερη α΄σκηση του ιατρικου΄ επαγγε΄λµατος. Τη στιγµη΄ αυτη΄, η Επιτροπη΄ εκτελει΄ τη δικη΄ της αρχικη΄ ε΄ρευνα επι΄ των γεγονο΄των της υπο΄θεσης. Ο θεµελιω΄δης κανο΄νας εντου΄τοις, ο΄πως ορι΄ζεται παραδει΄γµατος χα΄ρη στα πορι΄σµατα του ∆ικαστηρι΄ου (1) ει΄ναι ο΄τι οι πολι΄τες επιτρε΄πεται να ταξιδευ΄ουν ελευ΄θερα µεταξυ΄ κρατω΄ν µελω΄ν µε τα προσωπικα΄ τους φα΄ρµακα που ε΄χουν νο΄µιµα συνταγολογηθει΄ και αγοραστει΄. Οι πρου¤ποθε΄σεις που διε΄πουν την προ΄σβαση στα επαγγε΄λµατα του γιατρου΄ και του φαρµακοποιου΄ και οι πρου¤ποθε΄σεις υπο΄ τις οποι΄ες ασκου΄νται τα επαγγε΄λµατα αυτα΄, εναρµονι΄στηκαν απο΄ τις «ιατρικε΄ς οδηγι΄ες» της Οδηγι΄ας του Συµβουλι΄ου 75/362/ΕΟΚ της 16ης Ιουνι΄ου 1975 περι΄ αµοιβαι΄ας αναγνω΄ρισης των διπλωµα΄των πιστοποιητικω΄ν και α΄λλων τι΄τλων ιατρικη΄ς και περι΄ των µε΄τρων προς διευκο΄λυνση της πραγµατικη΄ς α΄σκησης του δικαιω΄µατος εγκατα΄στασης και του δικαιω΄µατος της ελευ΄θερης παροχη΄ς υπηρεσιω΄ν (2) και την Οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 75/363/ΕΟΚ της 16ης Ιουνι΄ου 1975 σχετικα΄ µε τον συντονισµο΄ των νοµοθετικω΄ν κανονιστικω΄ν και διοικητικω΄ν διατα΄ξεων που αφορου΄ν τις δραστηριο΄τητες των ιατρω΄ν (3) που ενοποιη΄θηκαν απο΄ την οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 93/16/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 5ης Απριλι΄ου 1993 για τη διευκο΄λυνση της ελευ΄θερης κυκλοφο- ρι΄ας των ιατρω΄ν και της αµοιβαι΄ας αναγνω΄ρισης των διπλωµα΄των, πιστοποιητικω΄ν και α΄λλων τι΄τλων τους (4) και απο΄ τις «οδηγι΄ες φαρµακοποιω΄ν» της οδηγι΄ας του Συµβουλι΄ου 85/432/ΕΟΚ της 16ης Σεπτεµβρι΄ου 1985 για τον συντονισµο΄ των νοµοθετικω΄ν, κανονιστικω΄ν και διοικητικω΄ν διατα΄ξεων που αφορου΄ν ορισµε΄νες δραστηριο΄τητες στον τοµε΄α της φαρµακευτικη΄ς (5) και την οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 85/433/ΕΟΚ της 16ης Σεπτεµβρι΄ου 1985 για την αµοιβαι΄α αναγνω΄ριση των διπλωµα΄των, πιστοποιητικω΄ν και α΄λλων τι΄τλων φαρµακευτικη΄ς και για τη λη΄ψη µε΄τρων προς διευκο΄λυνση της πραγµατικη΄ς α΄σκησης του δικαιω΄µατος εγκατα΄στασης για ορισµε΄νες δραστηριο΄τη- τες του φαρµακευτικου΄ τοµε΄α (6). Ως αποτε΄λεσµα αυτω΄ν, µια ιατρικη΄ συνταγη΄ που εκδι΄δεται απο΄ ε΄ναν ιατρο΄ εγκατεστηµε΄νο σε ε΄να α΄λλο κρα΄τος µε΄λος παρε΄χει τις ι΄διες εγγυη΄σεις για τους ασθενει΄ς µε µι΄α συνταγη΄ που εκδι΄δεται απο΄ ε΄ναν γιατρο΄ σε α΄λλο κρα΄τος µε΄λος. Εντου΄τοις, οι φαρµακοποιοι΄ η΄ α΄λλοι επαγγελµατι΄ες εξουσιοδοτηµε΄νοι να χορηγου΄ν ιατρικη΄ συνταγη΄ και φα΄ρµακα µπορου΄ν ακο΄µη να αρνηθου΄ν την εκτε΄λεση συνταγη΄ς εφο΄σον υπα΄ρχουν οιεσδη΄ποτε αµφιβολι΄ες ως προς την αυθεντικο΄τητα΄ της, ο΄πως θα µπορου΄σε να ισχυ΄ει στην περι΄πτωση συνταγω΄ν οι οποι΄ες φαι΄νεται να χρησιµοποι- ου΄νται καταχρηστικω΄ς η΄ χρησιµοποιου΄νται για παρα΄νοµους σκοπου΄ς (ειδικε΄ς ιατρικε΄ς συνταγε΄ς που αφορου΄ν κυρι΄ως ναρκωτικε΄ς η΄ ψυχοτρο΄πους ουσι΄ες και προβλε΄πονται απο΄ το α΄ρθρο 3(2) της οδηγι΄ας του Συµβουλι΄ου 92/ 26/ΕΟΚ της 31ης Μαρτι΄ου 1992 σχετικα΄ µε την κατα΄ταξη για τη χορη΄γηση των φαρµα΄κων που ορι΄ζονται για ανθρω΄πινη χρη΄ση (7)). Εα΄ν η Επιτροπη΄ µετα΄ απο΄ την ε΄ρευνα΄ της καταλη΄ξει στην α΄ποψη ο΄τι ο υπο΄ψη σουηδικο΄ς κανονισµο΄ς, περιορι΄ζει το δικαι΄ωµα των πολιτω΄ν να ταξιδευ΄ουν µε φα΄ρµακα που περιε΄χουν δεξαµφεταµι΄νη ει΄ναι αντι΄θετος προς το α΄ρθρο 28 της συνθη΄κης ΕΚ (πρω΄ην α΄ρθρο 30), οι σουηδικε΄ς αρχε΄ς θα πρε΄πει να εξηγη΄σουν τη θε΄ση τους και να δει΄ξουν ο΄τι το σουηδικο΄ µε΄τρο ει΄ναι αιτιολογηµε΄νο, συ΄µφωνα µε τις αρχε΄ς της αναγκαιο΄τητας και αναλογικο΄τητας, βα΄σει οιανδη΄ποτε απο΄ τους λο΄γους που προβλε΄πονται στο α΄ρθρο 30 της συνθη΄κης ΕΚ (πρω΄ην α΄ρθρο 36) εδω΄ για ειδικου΄ς λο΄γους δηµο΄σιας υγει΄ας. (1) Στις περιπτω΄σεις Decker, C-120/95 της 28ης Απριλι΄ου 1998, Επιτροπη΄ κατα΄ Γερµανι΄ας, C 62/90 της 8ης Απριλι΄ου 1992 και Schumacher, C-215/87 της 7ης Μαρτι΄ου 1989. ΕΕ L 167 της 30. 6. 1975. ΕΕ L 167 της 30. 6. 1975. ΕΕ L 165 της 7. 7. 1993. ΕΕ L 253 της 24. 9. 1985. ΕΕ L 253 της 24. 9. 1985. ΕΕ L 113 της 30. 4. 1992. (2) (3) (4) (5) (6) (7)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2268/99 υποβολή: Hans Kronberger (NI) προς την Επιτροπή. Αναγνώριση επαγγελματικής επάρκειας ως χειρομαλάκτη εντός της ΕΕ.

