title: QUESTION ÉCRITE E-2305/99 posée par Sir Robert Atkins (PPE-DE) à la Commission. Problèmes posés par le bogue du millénaire aux aéroports.

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) QUESTION (cid:201)CRITE P-2267/99 posØe par Sir Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: ProblŁmes liØs au bogue de l(cid:146)an 2000 dans les aØroports (24 novembre 1999) Quelles mesures la Commission a-t-elle prises ou va-t-elle prendre pour que les aØroports internationaux situØs dans le territoire des (cid:201)tats membres soient tous (cid:224) l(cid:146)abri de la menace du bogue de l(cid:146)an 2000? (2000/C 219 E/166) QUESTION (cid:201)CRITE E-2303/99 posØe par Sir Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: ProblŁmes posØs par le «bogue du millØnaire» aux aØroports (13 dØcembre 1999) La Commission est-elle satisfaite de la protection de la sØcuritØ des voyageurs communautaires dans les aØroports internationaux vis-(cid:224)-vis de la menace que pose le «bogue du millØnaire»? (2000/C 219 E/167) QUESTION (cid:201)CRITE E-2304/99 posØe par Sir Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: ProblŁmes posØs par le «bogue du millØnaire» aux aØroports (13 dØcembre 1999) La Commission entend-elle publier les rapports qu(cid:146)elle Ølabore sur la menace que fait peser le «bogue du millØnaire» sur les Øquipements des aØroports internationaux? (2000/C 219 E/168) QUESTION (cid:201)CRITE E-2305/99 posØe par Sir Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: ProblŁmes posØs par le «bogue du millØnaire» aux aØroports (13 dØcembre 1999) Combien d(cid:146)aØroports internationaux de l(cid:146)UE ont satisfait aux adaptations nØcessaires pour Øviter les dØg(cid:226)ts, dangers et retards causØs aux passagers et marchandises par le «bogue du millØnaire»? RØponse commune aux questions Øcrites P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 et E-2305/99 donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (16 dØcembre 1999) Le r(cid:244)le de la Commission dans le domaine des transports aØriens et des aØroports, (cid:224) l(cid:146)instar des autres secteurs oø le problŁme du passage (cid:224) l(cid:146)an 2000 (Y2K) est susceptible de se poser, est avant tout de faciliter la diffusion de l(cid:146)information. Dans le respect des compØtences dØfinies au niveau national et du principe de subsidiaritØ, la responsabilitØ de rØgler le problŁme du passage (cid:224) l(cid:146)an 2000 dans les aØroports incombe en premier lieu aux autoritØs portuaires et aux autoritØs de l(cid:146)aviation civile nationale. Les rŁgles relatives (cid:224) la sØcuritØ sont adoptØes au niveau international et il revient aux (cid:201)tats membres de veiller au respect des rŁgles et rØglements applicables aux aØroports. Plusieurs organisations internationales ont un r(cid:244)le (cid:224) jouer en fonction des responsabilitØs qui leur sont confiØes. C 219 E/134 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 L(cid:146)Organisation internationale de l(cid:146)aviation civile (OACI) a mis au point des critŁres d(cid:146)Øvaluation en ce qui concerne le passage (cid:224) l(cid:146)an 2000 qui couvrent les services du trafic aØrien, les aØroports et les exploitants d(cid:146)aØronef. L(cid:146)organisation a invitØ ses (cid:201)tats membres (cid:224) procØder (cid:224) une Øvaluation de l(cid:146)adØquation (cid:224) l(cid:146)an 2000 et (cid:224) communiquer les informations utiles concernant le degrØ de conformitØ de leurs services. Ces informations sont (cid:224) la disposition des personnes habilitØes et l(cid:146)OACI a rendu public un rapport d(cid:146)ensemble sur l(cid:146)Øtat de prØparation au problŁme informatique de l(cid:146)an 2000. Eurocontrol concentre ses efforts sur la mise au point de plans d(cid:146)urgence. Elle met en place, en collaboration avec l(cid:146)OACI, une cellule de coordination europØenne chargØe de recueillir et de diffuser des informations auprŁs des pays de la zone en vue de prendre des mesures visant (cid:224) corriger les dispositions d(cid:146)urgence en cas de dØfaillance des systŁmes de gestion du trafic aØrien. Cette cellule sera hØbergØe par le centre de contr(cid:244)le du trafic aØrien d(cid:146)Eurocontrol (cid:224) Bruxelles et fonctionnera les 31 dØcembre 1999 et 1er janvier 2000. Pour complØter l(cid:146)action de l(cid:146)OACI, la ConfØrence europØenne de l(cid:146)aviation civile (CEAC) a analysØ les consØquences juridiques des mesures envisagØes dans le cadre de la prØparation au passage (cid:224) l(cid:146)an 2000 et a examinØ les possibilitØs de limitation des activitØs aØriennes si aucune information n(cid:146)est fournie sur le degrØ d(cid:146)adØquation des services aØriens ou s(cid:146)il y a lieu de croire que ces services ne se sont pas mis en conformitØ. Une stratØgie commune a ØtØ dØfinie vis-(cid:224)-vis des (cid:201)tats qui n(cid:146)ont pas fourni d(cid:146)informations suffisantes pour rØpondre aux questions en suspens. La situation sera examinØe trŁs prochainement et des mesures seront arrŒtØes le cas ØchØant. international des aØroports a coopØrØ avec l(cid:146)Association internationale de transport aØrien Le Conseil (IATA) pour Øtablir un projet «industrie» lancØ en juin 1998. Ce projet a pour but de sensibiliser davantage l(cid:146)industrie et de renforcer son esprit de coopØration, de recueillir des informations sur le niveau de prØparation au passage (cid:224) l(cid:146)an 2000 et d(cid:146)encourager la prØparation de plans d(cid:146)urgence. Au sein de l(cid:146)IATA, les compagnies aØriennes ont mis en place un programme qui englobe les systŁmes de trafic aØrien, les aØroports, les avionneurs, les motoristes et les fabricants d(cid:146)Ølectronique aØrospatiale. les rapports qu(cid:146)elle a re(cid:231)us, notamment D(cid:146)aprŁs les informations et les rapports prØsentØs par les reprØsentants de gouvernements et d(cid:146)organisations professionnelles internationales lors d(cid:146)un sØminaire qu(cid:146)elle a organisØ les 29 et 30 septembre 1999, la Commission estime que le secteur aØrien a bien avancØ les prØparatifs en vue de surmonter les problŁmes qui pourraient se poser dans les pays europØens, conformØment aux plans de mise en conformitØ et aux plans d(cid:146)urgence prØvus. Ces plans rØpondent de maniŁre satisfaisante aux prØoccupations immØdiates concernant la sØcuritØ. Ils ne permettent cependant pas d(cid:146)exclure des restrictions de capacitØ dans les jours suivant le changement de date. En ce qui concerne plus particuliŁrement les aØroports internationaux des (cid:201)tats membres, il ressort des informations disponibles que des programmes trŁs complets visant (cid:224) dØceler les problŁmes liØs au passage (cid:224) l(cid:146)an 2000 et (cid:224) y remØdier ont ØtØ Øtablis ou devraient l(cid:146)Œtre (cid:224) temps pour le changement de date. Il convient Øgalement de signaler qu(cid:146)un groupe de travail (cid:224) haut niveau sur le changement de millØnaire a ØtØ crØØ par la Commission en juillet 1999 (cid:224) la demande du Conseil europØen de Cologne. Il s(cid:146)est rØuni chaque mois jusqu(cid:146)(cid:224) la fin de l(cid:146)annØe 1999 afin d(cid:146)Øtudier les diffØrentes facettes du problŁme au niveau communautaire. (2000/C 219 E/169) QUESTION (cid:201)CRITE E-2269/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Risques liØs (cid:224) l(cid:146)utilisation de matØriel mØdical fabriquØ (cid:224) l(cid:146)aide de PVC (cid:224) haute teneur en DEHP AprŁs le retrait du marchØ de jouets fabriquØs (cid:224) l(cid:146)aide de PVC, un nouveau rapport de Greenpeace met en cause du matØriel mØdical communØment utilisØ dans les h(cid:244)pitaux, tel que les flacons destinØs (cid:224) recueillir du sang, des sØrums ou des produits pour l(cid:146)alimentation parentØrale, contenant la mŒme substance avec une teneur en DEHP 800 fois supØrieure aux maxima autorisØs


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2257/99 esittäjä(t): Robert Evans (PSE) komissiolle. Aasien kuljetukset.

eurovoc_concepts:
application of EU law
equidae
transport of animals

formats: html pdf print

text: C 280 E/20 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 Komission virka-auton k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) todettakoon, ett(cid:228) komission autokannan toiminnasta 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1996 tehdyn komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen soveltamista koskevien yksityiskohtaisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan komission j(cid:228)senen k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) on virka-auto ja autonkuljettaja (puheenjohtajalla kaksi). Virka-auto on jatkuvasti k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228), mutta autonkuljettajaa ei voida pyyt(cid:228)(cid:228) tarjoamaan palveluita yksityistarkoituksiin, jos se aiheuttaa h(cid:228)nelle ylity(cid:246)tunteja tai matkakuluja. Komission j(cid:228)sen voi halutessaan ajaa itse virka-autoaan erityisesti vapaap(cid:228)i- vin(cid:228). EYVL L 347, 23. 12. 1998 (1) (2) Vuonna 1999 8 prosentin verokantaa sovelletaan 82,94 ja 1 463,98 euron v(cid:228)liseen verotettavan kuukausitulon osaan, ja 45 prosentin verokantaa sovelletaan siihen verotettavan kuukausitulon osaan, joka on yli 5 238,80 euroa. EYVL L 56, 4. 3. 1968. (3) (2000/C 280 E/018) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2257/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Robert Evans (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Aasien kuljetukset Voisiko komissio ilmoittaa mihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228) taatakseen siedett(cid:228)v(cid:228)t olot aasien ja muiden hevosten sukuisten el(cid:228)inten kuljetuksissa sek(cid:228) EU:ssa ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden ja kolmansien maiden v(cid:228)lill(cid:228)? Vaalipiirini (cid:228)(cid:228)nest(cid:228)jien toimittamien todisteiden mukaan kuljetusolosuhteet ovat edelleen ala-arvoiset, el(cid:228)imi(cid:228) kuolee ja ne k(cid:228)rsiv(cid:228)t t(cid:228)yteen ahdetuissa ja ep(cid:228)tarkoituksenmukaisissa kuljetusajoneuvoissa. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (10. tammikuuta 2000) Komissio on arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) el(cid:228)imille aiheutuvia turhia jotta k(cid:228)rsimyksi(cid:228) olisi v(cid:228)ltett(cid:228)v(cid:228). Eurooppalaista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) tarkistetaan t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti, el(cid:228)inten hyvinvointia koskevat uusimmat tieteelliset n(cid:228)yt(cid:246)t voitaisiin ottaa huomioon. suojelemisesta El(cid:228)inten 91/628/ETY muuttamisesta 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1995 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 95/29/EY (1) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n vaatimuksista, joihin kuuluvat kuljetusaikojen ja lepojaksojen kestot sek(cid:228) el(cid:228)inten ruokkiminen ja juottaminen kuljetuksen aikana. kuljetuksen direktiivin annetun aikana J(cid:228)senvaltiot vastaavat el(cid:228)inten hyvinvoinnin suojelua koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen p(cid:228)ivitt(cid:228)isest(cid:228) soveltamisesta j(cid:228)senvaltioiden viran- direktiivien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa koskevan kansallisen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)ns(cid:228) avulla. Lis(cid:228)ksi omaisten olisi suoritettava tarkoituksenmukaista valvontaa ja tarkastuksia, jotta s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen noudattaminen voitaisiin varmistaa. Komission elintarvike- ja el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)toimisto tekee valvonta- ja tarkastusk(cid:228)yntej(cid:228) varmistuakseen siit(cid:228), ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot soveltavat yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) tehokkaasti ja yhten(cid:228)isesti. El(cid:228)inten suojeluun kuljetuksen aikana liittyvist(cid:228) komission jatkotoimista voidaan todeta, ett(cid:228) pysyv(cid:228)(cid:228)n el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)komiteaan on vastik(cid:228)(cid:228)n perustettu ty(cid:246)ryhm(cid:228) tarkastelemaan direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon liittyvi(cid:228) ongelmia pitk(cid:228)nmatkankuljetusten osalta. Komissio saattaa harkita yhteis(cid:246)n t(cid:228)m(cid:228)nhetkisen lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n muuttamista ty(cid:246)ryhm(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)telmien perusteella. Elintarvike- ja el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)toimistoon kuuluvan el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)tarkastustoimiston raportit sek(cid:228) monien organisaatioiden tekem(cid:228)t valitukset ovat tehneet komission tietoiseksi siit(cid:228), ett(cid:228) direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano on useissa j(cid:228)senvaltioissa riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228). Rikkomisesta johtuvia menettelyit(cid:228) valmistellaan parhaillaan. (1) EYVL L 148, 30. 6. 1995


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2259/99 från Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen. Skattediskussioner.

eurovoc_concepts:
European tax cooperation
data collection
proposal (EU)