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
application of EU law
legal basis
paramedical profession
recognition of diplomas

text: C 303 E/40 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 Epitroph·w. Oi poli·tew mporoy·n epi·shw na enhmerv·nontai gia ta dikaiv·mata· toyw poy aporre·oyn apo· to koinotiko· di·kaio me·sv thw «yphresi·aw prosanatolismoy· politv·n» me thn opoi·a mporei· na epikoinvnh·sei kanei·w thlefvnikv·w, kai ma·lista atelv·w, se o·la ta kra·th me·lh) h· me·sv toy Internet. (1) To geniko· sy·sthma den efarmo·zetai sta epagge·lmata gia ta opoi·a ypa·rxei eidikh· koinotikh· nomouesi·a poy enarmoni·zei tiw ela·xistew apaith·seiw epaggelmatikv·n proso·ntvn (p. x. : giatroi·, genikoi· nosoko·moi, mai·ew, odonti·atroi, farmakopoioi·, kai, se ka·poio baumo·, arxite·ktonew). Gia ta epagge·lmata ayta·, proble·petai «ayto·math» anagnv·rish. EE L 19 thw 24. 1. 1989. EE L 209 thw 24. 7. 1992. (2) (3) (4) Ble·pe a·ruro 8(2) thw odhgi·aw 89/48/EOK kai a·ruro 12(2) thw odhgi·aw 92/51/EOK. (2000/C 303 E/036) GRAPTH ERVTHSH E-2268/99 ypobolh·: Hans Kronberger (NI) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Anagnv·rish epaggelmatikh·w epa·rkeiaw vw xeiromala·kth ento·w thw EE Se mia sygkekrime·nh peri·ptvsh e·na a·tomo aystriakh·w yphkoo·thtaw poy ei·xe ypoba·lei ai·thsh sxetika· me thn anagnv·rish thw epaggelmatikh·w toy epa·rkeiaw apo· thn kybe·rnhsh thw Ka·tv Bayari·aw (Germani·a) e·labe arnhtikh· apa·nthsh me thn ako·loyuh aitiolo·ghsh: «Mia anagnv·rish me ba·sh thn odhgi·a 92/51/EOK (1) kai vw ek toy·toy sy·mfvna me thn para·grafo 2, eda·fio 4 toy MRhG (no·mow peri· xeiromalaktv·n kai fysikouerapeytv·n) den ei·nai dynath·, dio·ti ta en lo·gv epagge·lmata den antapokri·nontai sto epaggelmatiko· pro·typo toy xeiromala·kth kai toy iatrikoy· kauhghth· koly·mbhshw para· thn en me·rei tayto·shmh epaggelmatikh· onomasi·a toyw. » Omvw to omospondiako· ypoyrgei·o sth Bo·nnh e·dvse ston aitoy·nta (cid:129) se sxetiko· erv·thma· toy (cid:129) anti·ueth plhrofo·rhsh, dhladh· o·ti h anagnv·rish thw ekpai·deysh·w toy sy·mfvna me thn para·grafo 16 sto plai·sio thw koinotikh·w odhgi·aw ei·nai asfalv·w dynath·. H Epitroph· kalei·tai na apanth·sei stiw ako·loyuew ervth·seiw: 1. Ei·nai apo· nomikh·w a·pochw oruo·, na aporri·ptetai se e·nan aystriako· yph·koo anagnv·rish thw epaggelmatikh·w toy epa·rkeiaw vw xeiromala·kth sth Germani·a; 2. Poia· nomikh· ba·sh isxy·ei telika·; (1) EE L 209 thw 24. 7. 1992, sel. 25. Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (14 Ianoyari·oy 2000) 1. Nai, efo·son ta epagge·lmata diafe·royn, o·pvw ejhgei·tai katvte·rv. Katarxh·n to geniko· sy·sthma, o·pvw ayto· kauori·zetai sthn odhgi·a 89/48/EOK toy Symboyli·oy thw 2. 21hw Dekembri·oy 1988 sxetika· me e·na geniko· sy·sthma anagnv·rishw tvn diplvma·tvn tritoba·umiaw ekpai·deyshw poy pistopoioy·n epaggelmatikh· ekpai·deysh ela·xisthw dia·rkeiaw triv·n etv·n (1) kauv·w kai sthn odhgi·a 92/51/ EOK toy Symboyli·oy thw 18hw Ioyni·oy 1992 sxetika· me e·na dey·tero geniko· sy·sthma anagnv·rishw thw epaggelmatikh·w ekpai·deyshw, to opoi·o symplhrv·nei thn odhgi·a 89/48/EOK, afora· thn anagnv·rish diplvma·tvn kai epaggelmatikv·n proso·ntvn sto esvteriko· thw Koino·thtaw, plhn tvn ejaire·sevn poy proble·pontai stiw odhgi·ew. Vsto·so, prokeime·noy ka·poiow na askh·sei se e·na kra·tow me·low to i·dio epa·ggelma me ayto· to opoi·o mporei·, ba·sei tvn proso·ntvn toy, na askh·sei sto kra·tow me·low sto opoi·o ekpaidey·uhke, pre·pei na syntre·xoyn orisme·new proy¤ poue·seiw• eidiko·tera, o endiafero·menow pre·pei na diaue·tei o·la ta apaitoy·mena proso·nta, env· ofei·lei epi·shw na zhth·sei thn anagnv·rish tvn diplvma·tvn toy apo· to kra·tow me·low sto opoi·o pro·keitai na askh·sei thn epaggelmatikh· toy drasthrio·thta. Ea·n den syntre·xoyn o·lew oi proy¤ poue·seiw efarmogh·w tvn odhgiv·n, e·na kra·tow me·low mporei· na arnhuei· na tiw efarmo·sei. H aporriptikh· apo·fash pre·pei, bebai·vw, na ei·nai aitiologhme·nh v·ste na mporei· na elegxuei· an pra·gmati h sygkekrime·nh peri·ptvsh ejairei·tai apo· to pedi·o efarmogh·w tvn odhgiv·n. 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/41 Mia atomikh· apo·fash basi·zetai sth sy·gkrish tvn proso·ntvn toy metana·sth me thn ekpai·deysh poy proble·petai o·son afora· to epa·ggelma to opoi·o o metana·sthw epiuymei· na askh·sei se e·na sygkekrime·no kra·tow me·low (sthn peri·ptvsh ayth· efarmo·zontai oi eunike·w kanonistike·w ryumi·seiw). Eja·lloy, apo· to kra·tow me·low sto opoi·o o metana·sthw ue·lei na ergasuei·, lamba·netai epi·shw ypo·ch to pedi·o drasthrio·thtaw tvn epaggelma·tvn kai sta dy·o kra·th me·lh. H ajiolo·ghsh tvn pragmatikv·n stoixei·vn poy perilamba·nontai se e·na atomiko· fa·kelo empi·ptei sthn armodio·thta tvn eunikv·n arxv·n kai dienergei·tai sy·mfvna me th diadikasi·a poy kauori·zetai stiw odhgi·ew• h diadikasi·a ayth· proble·pei thn e·kdosh aitiologhme·nhw apo·fashw kai th gnvstopoi·hsh· thw ston endiafero·meno ento·w tessa·rvn