text: C 219 E/130 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 januari 2000) Svaret p(cid:229) parlamentsledamotens fr(cid:229)ga blir, med tanke p(cid:229) domstolens dom av den 24 september 1998 i m(cid:229)l C-76/97 (T(cid:246)gel/Nieder(cid:246)sterreichische Gebietskrankenkasse), fr(cid:228)mst att utrycknings- och sjuktranspor- ter omfattas av bilaga IA, kategori 25 till direktiv 92/50/EEG (1)om samordning av f(cid:246)rfarandena vid offentlig upphandling av tj(cid:228)nster, i den m(cid:229)n kostnaden f(cid:246)r sjuktransporttj(cid:228)nster (cid:246)verstiger kostnaderna f(cid:246)r utryckning och behandling under transporten. I detta fall skall en offentlig upphandling (cid:228)ga rum i hela EU f(cid:246)r sjuktransporter som uppn(cid:229)tt de tr(cid:246)skelv(cid:228)rden som fastst(cid:228)lls i direktivet. Uppdraget skall tilldelas den s(cid:246)kande som anger det l(cid:228)gsta priset eller som medf(cid:246)r det ekonomiskt sett mest attraktiva erbjudandet. Det finns inga andra tilldelningskriterier. P(cid:229) senare tid har det inkommit en hel del klagom(cid:229)l till kommissionen p(cid:229) persontransportbranschen som r(cid:246)r samma problem. Klagom(cid:229)len avser sakf(cid:246)rh(cid:229)llanden i flera delstater inga offentliga upphandlingar av utrycknings- och sjuktransporter (cid:228)ven d(cid:229) detta (cid:228)r obligatoriskt. Kommissionen har uppm(cid:228)rksammat problemet och kontrollerar f(cid:246)r n(cid:228)rvarande upphandlingsf(cid:246)rfarandena i de ber(cid:246)rda delstaterna. Dessutom unders(cid:246)ker kommissionen om den existerande lagstiftningen om r(cid:228)ddningstj(cid:228)nster i delstaterna (cid:228)r f(cid:246)renlig med direktiv 92/50/EEG. Efter det att dessa unders(cid:246)kningar genomf(cid:246)rts kommer kommissionen att (cid:246)verv(cid:228)ga att eventuellt inleda ett (cid:246)vertr(cid:228)delsef(cid:246)rfarande enligt artikel 226 (f. d. artikel 169) f(cid:246)r att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder mot eventuella (cid:246)vertr(cid:228)delser vid upphandlingen av utrycknings- och sjuktransporter. flera delstater. Enligt uppgifter sker i i EG-f(cid:246)rdraget (1) EGT L 209, 24. 7. 1992. (2000/C 219 E/162) SKRIFTLIG FR¯GA E-2259/99 fr(cid:229)n Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Skattediskussioner Europeiska kommissionens f(cid:246)rslag fr(cid:229)n 1998 om att uppdatera EU:s best(cid:228)mmelser om (cid:148)en strategi f(cid:246)r ett b(cid:228)ttre (cid:246)msesidigt bist(cid:229)nd vid indrivning(cid:148)(KOM(1998) 364) (cid:228)r under behandling i ministerr(cid:229)det. Enligt uppgifter i pressen (cid:228)r r(cid:229)dets arbetsgrupp f(cid:246)r finansiella fr(cid:229)gor i stort sett (cid:246)verens om vilken sorts uppgifter myndigheter skall presentera n(cid:228)r de s(cid:246)ker st(cid:246)d. I rapporteringen har ocks(cid:229) n(cid:228)mnts ett f(cid:246)rslag fr(cid:229)n den spanska regeringen om att tills(cid:228)tta en arbetsgrupp f(cid:246)r att diskutera dessa fr(cid:229)gor. Kan kommissionen, i (cid:246)ppenhetens intresse, kommentera dessa initiativ och upplysa parlamentet om detaljerna i det arbete som utf(cid:246)rs av arbetsgruppen samt ange vilka synpunkter komissionen sj(cid:228)lv har i dessa fr(cid:229)gor? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 december 1999) Kommissionens f(cid:246)rslag (1) till Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv om (cid:228)ndring av direktiv 76/308/EEG f(cid:246)rsta behandlingen i om (cid:246)msesidigt bist(cid:229)nd f(cid:246)r indrivning av bl. a. skattefordringar har genomg(cid:229)tt parlamentet enligt medbeslutandef(cid:246)rfarandet. Till f(cid:246)ljd av parlamentets f(cid:246)rslag har kommissionen lagt fram ett (cid:228)ndrat f(cid:246)rslag (2). Detta f(cid:246)rslag diskuteras f(cid:246)r n(cid:228)rvarande i den relevanta arbetsgruppen inom r(cid:229)det och kommer att (cid:229)ters(cid:228)ndas till parlamentet f(cid:246)r andra behandling s(cid:229) snart enighet har n(cid:229)tts. Den s(cid:228)rskilda arbetsgrupp f(cid:246)r skattebedr(cid:228)gerier som inr(cid:228)ttats p(cid:229) initiativ av den spanska regeringen har inte till uppgift att diskutera detta f(cid:246)rslag. 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/131 Fr(cid:229)gor r(cid:246)rande denna arbetsgrupps arbete b(cid:246)r st(cid:228)llas till r(cid:229)det. (1) (2) EGT C 269, 28. 8. 1998. EGT C 179, 24. 6. 1999. (2000/C 219 E/163) SKRIFTLIG FR¯GA E-2263/99 fr(cid:229)n Ewa Hedkvist Petersen (PSE) till r(cid:229)det (13 december 1999) ˜mne: Fr(cid:228)mjande av samarbete i Barentsomr(cid:229)det Samarbetet inom Barentsomr(cid:229)det (cid:228)r ur s(cid:228)kerhetspolitisk synpunkt en mycket viktig del av den nordliga dimensionen. I Barentsomr(cid:229)det finns ocks(cid:229) m(cid:229)nga milj(cid:246)m(cid:228)ssiga och sociala utmaningar liksom utmaningar vad g(cid:228)ller transporter, vilka m(cid:229)ste l(cid:246)sas om gemensam s(cid:228)kerhet skall kunna uppn(cid:229)s i v(cid:229)r del av EU och v(cid:228)rlden. Jag vill d(cid:228)rf(cid:246)r fr(cid:229)ga det finl(cid:228)ndska ordf(cid:246)randeskapet f(cid:246)ljande: Vilka slutsatser, f(cid:246)r att fr(cid:228)mja utveckling, samarbete och s(cid:228)kerhet i Barentsomr(cid:229)det, drar ni av konferensen om den nordliga dimensionen 11-12 november i (cid:229)r? Svar (14 februari 2000) Det (cid:228)r v(cid:228)l k(cid:228)nt att Europeiska unionen f(cid:228)ster stor vikt vid initiativet f(cid:246)r den nordliga dimensionen. Det (cid:246)vergripande syftet med unionens initiativ f(cid:246)r den nordliga dimensionen (cid:228)r att samarbeta med de l(cid:228)nder i regionen som inte (cid:228)r medlemmar i EU f(cid:246)r att st(cid:228)rka Europas s(cid:228)kerhet, stabilitet, demokratiska reformer och en h(cid:229)llbar utveckling i norra Europa. De l(cid:228)nder i Barentsomr(cid:229)det som inte (cid:228)r medlemmar i EU, Island, Norge och Ryska federationen, (cid:228)r viktiga partner i den nordliga dimensionen. Alla tre deltog p(cid:229) ett konstruktivt s(cid:228)tt i ministerkonferensen i Helsingfors och kommer naturligtvis att tas med i det f(cid:246)rdjupade samarbete som f(cid:246)rutses i ordf(cid:246)randens slutsatser fr(cid:229)n ministerm(cid:246)tet i Helsingfors. I slutsatserna betonades att syftet med initiativet f(cid:246)r den nordliga dimensionen (cid:228)r att fr(cid:228)mja utveckling, samarbete och s(cid:228)kerhet i Barentsomr(cid:229)det och i den st(cid:246)rre regionen norra Europa. Europeiska r(cid:229)det i Helsingfors uppmanade kommissionen att i n(cid:228)ra samarbete med r(cid:229)det och i samr(cid:229)d med partnerl(cid:228)nderna i regionen utarbeta en handlingsplan f(cid:246)r den nordliga dimensionen. I ordf(cid:246)randens slutsatser fr(cid:229)n ministerkonferensen betonas de befintliga regionala organens, t. ex. Barents Euro-Arktiska ministerr(cid:229)ds betydelse i det framtida arbetet med initiativet f(cid:246)r den nordliga dimensionen. De regionala organen anses i slutsatserna fr(cid:229)n m(cid:246)tet i Helsingfors ha en s(cid:228)rskild betydelse som instrument f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla och genomf(cid:246)ra gemensamma prioriteringar f(cid:246)r den nordliga dimensionen. Att fr(cid:228)mja utveckling, samarbete och s(cid:228)kerhet i Barentsomr(cid:229)det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r en integrerad del av det framtida arbetet inom initiativet f(cid:246)r den nordliga dimensionen


title: PREGUNTA ESCRITA E-2347/99 de Salvador Jové Peres (GUE/NGL) y Pedro Marset Campos (GUE/NGL) a la Comisión. Importaciones de tomate procedentes de Marruecos.

eurovoc_concepts:
EU market
Morocco
agricultural market
association agreement (EU)
economic consequence
fruit vegetable
import (EU)
international trade
market stabilisation
tariff quota
trade agreement (EU)
voluntary restraint agreement

text: 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/111 ¿QuØ medidas piensa tomar la Comisi(cid:243)n para asegurar el respeto del protocolo en el futuro? ¿C(cid:243)mo piensa compensar a los productores comunitarios por las pØrdidas econ(cid:243)micas derivadas del incumplimiento del protocolo? (2000/C 225 E/115) PREGUNTA ESCRITA E-2346/99 de Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) y Pedro Marset Campos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Importaciones de tomate procedentes de Marruecos ¿Por quØ la Comisi(cid:243)n de la UE no ha realizado el seguimiento del contingente, ni ha adoptado las medidas necesarias para impedir que Marruecos sobrepase el volumen de exportaci(cid:243)n de tomate previsto en el Acuerdo de Asociaci(cid:243)n y en su Protocolo nœmero 1, relativo al rØgimen aplicable a la importaci(cid:243)n en la Comunidad de productos agr(cid:237)colas originarios de Marruecos, y en concreto en el art(cid:237)culo 3? (2000/C 225 E/116) PREGUNTA ESCRITA E-2347/99 de Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) y Pedro Marset Campos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Importaciones de tomate procedentes de Marruecos ¿Por quØ la Comisi(cid:243)n Europea no ha exigido a Marruecos que pague el derecho de aduana espec(cid:237)fico cuando los precios de sus exportaciones han estado por debajo del precio de entrada establecido en el Acuerdo de Asociaci(cid:243)n, segœn prevØ el Protocolo nœmero 1, en el art(cid:237)culo 2? (2000/C 225 E/117) PREGUNTA ESCRITA E-2348/99 de Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) y Pedro Marset Campos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Importaciones de tomate procedentes de Marruecos ¿Por quØ la Comisi(cid:243)n de la UE no ha adoptado las medidas necesarias para que Marruecos respete la distribuci(cid:243)n mensual del contingente y el margen del 20 % de rebasamiento permitido en el Acuerdo de Asociaci(cid:243)n y en su Protocolo nœmero 1, art(cid:237)culo 3? (2000/C 225 E/118) PREGUNTA ESCRITA P-2483/99 de Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Importaci(cid:243)n ilegal de tomate de origen marroqu(cid:237) En virtud de los acuerdos firmados por la Uni(cid:243)n Europea con el Reino de Marruecos, la producci(cid:243)n de tomate marroqu(cid:237) puede acceder al mercado europeo con un arancel de 500 euros por tonelada para un


title: QUESTION ÉCRITE E-2258/99 posée par Theresa Villiers (PPE-DE) à la Commission. Discussions dans le domaine fiscal.

eurovoc_concepts:
intergovernmental conference (EU)
majority voting
tax harmonisation

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/21 (2000/C 280 E/019) QUESTION (cid:201)CRITE E-2258/99 posØe par Theresa Villiers (PPE-DE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Discussions dans le domaine fiscal Quelles sont, selon la Commission, les modifications aux systŁmes de fiscalitØ de l(cid:146)Union europØenne 1. qui devraient Œtre discutØes lors de la prochaine confØrence intergouvernementale? Plus particuliŁrement, la Commission est-elle favorable (cid:224) l(cid:146)introduction du vote (cid:224) la majoritØ qualifiØe 2. pour certaines questions concernant la fiscalitØ, et, dans l(cid:146)affirmative, lesquelles? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (11 fØvrier 2000) Comme il rØsulte de l(cid:146)avis que la Commission a adoptØ le 26 janvier 2000 (1), la Commission estime que parce qu(cid:146)elles reflŁtent les orientations fondamentales du lØgislateur national en matiŁre de politique Øconomique et sociale et de solidaritØ, la fiscalitØ et la sØcuritØ sociale dØterminent fortement les choix politiques nationaux des citoyens, ce qui justifie de maniŁre gØnØrale le maintien de l(cid:146)unanimitØ. Toutefois, elle estime que certains aspects de ces deux domaines, qui sont indissociablement liØs au bon fonctionne- ment du marchØ intØrieur devraient Œtre dØcidØs (cid:224) la majoritØ qualifiØe, plus particuliŁrement lorsque les obstacles existants sont source de discrimination, de double imposition ou de fraude fiscale. Il convient de souligner que l(cid:146)intention n(cid:146)est pas d(cid:146)aboutir (cid:224) une harmonisation gØnØrale des rØgimes, des assiettes ni des taux d(cid:146)imposition nationaux. En outre, le vote (cid:224) la majoritØ qualifiØe devrait s(cid:146)appliquer (cid:224) des rØglementations dØj(cid:224) harmonisØes, de fa(cid:231)on (cid:224) simplifier et (cid:224) moderniser les rŁgles en vigueur et (cid:224) en garantir une application plus uniforme. C(cid:146)est plus particuliŁrement le cas du rØgime commun de la TVA ou de la circulation et des contr(cid:244)les des marchandises assujetties aux droits d(cid:146)accises. La Commission a l(cid:146)intention ferme, enfin, de lutter contre la fraude, problŁme qui n(cid:146)a cessØ de cro(cid:238)tre par suite de la suppression des frontiŁres fiscales (cid:224) la circulation des marchandises et de la libØralisation des mouvements des capitaux. Le vote (cid:224) la majoritØ qualifiØe devrait donc s(cid:146)appliquer aussi aux mesures visant (cid:224) prØvenir l(cid:146)Øvasion et la fraude fiscales. La Commission fera ultØrieurement des propositions dØtaillØes (cid:224) ce sujet (cid:224) la ConfØrence intergouverne- mentale. (1) «Adapter les Institutions pour rØussir l(cid:146)Ølargissement» (cid:129) Avis de la Commission au titre de l(cid:146)article 48 du traitØ sur l(cid:146)Union europØenne sur la rØunion d(cid:146)une confØrence des reprØsentants des gouvernements des (cid:201)tats membres en vue de modifier les traitØs (cid:129) COM(2000) 34. (2000/C 280 E/020) QUESTION (cid:201)CRITE E-2260/99 posØe par Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: PrØservation de l(cid:146)environnement et patrimoine historique du site de Les Dos Llometes (cid:224) Valence (Espagne) Le site de Les Dos Llometes de Massarrojos (Valence) est l(cid:146)objet d(cid:146)un projet d(cid:146)urbanisation que des habitants et des organisations ont dØnoncØ, faisant valoir qu(cid:146)il porte atteinte (cid:224) l(cid:146)environnement et au patrimoine historique. Les protestataires (au premier rang desquels la Colla ecologista de Massarrojos) ont prØsentØ leurs arguments contre le promoteur le juge d(cid:146)instruction de la circonscription 14 de Valence. Ils ont ainsi produit un rapport de la Societat Valenciana d(cid:146)Ornitologia qui (l(cid:146)entreprise Onofre Miguel) devant


title: PREGUNTA ESCRITA P-2440/99 de Giles Chichester (PPE-DE) a la Comisión. Cierre de la central nuclear de Barsebäck por el Gobierno sueco.

eurovoc_concepts:
Sweden
environmental impact
impact study
indemnification
nuclear power station
private sector
restriction on competition