mhnv·n apo· thn kata·uesh toy plh·royw fake·loy toy metana·sth sthn armo·dia arxh·. To gegono·w o·ti dy·o epagge·lmata se dy·o kra·th me·lh fe·royn paro·moia onomasi·a, apotelei· aplv·w e·ndeijh o·ti ta en lo·gv epagge·lmata ei·nai endexome·nvw tayto·shma. Sthn pragmatiko·thta, h tayto·thta dy·o epaggelma·tvn se dy·o diaforetika· kra·th me·lh kauori·zetai ba·sei toy pedi·oy drasthrio·thtaw ka·ue epagge·lmatow kai o·xi ba·sei thw onomasi·aw toy. Ea·n ypa·rxoyn poly· shmantike·w diafore·w, ende·xetai na pro·keitai gia dy·o diaforetika· epagge·l- mata sta en lo·gv dy·o kra·th me·lh kai, vw ek toy·toy, to geniko· sy·sthma den mporei· na efarmosuei·. Ekto·w apo· thn ejairetikh· ayth· peri·ptvsh, o·tan ypa·rxoyn shmantike·w diafore·w metajy· tvn ekpaideytikv·n systhma·tvn dy·o kratv·n melv·n, ei·nai dynato· na zhthuei· apo· to metana·sth h anaplh·rvsh tvn ellei·cevn v·ste na kalyfuoy·n oi oysiastike·w diafore·w poy yfi·stantai metajy· tvn dy·o systhma·tvn. Sth sygkekrime·nh peri·ptvsh, o endiafero·menow e·xei th dynato·thta, efo·son to epiuymei·, na askh·sei ta dikaiv·mata· toy sto kra·tow me·low ypodoxh·w sy·mfvna me to esvteriko· di·kaio kai, eidiko·tera, na probei· sthn a·skhsh prosfygh·w. H proanaferuei·sa odhgi·a pare·xei sto metana·sth th dynato·thta dikastikh·w prosfygh·w sy·mfvna me to euniko· di·kaio. Eja·lloy, ba·sei tvn plhroforiv·n poy parasxe·uhkan apo· tiw germanike·w arxe·w, o endiafero·menow ua mporoy·se na zhth·sei thn epaneje·tash thw apo·fashw apo· to Ypoyrgei·o Ygei·aw (Gesundhei- tsministerium) toy kratidi·oy sto opoi·o ekdo·uhke h apo·fash. (1) EE L 19 thw 24. 1. 1989. (2000/C 303 E/037) GRAPTH ERVTHSH E-2276/99 ypobolh·: Cristiana Muscardini (UEN) prow to Symboy·lio (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Arxh· ele·gxoy tvn ue·sevn toy nternet Dedome·nhw thw ay·jhshw tvn ue·sevn toy nternet stiw opoi·ew dida·sketai o tro·pow oikiakh·w paraskeyh·w xhmikv·n narkvtikv·n, promh·ueiaw polemikoy· ylikoy· kai ejey·reshw mikrv·n paidiv·n gia sejoyalikh· xrh·sh, mporei· h Eyrvpai¤kh· nvsh na dhmioyrgh·sei mi·a Arxh· gia thn ajiolo·ghsh o·lvn tvn ue·sevn nternet, entopi·zontaw ayte·w poy katafanv·w parabia·zoyn toyw no·moyw tvn kratv·n melv·n, kai, kata· syne·peia, na ejeta·sei ta aparai·thta me·tra prokeime·noy na empodi·sei thn dia toy nternet parabi·ash tvn no·mvn kai thn dia·prajh egklhmatikv·n energeiv·n; Apa·nthsh (10/11 Aprili·oy 2000) H Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh symmeri·zetai thn anhsyxi·a thw kyri·aw boyleytoy· o·son afora· th dia·dosh ue·sevn toy Diadikty·oy poy perie·xoyn plhrofori·ew poy enuarry·noyn thn egklhmatikh· symperifora·. Gia to lo·go ayto· ane·uese sthn Eyrvpo·l to kauh·kon thw katapole·mhshw thw egklhmatiko·thtaw me·sv toy Diadikty·oy, efo·son h egklhmatiko·thta ayth· empi·ptei stiw armodio·thte·w thw. H Eyrvpo·l e·xei katastei· epixeirhsiakh· apo· thn 1 Ioyni·oy 1999 kai energei· e·ktote ston tome·a thw katapole·mhshw toy laurempori·oy narkvtikv·n kai thw empori·aw prosv·pvn, perilambanome·nhw thw ekmeta·lley- shw anhli·kvn kai thw paragvgh·w, pv·lhshw h· dia·doshw paidikoy· pornografikoy· ylikoy·, ento·w tvn ori·vn tvn sto·xvn poy perigra·fontai sth sy·mbash thw Eyrvpo·l (1) (2). Anejarth·tvw tvn periptv·sevn poy empi·ptoyn stiw armodio·thtew thw Eyrvpo·l, ta kra·th me·lh ei·nai armo·dia gia ton e·legxo tvn plhroforiv·n poy diati·uentai me·sv toy Diadikty·oy. (cid:201)xei h·dh divxuei· poinika· e·naw pa·roxow pro·sbashw dio·ti prose·fere xv·ro se ue·sh poy die·neme para·nomew plhrofori·ew


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2365/99 υποβολή: Anders Wijkman (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Οι εκπομπές του διοξειδίου του άνθρακα και το κλίμα.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU policy
common transport policy
energy policy
greenhouse gas

text: C 280 E/32 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 Sthn anakoi·nvsh ypogrammi·zetai epi·shw o·ti e·xoyn xrhsimopoihuei· se eyrei·a kli·maka kampa·niew me ta MME vw me·so gia thn ay·jhsh tvn gnv·sevn toy koinoy· o·son afora· ta narkvtika·. Gia na ei·nai apotelesmatika·, ta mhny·mata se ayte·w tiw kampa·niew pre·pei na ei·nai safv·w epikentrvme·na, enhmervme·na kai realistika·. Ei·nai y·cisthw shmasi·aw na droyn ayte·w oi kampa·niew plhrofo·rhshw vw stoixei·o yposth·rijhw energeiv·n topikoy· epipe·doy poy ylopoioy·ntai me thn prooptikh· thw agvgh·w to·so tvn ne·vn o·so kai anurv·pvn poy diadramati·zoyn ro·lo kentrikh·w shmasi·aw sto periba·llon toyw. Epiple·on, pre·pei na tonistei· o·ti ayth· h paidagvgikh· prose·ggish proy¤ poue·tei o·ti h plhrofo·rhsh poy apeyuy·netai stoyw ne·oyw pre·pei na noei·tai vw diadikasi·a epikoinvni·aw kai dia·logow ma·llon para· vw kampa·nia. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· ei·nai pepeisme·nh o·ti h energo·w symmetoxh· tvn ne·vn stiw drasthrio·thtew plhrofo·rhshw ei·nai kri·simhw shmasi·aw gia thn epityxi·a toyw. H eyrvpai¤kh· ebdoma·da pro·lhchw tvn narkvtikv·n apotelei· kalo· para·deigma syndyasmoy· miaw basikh·w prose·ggishw me mia eyrvpai¤kh· kampa·nia gia thn probolh· toy ue·matow thw ebdoma·daw kai thn yposth·rijh thw aph·xhshw tvn topikv·n ekdhlv·sevn. H Epitroph·, sto plai·sio toy koinotikoy· progra·mmatow dra·shw gia thn pro·lhch thw eja·rthshw apo· ta narkvtika· (1996-2000), prov·uhse kai sygxrhmatodo·thse treiw eyrvpai¤ke·w ebdoma·dew pro·lhchw narkvtikv·n se o·la ta kra·th me·lh. H ebdoma·da toy 1998 poy aforoy·se ta ne·a synuetika· narkvtika· kai apeyuyno·tan stoyw ne·oyw, periela·mbane e·na thleoptiko· spot 30 deyterole·ptvn se 18 glv·ssew, mia diafh·mish apo· to radio·fvno se 6 glv·ssew, mia diafh·mish ston ty·po se 12 glv·ssew, e·na fylla·dio se 13 glv·ssew kai mia afi·sa se 19 glvssike·w ekdo·seiw. H ebdoma·da egkainia·sthke me mia dih·merh dieunh· dia·skech sxetika· me thn pro·lhch tvn narkvtikv·n kai th sxetikh· politikh· poy organv·uhke apo· to Dh·mo thw Bie·nnhw me thn yposth·rijh thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w. Epiple·on to koinotiko· pro·gramma dra·shw gia thn pro·lhch thw eja·rthshw apo· ta narkvtika· (1996-2000) xrhmatodotei· sxe·dia se dia·fora kra·th me·lh gia th dia·dosh kata·llhlvn plhroforiv·n metajy· tvn ne·vn sxetika· me ta synuetika· narkvtika·. Ayta· ta sxe·dia parh·gagan polla· diaforetika· ei·dh ylikoy· ekpai·deyshw kai plhrofo·rhshw me th morfh· fylladi·vn, egxeiridi·vn, optikoakoystikv·n proi¤o·ntvn kai istoxv·rvn. Epiple·on ayta· ta sxe·dia organv·uhkan se eyrvpai¤ka· di·ktya gia thn antallagh· monte·lvn kalh·w praktikh·w kai thn ana·ptyjh koinh·w dra·shw me eyrvpai¤kh· prostiue·menh aji·a. Afete·roy, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· kri·nei o·ti den ei·nai sko·pimo na provuhuoy·n kampa·niew me·svn enhme·rvshw poy den lamba·noyn ypo·ch tiw ana·gkew kai tiw ejeli·jeiw se topiko·, perifereiako· kai euniko· epi·pedo kauo·son ayto· ei·nai anti·ueto prow thn arxh· thw epikoyriko·thtaw kai den apotelei· apotelesmatikh· xrh·sh toy dhmo·sioy xrh·matow. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· e·xei anala·bei thn ypoxre·vsh na synexi·sei tiw prospa·ueie·w thw gia thn pro·lhch thw eja·rthshw apo· ta narkvtika· kai thn prov·uhsh ygiv·n tro·pvn zvh·w metajy· tvn ne·vn. (1) COM(1999)239 teliko·. (2000/C 280 E/031) GRAPTH ERVTHSH E-2365/99 ypobolh·: Anders Wijkman (PPE-DE) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Oi ekpompe·w toy diojeidi·oy toy a·nuraka kai to kli·ma Oi klimatologike·w allage·w uevroy·ntai apo· polloy·w to megaly·tero oikologiko· pro·blhma poy antimetvpi·zei h anurvpo·thta. Gia to lo·go ayto· apaitei·tai h a·mesh lh·ch me·trvn stoyw tomei·w thw ene·rgeiaw kai tvn metaforv·n v·ste na teuoy·n ypo· e·legxo ta ae·ria poy prokaloy·n to faino·meno toy uermokhpi·oy. Sthn teleytai·a e·kuesh thw Eyrvpai¤kh·w Yphresi·aw gia to Periba·llon sthn Kopegxa·gh ekfra·zetai h mega·lh anhsyxi·a se o·,ti afora· tiw ekpompe·w CO2, idiai·tera ston tome·a tvn metaforv·n. Poia· me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph· sto plai·sio thw armodio·thta·w thw stoyw tomei·w thw ene·rgeiaw kai tvn metaforv·n gia na diasfali·sei th shmantikh· mei·vsh tvn ekpompv·n CO2; Apa·nthsh thw K. Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (14 Febroyari·oy 2000) Oi klimatike·w metabole·w apoteloy·n tome·a kleidi· gia th symperi·lhch tvn periballontikv·n problhmatismv·n se o·lew tiw tomeake·w politike·w. Ayto· anafe·rontan sthn e·kuesh (1) thw Epitroph·w sxetika· me thn oloklh·rvsh, poy apeyuy·nontan prow to Symboy·lio toy Elsi·nki, alla· kai stiw ekue·seiw toy Symboyli·oy Metaforv·n kai Periba·llontow (2) toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy sto Elsi·nki. 3. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 280 E/33 H diatomeakh· fy·sh toy problh·matow tvn klimatikv·n metabolv·n apaitei· mia eyry·tera oloklhrvme·nh prose·g- gish. (cid:201)tsi, o Epi·tropow o armo·diow gia to Periba·llon anh·ggeile ton Oktv·brio 1999 th dromolo·ghsh eno·w eyrvpai¤koy· progra·mmatow gia tiw klimatike·w metabole·w (ECCP) to opoi·o sh·mera bri·sketai ypo· kata·rtish. H ene·rgeia kai oi metafore·w ua pre·pei na pai·joyn energo· ro·lo sta plai·sia toy ECCP. H Epitroph· ekponei· tv·ra mia anakoi·nvsh o·poy protei·nei me·tra gia kli·ma, o·pvw zhtoy·ntan apo· to Symboy·lio Periba·llontow stiw 12 Oktvbri·oy 1999. Se o·,ti afora· tiw metafore·w, h Epitroph· h·dh ype·bale sto pareluo·n prota·seiw oi opoi·ew an ei·xan gi·nei dekte·w ua ei·xan eynoi¤ke·w epiptv·seiw epi· toy kli·matow, o·pvw gia para·deigma to protaue·n pake·to gia thn anazvogo·nhsh tvn sidhrodromikv·n metaforv·n poy epi· toy paro·ntow bri·sketai ypo· eje·tash sto Symboy·lio. Vsto·so, an ue·loyme na pety·xoyme ton sto·xo toy Kyo·to h dra·sh poy ua analhfuei· pre·pei na yperakonti·zei ta en lo·gv me·tra. Ta tre·xonta me·tra gia to diojei·dio toy a·nuraka (CO2) stiw ekpompe·w tvn aytokinh·tvn (eley·uerew symfvni·ew me thn aytokinhtobiomhxani·a kai me·tra gia parakoloy·uhsh kai