text: 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/163 ¿QuØ medidas compensatorias de los Estados miembros autorizarÆ la Comisi(cid:243)n en aplicaci(cid:243)n de la 4. clÆusula de reciprocidad? Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (13 de enero de 2000) 1. La Comisi(cid:243)n deplora el informe sobre la adopci(cid:243)n del proyecto de ley de modernizaci(cid:243)n y desarrollo del servicio pœblico de la electricidad, destinada a incorporar a la legislaci(cid:243)n francesa la Directiva 92/96/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 19 de diciembre de 1996 (1), sobre normas comunes para el mercado interior de la electricidad, as(cid:237) como a garantizar el derecho de los productores de electricidad de otros Estados miembros de suministrar a los posibles consumidores franceses y el derecho de los consumidores franceses a la libre elecci(cid:243)n de proveedor. 2. DespuØs del fracaso del comitØ mixto paritario del Senado y de la Asamblea Nacional francesa, el 18 de noviembre de 1999, el 24 de noviembre de 1999 la Comisi(cid:243)n inst(cid:243) a Francia para que presentase sus observaciones en el plazo de quince d(cid:237)as y el 23 de diciembre de 1999 le remiti(cid:243) un dictamen motivado de conformidad con el art(cid:237)culo 226 (antiguo art(cid:237)culo 169) del Tratado CE. El 2 de diciembre de 1999, el Secretario de Estado francØs responsable de la energ(cid:237)a comunic(cid:243) al Consejo de energ(cid:237)a que el Gobierno francØs hab(cid:237)a tomado las medidas oportunas para la adopci(cid:243)n de la ley en febrero de 2000. Por iniciativa de ElectricitØ de France y de acuerdo con el Gobierno francØs, los consumidores 3. industriales de mÆs de 100 gigawatios/hora (GWh) (un 22 % del mercado) pueden acceder a la red sobre la base de tarifas pœblicas, para transportar electricidad adquirida posiblemente a proveedores de otros Estados miembros. 4. La decisi(cid:243)n de aplicar la claœsula de equilibrio a que se refiere el apartado 5 del art(cid:237)culo 19 de la Directiva 96/92/CE corresponde a los Estados miembros. La Comisi(cid:243)n velarÆ por una aplicaci(cid:243)n correcta de la misma y, especialmente, por que el mercado de los Estados miembros en cuesti(cid:243)n permanezca abierto a todos los posibles proveedores por lo que se refiere a los consumidores cualificados de mÆs de 100 GWh. (1) DO L 27 de 30. 1. 1997. (2000/C 219 E/207) PREGUNTA ESCRITA P-2440/99 de Giles Chichester (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Cierre de la central nuclear de Barseb(cid:228)ck por el Gobierno sueco El Gobierno sueco ha decidido clausurar para finales de noviembre de 1999 uno de los doce reactores nucleares del pa(cid:237)s, perteneciente a la central nuclear de Barseb(cid:228)ck, situada en las proximidades de Copenhague. Dicho reactor constituye una de las dos centrales nucleares de propiedad privada; las diez restantes pertenecen al Gobierno sueco a travØs de la compaæ(cid:237)a pœblica de electricidad. El Gobierno no ha llevado a cabo una evaluaci(cid:243)n de las repercusiones del cierre de la central en el medio ambiente ni ha realizado promesa alguna de compensar a los propietarios y empleados. La situaci(cid:243)n plantea importantes interrogantes que la Comisi(cid:243)n Europea deber(cid:237)a abordar con urgencia, habida cuenta de la fecha prevista para el cierre: 1. Desde el punto de vista de la competencia, ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n si la decisi(cid:243)n del Gobierno sueco de cerrar uno de los dos reactores de propiedad privada, y no una de las diez centrales de propiedad pœblica, contraviene la legislaci(cid:243)n comunitaria? 2. 3. ¿EstÆ convencida la Comisi(cid:243)n de que en el presente caso se haya aplicado correctamente una evaluaci(cid:243)n exhaustiva de las repercusiones en el medio ambiente? En caso negativo, ¿no deber(cid:237)a cancelarse de inmediato la fecha de cierre? ¿Por quØ la Comisi(cid:243)n Europea no ha tomado ya medidas en este caso, cuando el Tribunal Superior Administrativo sueco, el tribunal de apelaci(cid:243)n definitivo, confirm(cid:243) la decisi(cid:243)n del Gobierno, pero no solicit(cid:243) una decisi(cid:243)n prejudicial del Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas? C 219 E/164 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (6 de enero de 2000) El cierre definitivo de uno de los reactores nucleares de Sydkraft en la central de Barseb(cid:228)ck el 30 de noviembre de 1999 podr(cid:237)a haber dado lugar a una distorsi(cid:243)n de la competencia en el mercado correspondiente. Sin embargo, habida cuenta de que el propietario de la central y el Gobierno sueco han llegado a un acuerdo de indemnizaci(cid:243)n, que entrarÆ en vigor una vez lo apruebe el Parlamento en el segundo trimestre de 2000, la Comisi(cid:243)n entiende que dicho propietario no recurrirÆ la decisi(cid:243)n del Gobierno sueco. La Comisi(cid:243)n estÆ estudiando las repercusiones que puede tener el cierre del reactor nuclear conforme a la legislaci(cid:243)n comunitaria en materia de medio ambiente. Por lo que respecta a la solicitud de decisi(cid:243)n prejudicial del Tribunal de Justicia, la Comisi(cid:243)n ya se ha puesto en contacto con las autoridades suecas. (2000/C 219 E/208) PREGUNTA ESCRITA P-2441/99 de Marco Pannella (TDI) al Consejo (13 de diciembre de 1999) Asunto: Ataques qu(cid:237)micos, biol(cid:243)gicos y radiol(cid:243)gicos contra las poblaciones kurdas del Iraq Durante la campaæa llevada a cabo contra las poblaciones kurdas en 1988, definida como genocida y que provoc(cid:243) decenas de millares de muertos y de desaparecidos, el rØgimen iraqu(cid:237) bombarde(cid:243) mÆs de 200 aldeas situadas en el norte del Iraq. Esta operaci(cid:243)n, que constituye el ataque mÆs amplio de este tipo llevado a cabo contra poblaciones civiles, se caracteriz(cid:243) por la utilizaci(cid:243)n de cantidades enormes de agentes qu(cid:237)micos y, probablemente, biol(cid:243)gicos y radiol(cid:243)gicos. Estos agentes contaminaron el medio ambiente y las reservas acu(cid:237)feras en la regi(cid:243)n septentrional del Iraq, cuyos r(cid:237)os atraviesan todo el pa(cid:237)s y desembocan en el Golfo PØrsico. A la vista de los informes relativos al elevado nœmero de casos de cÆncer y de malformaciones congØnitas entre los niæos del Iraq, ¿quØ iniciativas ha emprendido o piensa emprender el Alto Representante de la PESC a fin de que los organismos internacionales competentes examinen el estado de las reservas de agua para verificar si existen agentes qu(cid:237)micos, biol(cid:243)gicos o radiol(cid:243)gicos, o derivados de los mismos, que continœan envenenando a las poblaciones? En la misma perspectiva, ¿quØ iniciativas ha emprendido o piensa emprender el Alto Representante de la PESC para que, once aæos despuØs de los hechos, los organismos internacionales competentes empiecen a ocuparse del tratamiento mØdico de los supervivientes y de las investigaciones necesarias para descubrir las sustancias utilizadas por el rØgimen de Saddam Hussein y si Østas siguen constituyendo un riesgo para la poblaci(cid:243)n? Asimismo, ¿podr(cid:237)a indicar el Alto Representante de la PESC quØ iniciativas ha emprendido o piensa emprender para estudiar y evaluar los efectos de las armas qu(cid:237)micas y de las demÆs armas de destrucci(cid:243)n masiva en la agricultura del norte del los bosques y la pesca, y las consecuencias para la fauna y la flora? incluidos la ganader(cid:237)a, Iraq, Por otro lado, el Halabja Post Graduate Medical Institute (HMI), creado en agosto de 1999 en la regi(cid:243)n kurda del Iraq para desarrollar tratamientos y fomentar programas de investigaci(cid:243)n en los supervivientes a los ataques qu(cid:237)micos, se enfrenta a numerosos problemas materiales y tØcnicos que pueden dificultar la consecuci(cid:243)n de los objetivos que se ha fijado. ¿Podr(cid:237)a indicar el Alto Representante de la PESC si tiene previsto enviar una misi(cid:243)n de expertos a visitar el centro del HMI con el fin de verificar de visu las necesidades mØdicas espec(cid:237)ficas de los supervivientes a los ataques qu(cid:237)micos, biol(cid:243)gicos y radiol(cid:243)gicos y para evaluar el conjunto de las necesidades del HMI?


title: PREGUNTA ESCRITA E-2259/99 de Theresa Villiers (PPE-DE) a la Comisión. Debate fiscal.