epish·mansh) ua pre·pei na symplhrvuoy·n me forologika· ki·nhtra v·ste na gi·nei dynath· h epi·teyjh toy sto·xoy ekpomph·w toy CO2 sta 120 gramma·ria ana· xilio·metro (g/km) me·xri to 2005-2010. H Epitroph· ske·ptetai tv·ra na diastei·lei thn e·nnoia toy periballontika· filikoy· aytokinh·toy (EEV) v·ste na lamba·nontai ypo·ch oi ekpompe·w CO2 kai na symperilhfuoy·n kai ta bare·a oxh·mata. Pre·pei ako·mh na ejetastei· prosektiko·tera to ue·ma tvn ananev·simvn kaysi·mvn kai na ekponhuoy·n koine·w prodiagrafe·w kai mhxanismoi· dianomh·w se o·lh thn Koino·thta, epi·shw de na lhfuoy·n me·tra pro·lhchw anepiuymh·tvn dra·sevn se a·lloyw tomei·w, o·pvw lx sthn poio·thta thw atmo·sfairaw. Ta lambano·mena me·tra stiw aerometafore·w, o·pvw proble·pontai sthn anakoi·nvsh gia tiw aeroporike·w metafore·w kai to periba·llon (3), ua pre·pei na symperie·xoyn periballontika· te·lh gia tiw pth·seiw kai endexome·nvw eley·uerew symfvni·ew me th biomhxani·a. H forologikh· epiba·rynsh toy aeroporikoy· kaysi·moy, eyktai·a kat arxh·n, ua pre·pei na perime·nei sthn pra·jh th diamo·rfvsh toy kata·llhloy nomikoy· plaisi·oy se dieune·w epi·pedo gia na mpore·sei na gi·nei pragmatiko·thta. Ypa·rxei ka·poia pro·tash gia thn ana·ptyjh biv·simvn energeiv·n, mia pro·tash odhgi·aw gia thn anadia·rurvsh toy koinotikoy· plaisi·oy forolo·ghshw energeiakv·n proi¤o·ntvn. Pe·ra o·mvw apo· ayto·, basikh·w shmasi·aw ei·nai na empedvuei· stenh· synergasi·a se strathgikoy·w sto·xoyw ana·mesa stoyw kla·doyw ene·rgeiaw kai periba·llontow. Xreia·zetai h koinotikh· strathgikh· na epikentrvuei· o·lo perisso·tero sth diath·rhsh kai apotelesmatiko·terh xrhsimopoi·hsh thw ene·rgeiaw, sthn prov·uhsh kai ana·ptyjh ananev·simvn energeiv·n kai ne·vn texnologiv·n, sthn aposy·ndesh thw energeiakh·w ana·ptyjhw apo· thn ay·jhsh thw eunikh·w paragvgh·w kai th mei·vsh, endexome·nvw de kai thn kata·rghsh, tvn epidoth·sevn kai a·llvn enisxy·sevn poy pare·xontai sto ky·klvma tvn oryktv·n kaysi·mvn. Pre·pei loipo·n na yiouethuoy·n me·tra me oysiastikoy·w eunikoy·w sto·xoyw kai rhte·w prouesmi·ew to·so sto zh·thma thw energeiakh·w apo·doshw o·so kai se ayto· tvn ananevsi·mvn energeiv·n. Gia thn epi·teyjh toy sto·xoy poy zhtei· ton diplasiasmo· toy shmerinoy· meridi·oy katana·lvshw ananev·simvn energeiv·n me·xri to 12 % e·vw to e·tow 2010, shmantika· stoixei·a ei·nai afeno·w h pro·sbash toy hlektrismoy· apo· ananev·simew phge·w sta mega·la hlektrika· di·ktya, o·pvw gra·fontan sthn teleytai·a pro·tash thw Epitroph·w, kai afete·roy h ekki·nhsh thw sxetikh·w ekstratei·aw. Pre·pei na lhfuoy·n me·tra gia na provuhuei· h diei·sdysh sthn agora· thw symparagvgh·w kai e·tsi na epiteyxuei· o sto·xow gia ton diplasiasmo· toy shmerinoy· epipe·doy sto 18 Oktvbri·oy 2010. Apaitoy·ntai e·ntonew prospa·ueiew apo· thn pleyra· thw zh·thshw kata· to 2000 prow thn katey·uynsh thw energeiakh·w epish·manshw, tvn yphresiv·n ene·rgeiaw kai tvn prodiagrafv·n mi·nimoym energeiakh·w apo·doshw, sta plai·sia eno·w sxedi·oy dra·sevw e·nergeiakh· apo·dosh. (1) Anakoinvue·n Ty·poy ariu. 13573/99. (2) Anakoinvue·n Ty·poy ariu. 13572/99. (3) COM(1999)640. (2000/C 280 E/032) GRAPTH ERVTHSH E-2370/99 ypobolh·: Hiltrud Breyer (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: 20 e·th prostasi·aw tvn pthnv·n sthn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh H koinotikh· odhgi·a peri· prostasi·aw tvn pthnv·n kai h Sy·mbashw thw Bo·nnhw «symfvni·a gia th diath·rhsh tvn a·grivn eidv·n zv·vn poy metanastey·oyn»apoteloy·n oro·shma o·son afora· to di·kaio gia thn prostasi·a thw fy·shw. Meta· 20 e·th ei·nai kairo·w, na proboy·me se e·nan apologismo·:


title: Europaparlamentets och rådets beslut nr 68/2000/EG av den 13 december 1999 om ändring av det grundläggande beslutet beträffande Sokratesprogrammet för att Turkiet skall ingå bland mottagarländerna

eurovoc_concepts:
European cooperation
Türkiye
action programme
aid recipient
education policy
international negotiations

text: 14. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 10/1 I (Rättsakter vilkas publicering är obligatorisk) EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT nr 68/2000/EG av den 13 december 1999 om ändring av det grundläggande beslutet beträffande Sokratesprogrammet för att Turkiet skall ingå bland mottagarländerna EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 149 och 150 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), och den gör det dessutom möjligt att inleda förbered- elser och informationsverksamhet inför ett fullständigt deltagande i det nämnda programmet, eller i nästföl- jande ramprogram som är under utarbetande. med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. med beaktande av Regionkommitténs yttrande (3), i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (4), och Artikel 1 av följande skäl: 1. 2. 3. 4. 5. Genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 819/ 95/EG av den 14 mars 1995 inrättades åtgärdspro- grammet Sokrates (5), i vilket Turkiet inte deltar. Turkiet är ett associerat land vars band till gemenskapen kraftigt stärkts i och med ikraftträdandet av tullunionens slutfas. i Det finns anledning att med hjälp av ett närmare samar- bete yrkesutbildning och ungdomsfrågor stärka de ekonomiska och kommersiella band som knutits genom tullunionen. fråga om utbildning, i En avsevärd tid kommer att behövas, dels från ändringen av beslutet om att inrätta det nämnda programmet, som behandlas förevarande beslut och som möjliggör Turkiets deltagande, till slutförandet av förhandlingarna om villkoren för Turkiets deltagande (särskilt vad avser finansiering), dels från slutförandet av dessa förhand- lingar till Turkiets faktiska deltagande. Denna principella öppning bekräftar emellertid Euro- peiska unionens vid flera tillfällen uttryckta vilja att utveckla ett samarbete med Turkiet inom vissa sektorer, Artikel 7. 3 andra meningen i beslut nr 819/95/EG skall ersättas med följande: ”Programmet skall på grundval av tilläggsanslag stå öppet för Cyperns, Maltas och Turkiets deltagande i enlighet med förfaranden som skall överenskommas med dessa länder med utgångspunkt för länderna i Europeiska frihandelssammanslutningen och under iakttagande av bestämmelserna i artikel 3 i den gällande budgetförordningen. ” i de bestämmelser som gäller Artikel 2 Detta beslut syftar till att Turkiet så snart som möjligt helt eller delvis skall kunna delta i Sokratesprogrammet i dess nuvarande form, i den mån förhandlingarna tillåter det, samt till att inleda förberedelser och informationsverksamhet inför deltagande i det pågående programmet eller nästföljande ramprogram (2000–2004). Artikel 3 (1) EGT C 186, 26. 6. 1996, s. 8. (2) EGT C 158, 26. 5. 1997, s. 74. (3) EGT C 293, 13. 10. 1999, s. 23. (4) Europaparlamentets yttrande av den 25 februari 1999 (EGT C 153, 1. 6. 1999, s. 19), rådets gemensamma ståndpunkt av den 12 juli 1999 (EGT C 249, 1. 9. 1999, s. 1) och Europaparlamentets beslut av den 28 oktober 1999 (ännu ej offentliggjort i EGT). (5) EGT L 87, 20. 4. 1995, s. 10. Syftet med Turkiets deltagande i det nämnda programmet är att möjliggöra ett verkligt utbyte mellan de båda parternas ungdomar och ungdomsledare, med respekt för deras språkliga, utbildningsmässiga och kulturella mångfald i enlighet med artikel 149. 1 i för minoritets- fördraget och med respekt gruppers rättigheter. L 10/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 1. 2000 Europaparlamentet skall informeras om de olika åtgärder som vidtas för att genomföra detta beslut. Artikel 4 Detta beslut träder i kraft samma dag som det offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 5 Utfärdat i Bryssel den 13 december 1999. På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnar N. FONTAINE Ordförande S. HASSI Ordförande


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2394/99 von Raffaele Costa (PPE-DE) an den Rat. Der Tenda-Paß-Tunnel.

eurovoc_concepts:
Piedmont
Provence-Alpes-Côte d'Azur
common transport policy
competence of the Member States
engineering structure
road safety

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/39 6. Wird der Rat eine Untersuchung (cid:252)ber den Einsatz deutscher Granatensprengk(cid:246)pfe bei einem Angriff mit Chemiewaffen in der T(cid:252)rkei einleiten, da das Material von einem EU-Mitgliedstaat geliefert wurde und da es sich um eine Aktion eines Bewerberlandes handelt, die nicht in Einklang mit der UN-Konvention (cid:252)ber Chemiewaffen steht? Falls nein, warum nicht? Antwort (13. M(cid:228)rz 2000) S(cid:228)mtliche EU-Mitgliedstaaten sind Vertragsstaaten des (cid:220)bereinkommens (cid:252)ber das Verbot der Entwicklung, Herstellung, Lagerung und des Einsatzes chemischer Waffen und (cid:252)ber die Vernichtung solcher Waffen (CWC). Zu den Allgemeinen Verpflichtungen die in Artikel I des (cid:220)bereinkommens verankert sind, geh(cid:246)rt, da(cid:223) sich jeder Vertragsstaat verpflichtet, (cid:132)unter keinen Umst(cid:228)nden jemals chemische Waffen zu entwickeln, herzu- stellen, auf andere Weise zu erwerben, zu lagern oder zur(cid:252)ckzubehalten oder chemische Waffen an irgend jemanden unmittelbar oder mittelbar weiterzugeben(cid:147) oder (cid:132)irgend jemanden in irgendeiner Weise zu unterst(cid:252)tzen, zu ermutigen oder zu veranlassen, T(cid:228)tigkeiten vorzunehmen, die einem Vertragsstaat auf- grund dieses (cid:220)bereinkommens verboten sind. (cid:147) Die Organisation f(cid:252)r das Verbot chemischer Waffen (OPCW) gew(cid:228)hrleistet die Durchf(cid:252)hrung der Bestimmungen des (cid:220)bereinkommens, einschlie(cid:223)lich derjenigen (cid:252)ber die internationale Verifikation der Einhaltung des (cid:220)bereinkommens. S(cid:228)mtliche Vertragsstaaten des CWC sind Mitglieder der OPCW. Die Quellen, auf die sich der Herr Abgeordnete bezieht, wurden dem Rat nicht zur Kenntnis gebracht. (2000/C 280 E/037) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2394/99 von Raffaele Costa (PPE-DE) an den Rat (13. Dezember 1999) Betrifft: Der Tenda-Pa(cid:223)-Tunnel (cid:129) Der Tenda-Pa(cid:223)-Tunnel stellt die einzige Verbindungsm(cid:246)glichkeit durch die Alpen zwischen S(cid:252)d- piemont und Frankreich dar. (cid:129) In den letzten Jahrzehnten wurde er schon mehrfach aufgrund von Erdrutschen oder drohenden Erdrutschen blockiert, da vor allem das nun alte und (cid:252)berlastete Deckengew(cid:246)lbe nachgegeben hat. (cid:129) Deshalb kam es zu Verkehrsbehinderungen mit erheblichen Ausf(cid:228)llen. (cid:129) Das Bauwerk aus dem Jahr 1876 ist unter normalen und sinnvollen Bedingungen kaum wieder instand zusetzen. (cid:129) Der Tunnel liegt in gro(cid:223)er H(cid:246)he und birgt ein (cid:228)u(cid:223)erst gro(cid:223)es Risiko, was den Stra(cid:223)enverkehr und die Evakuierung der Personen im Falle eines Unfalls angeht. (cid:129) Die diesbez(cid:252)gliche Strecke ist f(cid:252)r jeden, der sie w(cid:228)hlt, insbesondere f(cid:252)r die Lastkraftwagen, bis in gro(cid:223)e H(cid:246)hen, schwierig zur(cid:252)ckzulegen. (cid:129) Die vielen Arbeitsentw(cid:252)rfe f(cid:252)r schnellere Verbindungsprojekte (cid:129) in der Region (cid:129) zwischen Frankreich und Italien, wurden sogar viele Monate lang ohne verwertbare Fortschritte hinausgez(cid:246)gert und unterbrochen. Kann der Rat deshalb mitteilen, wie er (cid:252)ber die Zukunft des Tenda-Pa(cid:223)-Tunnels und/oder der diesbez(cid:252)g- lichen Stra(cid:223)enverbindung (neuer Tunnel, in welcher H(cid:246)he, Instandsetzung des bestehenden Tunnels) und allgemeiner (cid:252)ber die Stra(cid:223)enverbindungen der Hauptverkehrsachse zwischen Frankreich und Italien im S(cid:252)dpiemont denkt und welche Absichten er in dieser Hinsicht hegt? C 280 E/40 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 Antwort (13. M(cid:228)rz 2000) Unter dem Eindruck der j(cid:252)ngsten Unf(cid:228)lle im Tauern-Tunnel und unter dem Mont-Blanc hat der Rat (cid:252)ber die Probleme beraten, die der Verkehr in den Alpen aufwirft. Er hat empfohlen, da(cid:223) auf europ(cid:228)ischer Ebene operative Pr(cid:228)ventivma(cid:223)nahmen ins Auge gefa(cid:223)t werden, die auf mehr Sicherheit f(cid:252)r die Reisenden in Europa abzielen. So hat der Rat die Kommission ersucht, ihm Vorschl(cid:228)ge zu unterbreiten, damit er Empfehlungen formulieren kann, die auf eine Verbesserung der Sicherheit in den Tunneln und auf die fortgesetzte Entwicklung von strengen und einheitlichen Sicherheitsnormen abstellen. Was die spezifische Anfrage des Herrn Abgeordneten betrifft, so ist es jedoch nicht Sache des Rates, zu einer Situation Stellung zu nehmen, die in die Zust(cid:228)ndigkeit der nationalen Beh(cid:246)rden f(cid:228)llt. Der Rat wartet weiter auf Vorschl(cid:228)ge der Kommission. (2000/C 280 E/038) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2397/99 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: Stra(cid:223)eninfrastruktur in der Stadt Carrara In der Stadt Carrara (Region Toskana (cid:129) Italien) ist der wichtigste Wirtschaftszweig die Marmorverarbei- tung, die (cid:252)ber 10. 000 Personen besch(cid:228)ftigt. Vor kurzem wurde der Schwerverkehr f(cid:252)r den Marmortransport als ein regionaler Notstand kritisiert, da er zu einer erheblichen Verringerung der Lebensqualit(cid:228)t in dieser Stadt f(cid:252)hrt. Die L(cid:246)sung k(cid:246)nnte in dem Bau einer zirka 5 Kilometer langen (cid:246)stlichen Umgehungsstra(cid:223)e bestehen, f(cid:252)r die Investitionen in H(cid:246)he von 75 Milliarden Lire erforderlich w(cid:228)ren und die es erm(cid:246)glichen w(cid:252)rde, die Transportzeit f(cid:252)r den Marmor zu halbieren, den Stadtverkehr zu entlasten, eine interregionale Verkehrs- achse zu schaffen und sie mit der europ(cid:228)ischen Verkehrsachse Tyrrhenisches Meer-Brenner zu verbinden. Die fehlende Anbindung der Stra(cid:223)eninfrastruktur in dieser Region k(cid:246)nnte ein f(cid:252)r allemal mit der Verwirklichung von nur 15 Kilometern Schnellstra(cid:223)e (cid:252)berwunden werden, die die (cid:246)stliche Lunigiana mit der Apuanischen K(cid:252)ste verbinden w(cid:252)rde. Kann die Kommission deshalb mitteilen, ob es spezifische finanzielle Interventionsinstrumente zur Durch- f(cid:252)hrung einer wie oben beschriebenen Infrastruktur gibt? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (21. Januar 2000) Aus Strukturfondsmitteln k(cid:246)nnen Infrastrukturprojekte wie das von der Frau Abgeordneten genannte finanziert werden, sofern sie sich in einem F(cid:246)rdergebiet befinden. In diesem Zusammenhang erwartet die Kommission f(cid:252)r Ziel 2 den entsprechend den Vorschriften f(cid:252)r den Planungszeitraum 2000-2006 (1) (cid:252)berarbeiteten Vorschlag der italienischen Beh(cid:246)rden. (1) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999


title: PREGUNTA ESCRITA E-2291/99 de Carlos Carnero González (PSE) a la Comisión. Futuro de la construcción naval en Europa.