text: C 219 E/130 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (27 de enero de 2000) En respuesta a la pregunta de Su Seæor(cid:237)a, cabe seæalar que, vista la sentencia del Tribunal de Justicia de 24 de septiembre de 1998 en el asunto C-76/97 (T(cid:246)gel/Nieder(cid:246)sterreichische Gebietskrankenkasse), el transporte de heridos y enfermos corresponde a la categor(cid:237)a 2 del Anexo I A de la Directiva 92/50/CEE (1) sobre los procedimientos de adjudicaci(cid:243)n de contratos pœblicos de servicios, cuando el valor del servicio de transporte es superior al valor del tratamiento suministrado al herido o enfermo durante el transporte. En este caso, se convocarÆ un concurso a escala europea para el transporte de enfermos cuando se haya alcanzado el umbral establecido en la Directiva. El contrato deberÆ adjudicarse a la oferta con un precio mÆs bajo o econ(cid:243)micamente mÆs ventajosa. No existen otros criterios de adjudicaci(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n ha recibido recientemente numerosas denuncias de empresas privadas de transporte de pasajeros respecto a este tema. Las reclamaciones corresponden a la situaci(cid:243)n en diversos Estados Federados. Se seæala que en algunos Estados federados los servicios de transporte de heridos y enfermos que deben publicarse no se someten a concurso. La Comisi(cid:243)n se ha hecho eco del problema y examina actualmente las prÆcticas de adjudicaci(cid:243)n de los Estados federados en cuesti(cid:243)n. AdemÆs, tambiØn estÆ examinando la compatibilidad de la legislaci(cid:243)n en materia de rescate de dichos Estados federados con lo dispuesto en la Directiva 92/50/CEE. Una vez hayan concluido estas investigaciones, la Comisi(cid:243)n decidirÆ, en su caso, quØ medidas de las establecidas en el art(cid:237)culo 226 (antiguo art(cid:237)culo 169) del Tratado CE aplicarÆ para hacer frente a las posibles infracciones del Tratado CE en la adjudicaci(cid:243)n de los servicios de transporte de heridos y enfermos. (1) DO L 209 de 24. 7. 1992. (2000/C 219 E/162) PREGUNTA ESCRITA E-2259/99 de Theresa Villiers (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Debate fiscal La propuesta de la Comisi(cid:243)n Europea de 1998 con vistas a actualizar las disposiciones de la UE sobre la asistencia mutua entre las autoridades fiscales en el cobro de deudas (COM(98) 364) se estÆ abriendo camino en el Consejo de Ministros. En noticias de prensa se ha sugerido que existe un acuerdo amplio en el Grupo de Trabajo sobre finanzas del Consejo acerca de la naturaleza de la informaci(cid:243)n que las autoridades deben proporcionar cuando solicitan asistencia. Se ha mencionado tambiØn una propuesta del Gobierno espaæol de crear un grupo de trabajo para debatir estas cuestiones. Para preservar la transparencia, ¿puede comentar la Comisi(cid:243)n estas iniciativas e informar detalladamente al Parlamento sobre los trabajos emprendidos por el Grupo de Trabajo, precisando a la vez el punto de vista de la propia Comisi(cid:243)n sobre estas cuestiones? Respuesta del Comisario Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de diciembre de 1999) La propuesta de la Comisi(cid:243)n (1) al Parlamento y al Consejo de directiva por la que se modifica la Directiva 76/308/CEE del Consejo, sobre ayuda mutua para el cobro, entre otras cosas, de demandas fiscales, fue objeto de una primera lectura en el Parlamento en el marco del procedimiento de codecisi(cid:243)n. Siguiendo las sugerencias del Parlamento, la Comisi(cid:243)n present(cid:243) una propuesta (2) modificada que actualmente estÆ siendo discutida en el grupo de trabajo apropiado del Consejo y que se enviarÆ de nuevo al Parlamento tan pronto como se alcance un acuerdo, para su segunda lectura. El grupo de trabajo ad hoc sobre fraude fiscal, creado a propuesta del Gobierno espaæol, no es responsable de discutir esta propuesta. 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/131 Las cuestiones referentes a las actividades de este grupo de trabajo deben dirigirse al Consejo. (1) DO C 269 de 28. 8. 1998. (2) DO C 179 de 24. 6. 1999. (2000/C 219 E/163) PREGUNTA ESCRITA E-2263/99 de Ewa Hedkvist Petersen (PSE) al Consejo (13 de diciembre de 1999) Asunto: Fomento de la cooperaci(cid:243)n en la zona del mar de Barents Desde la perspectiva de la pol(cid:237)tica de seguridad, la cooperaci(cid:243)n en la zona del mar de Barents es un aspecto muy importante de la dimensi(cid:243)n n(cid:243)rdica. En la regi(cid:243)n se presentan numerosos retos, tanto de tipo medioambiental y social como en el Æmbito de los transportes, a los que es necesario hacer frente para alcanzar una seguridad comœn en esta parte de la UE y del mundo. Teniendo esto en cuenta, ¿quØ conclusiones ha sacado la Presidencia finlandesa de la Conferencia sobre la dimensi(cid:243)n n(cid:243)rdica, celebrada los d(cid:237)as 11 y 12 de noviembre, con vistas a fomentar la cooperaci(cid:243)n, el desarrollo y la seguridad en la zona del mar de Barents? Respuesta (14 de febrero de 2000) Nadie ignora que la Uni(cid:243)n concede una gran importancia a la Iniciativa «Dimensi(cid:243)n septentrional». El objetivo general de la Iniciativa «Dimensi(cid:243)n septentrional» de la UE es colaborar con los pa(cid:237)ses de la regi(cid:243)n que no pertenecen a la Uni(cid:243)n para incrementar la seguridad europea, las reformas democrÆticas y el desarrollo sostenible en el Norte de Europa. la estabilidad, Los pa(cid:237)ses de la zona del Mar de Barents que no pertenecen a la Uni(cid:243)n, Islandia, Noruega y la Federaci(cid:243)n Rusa son socios importantes de la «Dimensi(cid:243)n Septentrional». Los tres han participado de una manera constructiva en la Conferencia Ministerial de Helsinki y, evidentemente, estarÆn integrados en una cooperaci(cid:243)n mÆs intensa, propuesta en las conclusiones de la Presidencia de la Conferencia Ministerial de Helsinki. En estas conclusiones se hac(cid:237)a hincapiØ en que la Inicitativa «Dimensi(cid:243)n Septentrional» ten(cid:237)a como objeto fomentar el desarrollo, la cooperaci(cid:243)n y la seguridad en la zona del Mar de Barents, as(cid:237) como en la zona mÆs amplia del Norte de Europa. El Consejo Europeo de Helsinki invit(cid:243) a la Comisi(cid:243)n a elaborar, en estrecha cooperaci(cid:243)n con el Consejo y en consulta con los pa(cid:237)ses asociados de la «Dimensi(cid:243)n Septentrional» de la zona, un plan de acci(cid:243)n para la «Dimensi(cid:243)n Septentrional». AdemÆs, las conclusiones de la Presidencia de la Conferencia Ministerial resaltan la funci(cid:243)n de los organismos regionales existentes, como el Consejo EuroÆrtico de Barents, en el futuro trabajo de la Inicitativa «Dimensi(cid:243)n Septentrional». En las conclusiones de la reuni(cid:243)n de Helsinki, se considera que los organismos regionales tienen una funci(cid:243)n espec(cid:237)fica, segœn la cual sirven de instrumento para definir y aplicar las prioridades comunes de la «Dimensi(cid:243)n Septentrional». Por consiguiente el fomento del desarrollo, la cooperaci(cid:243)n y la seguridad en la zona del Mar de Barents constituye una parte integrante del futuro trabajo dentro del marco de la Iniciativa «Dimensi(cid:243)n Septen- trional»


title: PREGUNTA ESCRITA P-2450/99 de Mathieu Grosch (PPE-DE) a la Comisión. Programa de acción comunitario Juventud.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU programme
European Parliament
interinstitutional relations (EU)
young person

text: C 219 E/166 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 ¿QuØ acciones tiene previsto emprender el Consejo para garantizar la aplicaci(cid:243)n del Programa para la Juventud de la UE dentro del calendario previsto? ¿Tiene previsto garantizar el Consejo la continuaci(cid:243)n de los trabajos del Consejo de Ministros de la Juventud? Respuesta (31 de enero de 2000) En lo que respecta al futuro programa en favor de la Juventud, Su Seæor(cid:237)a sabrÆ sin duda que, de conformidad con el Tratado (art(cid:237)culo 251 (cid:129) procedimiento de codecisi(cid:243)n), el Consejo tiene tres meses para aprobar o no las enmiendas del Parlamento Europeo en segunda lectura, y a continuaci(cid:243)n, en el caso de que no las apruebe, seis semanas para convocar al comitØ de conciliaci(cid:243)n. Debemos insistir, sin embargo, en que el Consejo alberga el profundo deseo de que este programa se adopte lo antes posible el aæo que viene. En lo que se refiere al futuro del Consejo «Juventud», conviene seæalar que la cuesti(cid:243)n general de la futura organizaci(cid:243)n de los trabajos del Consejo figuraba entre los temas tratados por el Consejo Europeo de Helsinki y que, si bien el Consejo Europeo decidi(cid:243) reducir a un mÆximo de quince las formaciones del Consejo, aœn no se ha tomado ninguna decisi(cid:243)n definitiva sobre cuÆles serÆn las formaciones del Consejo que seguirÆn reuniØndose y cuÆles no. Con todo, conviene dejar muy claro que las iniciativas en el sector de la juventud a nivel europeo seguirÆn ocupando el lugar que les corresponde en el orden del d(cid:237)a del Consejo, independientemente de en quØ formaci(cid:243)n se aborden. (2000/C 219 E/211) PREGUNTA ESCRITA P-2450/99 de Mathieu Grosch (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Programa de acci(cid:243)n comunitario «Juventud» El 28 de agosto de 1998, la Comisi(cid:243)n present(cid:243) una propuesta de decisi(cid:243)n del Parlamento Europeo y del Consejo por la que se establece el programa de acci(cid:243)n comunitario en favor de la juventud, «Juventud», que se desarrollarÆ durante el per(cid:237)odo 2000 a 2004 (COM(98) 331) (1). Tras las segunda lectura del Parlamento Europeo, que tuvo lugar el 28 de octubre de 1999, dicha propuesta se transmiti(cid:243) al Consejo para segunda lectura. Si las negociaciones no desembocan en una transacci(cid:243)n aceptable, el programa no podrÆ ponerse en marcha el 1 de enero de 2000 de la manera prevista. 1. En el supuesto de que el Consejo y el Parlamento Europeo no llegaren a una transacci(cid:243)n, ¿habrÆ un programa transitorio que sustituya al programa originariamente previsto, o se producirÆ un vac(cid:237)o para las organizaciones y los j(cid:243)venes afectados? ¿Por quØ directivas se regirÆ el posible programa de transici(cid:243)n? ¿Por las del antiguo o por las del 2. nuevo programa de acci(cid:243)n? (1) DO C 311 de 10. 10. 1998, p. 6. Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de diciembre de 1999) Hasta la fecha, el Consejo y el Parlamento no han llegado a ningœn compromiso final con relaci(cid:243)n al programa «Juventud». La primera reuni(cid:243)n del ComitØ de conciliaci(cid:243)n estÆ prevista para el 13 de enero de 2000, bajo presidencia portuguesa. La Comisi(cid:243)n conf(cid:237)a en que se adopte el nuevo programa. Habida cuenta de que la conciliaci(cid:243)n deberÆ tener lugar durante el primer trimestre de 2000, se ha hecho lo necesario para garantizar la continuidad del programa


eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
production aid

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 12. 1999 KOM(1999) 492 slutlig 1999/0201 (CNS) 1999/0202 (CNS) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om sjätte ändringen av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om produktionsstöd för bomull (framlagda av Komissionen) MOTIVERING 1. INLEDNING Denna motivering och bifogade förslag till förordning följer av bestämmelserna i punkt 11 i protokoll 4 till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrad genom protokoll 14 till Anslutningsakten för Spanien och Portugal, där det föreskrivs att en rapport om hur stödsystemet fungerar skall lämnas. Under 1997/98 föregicks rapporten till viss del av kommissionens rapport till rådet om Greklands begäran inom bomullssektorn (KOM(1998) 10 slutlig). Till följd av den rapporten och till följd av antagandet av vissa bestämmelser uppmanade rådet i juni 1998 kommissionen att göra en undersökning av vissa frågor. De aktuella frågorna är följande: – – – – huruvida det är möjligt att inrätta ett system där stödet betalas ut direkt till producenten, huruvida ett sådant system är förenligt med nu gällande praxis för handeln med produkten, huruvida det är möjligt att inrätta ett system för sanktioner på regional nivå, vilka svårigheter vad gäller förvaltning och övervakning som följer av ett sådant system. Utvärderingen av de önskade förändringarna har präglats av en önskan om förenkling av lagstiftningen och av målsättningen att bibehålla eller förstärka kontrollåtgärderna. I revisionsrättens årliga rapporter1 har det framkommit att det inom stödsystemet för bomull förekommer stora svårigheter när det gäller kontroll. 2. STÖDSYSTEMET FÖR BOMULL Gemenskapsrättsligt bygger stödsystemet för bomull på ett protokoll som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland. Efter Portugals och Spaniens anslutning antogs rådets förordning (EEG) nr 1964/87 om ändring av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 i bilaga till Anslutningsakten för Grekland särskilt i syfte att inrätta en maximal garanterad kvantitet. Därefter har den förordningen ändrats fyra gånger och dessa ändringar har bland annat inneburit ändringar av vissa artiklar, men även av vissa punkter i protokoll 4. Dessutom fastställs i rådets förordning (EG) nr 1554/95 allmänna regler för stödsystemet. Denna något ovanliga konstruktion inom lagstiftningen har blivit särskilt komplex, och det är därför, lämpligt att begränsa bestämmelserna i protokollet till de grundläggande aspekterna och att samla övriga bestämmelser i en och samma rådsförordning. i syfte att förenkla, Stödsystemet för bomull bygger på ett minimipris per ton orensad bomull, som rensningsföretaget betalar till producenten. Rensningsföretaget får gemenskapsstöd per ton, stödbeloppet varierar beroende på marknadsnoteringarna, så att företaget kan sälja till världsmarknadspris. Sedan regleringsåret 1998/99 kan även rensad bomull 1 EGT C 309, 16. 11. 1993, s. 1. EGT C 340, 17. 11. 1996, s. 1. 2 producentsammanslutningar utföra rensningen på beställning och få stödet via rensningsföretagen. Systemet inbegriper följande nationella garanterade kvantiteter: 782 000 ton för Grekland och 249 000 ton för Spanien. När produktionen överstiger den nationella garanterade kvantiteten sänks riktpriset, stödbeloppet och minimipriset, dock utan att det säkerställs att budgeten förblir oförändrad. Det finns emellertid en metod som under vissa omständigheter, som när världsmarknadspriset är relativt högt, kan motverka sänkning. Oftast finns det ett övre tak för budgetutgifter på 770 miljoner EUR, men dessa kan också vara högre, särskilt om världsmarknadspriset är lågt och intresset för odlingen ånyo ökar, som i det aktuella fallet. Under sådana omständigheter får utgifterna överstiga 900 miljoner EUR. Genom ett förskottssystem är det möjligt att betala ut stödet under loppet av regleringsåret, på grundval av det konstaterade världsmarknadspriset och de regleringsårets början (1 september). Sedan skördeprognoser regleringsåret 1998/99 revideras dessutom förskotten på grundval av en ny skördeprognos som görs i slutet av november när skörden har kommit igång ordentligt. som gjorts före Från 1982 till 1992 har gemenskapen uppmuntrat producentsammanslutningar inom bomullssektorn. Det har föreskrivits startstöd och investeringsstöd, huvudsakligen till inköp av skördemaskiner. För närvarande är maskinparken för skördemaskiner kollektiv, både i Grekland och Spanien. Producentsammanslutningarna förvaltar denna maskinpark. Sedan 1992 anses det att av producentsammanslutningar och deras verksamhet. för produktionsstöd gynnar bildandet systemet I Grekland är 20 av 75 rensningsföretag kooperativ, vilket betyder att cirka en fjärdedel av dessa disponerar över cirka en tredjedel av rensningskapaciteten. Den totala rensningskapaciteten utgör inget särskilt problem mot bakgrund av den grekiska produktionsnivån. I Spanien företräder tio kooperativ nästan hälften av de 22 företagen. Rensningssektorn har överkapacitet i förhållande till producenternas utbud, särskilt efter den svåra torkan under de senaste regleringsåren, 1993/94 och 1995/96. När det gäller kontroll av systemet är huvudelementen följande: – – – – den arealdeklaration som lämnas av producenterna och integration av denna i den ansökan om arealstöd som föreskrivs i det för förvaltning och kontroll, integrerade systemet det avtal som ingås mellan producenten och rensningsföretaget och som innebär ett åtagande beträffande minimipriset, kontroll av kvantiteter orensad bomull i företaget, bokföring rensningsföretaget. av vilka kvaliteter som levereras respektive lämnar Genom att dessa olika element kontrolleras är det möjligt att fastställa ursprunget för varje enskilt parti orensad bomull, att kontrollera huruvida kvantiteterna överensstämmer med arealerna och att skapa en koppling mellan den orensade bomullen och de färdiga fibrerna. 3 En kontroll av tillämpningen av lagstiftningen har inom ramen för granskning av till följd att det gjorts finansiella justeringar för räkenskaperna inom EUGFJ fått Greklands vidkommande beträffande 10% av de utgifter för räkenskapsåren 1991 och 1992. I revisionsförklaringen 1994 fastställde revisionsrätten även att det hos de grekiska rensningsföretagen förekom svagheter när det gällde att justering om iaktta vissa bestämmelser 3,2 miljoner EUR. lagstiftningen. Det gjordes en finansiell som deklarerats i Efter 1994 har kontrollförfarandena i Grekland setts över och i nuläget anser granskningsenheterna inom EUGFJ att kontrollsystemet förbättrats. Som helhet betraktat fungerar det nuvarande systemet så att det är möjligt att ha en produktion vars kvalitet är ganska hög och det är möjligt att avsätta rensad bomull till världsmarknadspris. Emellertid visar aktuella uppgifter på en oroande utveckling när det gäller arealer och produktion. Detta tyder på att det kan förekomma faktorer som gör det svårt att garantera budgetdisciplinen och miljöskyddet. För att motverka detta bör det säkerställas en högre grad av budgetneutralitet för ordningen för stöd till bomull. Därför föreslås en höjning av den procentsats med vilken riktpriset nedsätts, som dock inte får innebära att övriga faktorer i stabiliseringsmekanismen ändras. 3. FRÅGAN OM UTBETALNING AV STÖDET DIREKT TILL PRODUCENTEN Producenterna och rensningsföretagen är ofta oense om när förskottet på stödet skall betalas till producenten i form av minimipriset och även beträffande justeringar av minimipriset på grund av varierande kvalitet. Sedan regleringsåret 1995/96 används inte längre gemenskapens schablon för höjning och sänkning av minimipriset för att kompensera för kvalitetsvariationer, som resultat av en önskan om subsidiarietet och på enhällig begäran från aktörerna inom sektorn. För närvarande justeras det överenskomna priset för orensad bomull proportionellt, efter överenskommelse mellan de avtalsslutande parterna, om det skulle förekomma avvikelser mellan den levererade bomullens kvalitet och kvalitetsnormen. I avsaknad av en branschöverenskommelse har det grekiska interventionsorganet infört schablonersättningar. Dessutom uppbär interventionsorganet från rensningsföretagen 1% av de belopp som företagen betalar till producenterna, vilket bidrar till att ge systemet jämvikt. Då det förefaller svårt och föga lämpligt att på gemenskapsnivå försöka lösa de problem som finns i de avtalsmässiga förhållandena mellan producenterna och rensningsföretagen bör det föreskrivas att hela stödet skall betalas ut till stödmottagarna så att stödet kan fylla sin funktion som kompensation vid avvikelser mellan riktpriset och priset på världsmarknaden. Det förefaller vidare lämpligt att fastställa vissa regler som skall iakttas, såsom kravet på att kvaliteten på orensad bomull skall överensstämma med kvaliteten på rensad bomull och kravet på att det skall betalas ut ett förskott på minimipriset. Det är i detta sammanhang och i syftet att stödet mer direkt skall komma producenterna till godo som Grekland har begärt en undersökning av huruvida det är möjligt att bevilja stödet direkt till producentorganisationerna, som i sin tur betalar minimipriset till sina medlemmar, låter utföra rensningen och saluför den rensade bomullen. Denna möjlighet skulle endast vara fakultativ och skulle åtminstone inledningsvis endast röra ett fåtal fall. För närvarande är det ingen av de producentorganisationer som inte förfogar över rensningsanläggningar som saluför rensad bomull. 