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
employment policy
privatisation
restriction on competition
sanction (EU)
shipbuilding

text: C 219 E/142 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 En virtud del Reglamento (CE) no 338/97, de 9 de diciembre de 1996, relativo a la protecci(cid:243)n de las especies de la fauna y flora silvestres mediante el control de su comercio (1), se proh(cid:237)be la importaci(cid:243)n a la Comunidad con fines comerciales de esperma, carne, espec(cid:237)menes vivos y todos los demÆs productos derivados de la ballena blanca. La Comisi(cid:243)n no estÆ facultada para prohibir el sacrificio y la captura de ballenas blancas por Rusia, ni la exportaci(cid:243)n de espec(cid:237)menes de Rusia, ni su importaci(cid:243)n a Jap(cid:243)n. (1) DO L 61 de 3. 3. 1997. (2000/C 219 E/179) PREGUNTA ESCRITA E-2291/99 de Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Futuro de la construcci(cid:243)n naval en Europa El pasado d(cid:237)a 5 de noviembre se llev(cid:243) a efecto en el sector de la construcci(cid:243)n naval un paro de 4 horas convocado por la Federaci(cid:243)n Europea de Sindicatos en defensa de la viabilidad del mismo bajo el eslogan «TRABAJO PARA LOS ASTILLEROS: UN FUTURO PARA EUROPA». El 9 de noviembre, el Consejo de Ministros de Industria analiz(cid:243) precisamente la situaci(cid:243)n del sector. En Espaæa, pa(cid:237)s que cuenta hist(cid:243)rica- mente con una importante implantaci(cid:243)n de la construcci(cid:243)n naval, tuvo lugar el pasado 27 de octubre un paro de 2 horas en todos los centros del Grupo Astilleros Espaæoles en defensa de su viabilidad y en contra de la privatizaci(cid:243)n de Astander por parte de la Sociedad Espaæola de Participaciones Industriales. Al mismo tiempo, se conoci(cid:243) que la Comisi(cid:243)n Europea reclamaba al Gobierno espaæol la devoluci(cid:243)n de mÆs de 18 000 millones de pesetas concedidos como crØditos fiscales al sector de la construcci(cid:243)n naval por considerarlos ayudas de Estado. La necesidad de garantizar un futuro del sector de la construcci(cid:243)n naval deber(cid:237)a ser una prioridad absoluta de la Uni(cid:243)n Europea, por razones econ(cid:243)micas, sociales y de empleo. Algo que debe hacerse de mutuo acuerdo con las centrales sindicales y garantizando antes que nada el empleo desde un sector pœblico competitivo. En este marco: 1. ¿QuØ medidas estÆ en condiciones de proponer la Comisi(cid:243)n para garantizar la viabilidad de la construcci(cid:243)n naval de cara a la reuni(cid:243)n de noviembre? 2. ¿CuÆles serÆn sus iniciativas de cara a la reuni(cid:243)n del Consejo del 9 de noviembre? 3. 4. ¿Mantiene su criterio respecto a la devoluci(cid:243)n de crØditos fiscales arriba citada y cuÆles han sido las conversaciones mantenidas a tal efecto con el Gobierno espaæol? ¿Tiene conocimiento de la privatizaci(cid:243)n de Astander y cree seriamente que la opci(cid:243)n de desmantelar el sector pœblico es la que puede garantizar la producci(cid:243)n y el empleo? 5. ¿QuØ opini(cid:243)n tiene sobre el dumping practicado por pa(cid:237)ses como Corea o Jap(cid:243)n en este Æmbito? Respuesta del Comisario Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de enero de 2000) La Comisi(cid:243)n estableci(cid:243) su planteamiento general sobre la mejora de la competitividad de la industria de construcci(cid:243)n naval de la Comunidad en su Comunicaci(cid:243)n «Hacia una nueva pol(cid:237)tica de construcci(cid:243)n naval» (1) y en las propuestas de acompaæamiento que dieron lugar al Reglamento (CE) no 1540/98 del Consejo, de 29 de junio de 1998, que estableci(cid:243) nuevas normas sobre ayudas a la construcci(cid:243)n naval (2). La Comisi(cid:243)n cree que este planteamiento sigue siendo vÆlido. 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/143 Sin embargo, la Comisi(cid:243)n estÆ muy preocupada por la dif(cid:237)cil situaci(cid:243)n actual del mercado mundial causada por la capacidad excesiva y los bajos precios, as(cid:237) como por la posible competencia desleal, por ejemplo la derivada de precios desleales. En el Consejo de Industria del 9 noviembre de 1999 la Comisi(cid:243)n present(cid:243) un primer informe sobre la situaci(cid:243)n y una serie de posibles medidas para hacer frente a este problema. El Consejo comparti(cid:243) los intereses de la Comisi(cid:243)n y pidi(cid:243) que la Comisi(cid:243)n se esforzara por llegar a un consenso en el sector comprometiendo inmediatamente a Corea en consultas constructivas con objeto de detener la competencia desleal. A la industria, los Estados miembros y la Comisi(cid:243)n les exhort(cid:243) a buscar pruebas detalladas del supuesto comportamiento anticompetitivo para adoptar las medidas apropiadas en el marco de la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio (OMC). A los Estados miembros les invit(cid:243) a apelar al Fondo Monetario Internacional y al Banco Mundial para que continœen investigando si se respetan completamente las condiciones y supuestos de los paquetes de rescate del FMI. Y finalmente, pidi(cid:243) a los Estados miembros y a la Comisi(cid:243)n que intenten llegar a un acuerdo m(cid:237)nimo sobre el sector en los foros internacionales apropiados, incluida la Organizaci(cid:243)n de Cooperaci(cid:243)n y Desarrollo Econ(cid:243)mico (OCDE), para hacer cumplir sin demora las normas sobre competencia leal. El Consejo tambiØn salud(cid:243) la determinaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n de continuar cumpliendo sus compromisos de conformidad con el art(cid:237)culo 12 del Reglamento (CE) no 1540/98 del Consejo y de informar sobre los avances tan pronto como sea necesario. En cuanto a las cuestiones espec(cid:237)ficas planteadas por Su Seæor(cid:237)a sobre los astilleros espaæoles, la Comisi(cid:243)n es consciente de la venta de Astander pero esta privatizaci(cid:243)n es competencia del Gobierno espaæol. En lo tocante a la reciente decisi(cid:243)n (3) de la Comisi(cid:243)n sobre los crØditos fiscales, la Comisi(cid:243)n actu(cid:243) s(cid:243)lo despuØs de un examen muy cuidadoso y de amplias consultas con las autoridades espaæolas y concluy(cid:243) que la ayuda se hab(cid:237)a concedido infringiendo las condiciones fijadas en una decisi(cid:243)n previa que aprob(cid:243) la ayuda para la reestructuraci(cid:243)n de los astilleros pœblicos espaæoles. Ante tal situaci(cid:243)n la Comisi(cid:243)n estaba obligada a reaccionar. (1) COM(97) 470 final. (2) DO L 202 de 18. 7. 1998. (3) C3(99) xnu 145/98. (2000/C 219 E/180) PREGUNTA ESCRITA P-2298/99 de Elisa Damiªo (PSE) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: El futuro de la industria textil en la Uni(cid:243)n Europea El sector textil, que da empleo a casi 2,5 millones de personas en los Estados miembros, es el principal sector exportador de la Uni(cid:243)n Europea, actividad que puede cuantificarse en 180 billones de ecus. En los œltimos aæos el volumen de producci(cid:243)n se ha reducido un 10 % y, de conformidad con Euratex, el sector ha perdido desde 1989 aproximadamente un mill(cid:243)n de puestos de trabajo. Esta situaci(cid:243)n fue motivada por las importaciones a bajo precio. Desde 1997 este sector estÆ atravesando una grave crisis, con (cid:237)ndices anuales negativos que en 1999 han alcanzado el (cid:141) 3,3 %. Segœn las previsiones, la recuperaci(cid:243)n serÆ lenta, ya que se calcula un + 2,7 de crecimiento para el aæo 2000. Habida cuenta de que el Comisario Pascal Lamy preconiz(cid:243) la intervenci(cid:243)n de la Uni(cid:243)n Europea ante la situaci(cid:243)n de otros sectores como el agr(cid:237)cola, ¿quØ medidas llevarÆ a cabo la Comisi(cid:243)n en favor de este sector vital para la Uni(cid:243)n Europea, especialmente: (cid:129) en el Æmbito de las negociaciones de la Organizaci(cid:243)n Mundial de Comercio, por lo que se refiere a la aplicaci(cid:243)n correcta de la Ronda Uruguay, desvirtuada en detrimento de regiones en las que el sector textil es el œnico sector industrial,