4 Förslaget att stödet skall betalas ut direkt till producentorganisationerna enligt ovan angivna villkor möter följande två huvudsakliga hinder: – – av att den rensade garantera bomullen saluföring för att producentorganisationen förfogar över det kapital som krävs för nödvändiga bankgarantier för betalningen av minimipriset, material och anläggningar för saluföringen (dvs. för lagerhållning, hantering och kommunikation), kvalificerad personal och särskilt en ledning som kan följa utvecklingen på världsmarknaden, hantera rörligt stöd och ingå försäljningsavtal. Det finns stor risk för att det uppstår finansiella svårigheter när det gäller att betala ut minimipris eller att betala banklån. krävs det skulle fortfarande åligga det rensningsföretag som arbetar på beställning att kontrollera de kvantiteter orensad och rensad bomull som omfattas av stöd. Om oegentligheter skulle ett producentorganisationen kunna hävda ansvarsfrihet. konstateras företag sådant skulle hos Det förefaller således som om de producentsammanslutningar som inte själva utför rensning av bomull inte för närvarande förfogar över de medel som krävs för direkt förvaltning av det rörliga stöd som föreskrivs i det nuvarande systemet. Frågan bör undersökas på nytt om några år, mot bakgrund av de erfarenheter som kommer att göras av de producentorganisationer som i enlighet med den lagstiftning som träder i kraft i början av regleringsåret 1998/99 kommer att låta rensa bomull på beställning mot utbetalning av det stöd som rensningsföretaget fått. Denna möjlighet har ännu inte utnyttjats. Mot bakgrund av ovanstående är det lämpligt att behålla det nuvarande systemet där stöd beviljas per producerad kvantitet och går till rensningsföretaget. 4. FRÅGAN OM SANKTIONER PÅ REGIONAL NIVÅ Grekland önskar införa principen om regionalisering av bomullsodlingen i syfte att motverka att odlingen sprids till andra områden än de traditionella odlingsområdena i regioner där vattenförsörjningen är både orsak till konflikter och till problem när det I Spanien är bomullsodlingen nästan helt och hållet gäller miljöförvaltningen. koncentrerad till regionen Andalusien. Förhållandet mellan bomullsodling och miljö är komplext. Å ena sidan är bomull den främsta naturfibern och det är tack vare det faktum att bomullen är en naturprodukt som den har en bättre image än de syntetiska fibrer som den konkurrerar med. Å andra sidan beskrivs miljökonsekvenserna ofta som mycket stora när det gäller vattenförbrukning, användningen av pesticider och gödningsämnen och tendensen till ensidig odling i vissa områden. Det finns en risk för att den bristande odlingsrotationen med tiden kommer att utarma jordarna och öka de fytosanitära riskerna. Åtskilliga ansträngningar har redan gjorts för att åtgärda ovannämnda problem. Genom droppbevattning och odling under plast är det möjligt att minska vattenförbrukningen. Grekland har inlett ett program för att minska användningen av gödningsämnen och för att införa droppbevattning på de arealer där bomull odlas. I Spanien har Asociaciones para Tratamientos Integrados del Algodón (ATRIAS) tagit initiativ för att sänka produktionskostnaderna och för att främja biologisk bekämpning. 5 I förhållande till Greklands begäran skulle förslaget om att göra om de nationella orsaka garanterade komplikationer, utgöra ett risktagande för EUGFJ eller skapa konflikter regioner emellan när det gäller följande områden: kvantiteterna garanterade kvantiteter regionala kunna till – – – regionala produktionsprognoser och förskott på stöd, omfördelning av outnyttjade regionala garanterade kvantiteter i vissa regioner, kontroll av ursprung för orensad bomull som skulle kunna omfattas av olika stödbelopp per ton. En anan lösning som Grekland föreslår skulle bygga på individuella kvoter. Enligt det förslaget skulle det nuvarande stödet fortsätta att som idag gå till rensningsföretagen med en nationell garanterad kvantitet för all bomull som produceras. Producenterna skulle även fortsättningsvis erhålla minimipriset med lämpligt avdrag för individuella kvoter som skulle motsvara den beräknade produktionen. Eventuell bomull som produceras utöver de individuella kvoterna skulle inte omfattas av regeln om minimipris. föreslagna systemet har Det inom mjölk- och durumvetesektorerna, och det har i samband därmed visat sig hur komplicerat ett sådant system är. Följande två huvudsakliga praktiska svårigheter uppstår: tillämpats tidigare, bland annat – – förvaltningen av de individuella kvoterna vilka skulle behöva omfördelas varje år, skulle kunna orsaka svåra konflikter, det faktum att det förekommer rensad bomull till låga priser på marknaden, vilket ger rensningsföretaget rätt till samma stöd som bomull till minimipris förefaller kunna orsaka omläggningar av handelsmönsterna och bedrägerier. De båda förslagen, dvs. regionalisering av de nationella garanterade kvantiteterna och individuella kvoter innebär ytterligare komplikationer, konflikter och risk för bedrägerier. För att det angivna målet för kontroll av spridning av odlingen skall kunna uppnås föreslås det att medlemsstaterna vidtar lämpliga åtgärder för miljöskydd och på objektiva miljökriterier är stödberättigande. Därmed kan sägas att detta förslag är i linje med de allmänna miljömål som anges i besluten inom ramen för Agenda 2000. Det föreslås att medlemsstaterna, senast den 31 december 2003, skall till kommissionen om miljösituationen inom sektorn. lämna in en rapport bomullsodling begränsar områden arealer antalet eller där 5. ANDRA FRÅGOR RÖRANDE FÖRVALTNING OCH KONTROLL Beträffande frågan om hur systemet fungerar kan villkoren för fastställande av stödet orsaka problem. Enligt det gällande systemet skall det stödbelopp som skall beviljas vara det belopp som gäller den dag då rensningsföretaget in sin ansökan. lämna sin eller sina ansökningar beträffande den Rensningsföretaget kan välja att kvantitet eller de kvantiteter som önskas närsomhelst från och med den dag då bomullen anländer till företaget (tidigast den 1 september) fram till och med senast den 31 mars följande år. Genom denna mekanism kan rensningsföretaget erhålla ett belopp som är anpassat efter priset på världsmarknaden samma dag som företaget ingår kontrakt om försäljning av de producerade fibrerna. lämnar 6 Genom denna mekanism är stödmottagaren förhindrad att lämna in ansökan om stöd innan han rent fysiskt innehar produkten och det gör att det inte är möjligt att ingå kontrakt på världsmarknaden förrän skörden inletts. Det skulle kunna föreslås att perioden för förlängs, men det skulle innebära att bokföringen beträffande stödberättigande kvantiteter skiljs från den fysiska kontrollen av de enskilda partier som anländer till företaget. fastställande av stödbeloppet Till exempel kommer stödansökningarna beträffande kvantiteter som fastställs av den berörda parten att avse de belopp som gäller då ansökningarna lämnas in, dvs. mellan den 1 juli och den 31 mars följande år. De sammanlagda kvantiteterna i ansökningarna måste motsvara de bomullskvantiteter som anlänt till företaget mellan den 1 september och den 31 mars följande år. Däremot kommer förskotten på stödet att i likhet med nu att beräknas på grundval av de kvantiteter som faktiskt genomgår kontroll vid det berörda företaget. 6. FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER Efter att ha undersökt hur bomullssystemet fungerar lämnar kommissionen sitt förslag som huvudsakligen består av följande element: – – – – – – – att det nuvarande stödsystemet bibehålls, att det föreskrivs att hela stödet betalas ut fastställs regler för betalning och justering av minimipriset, till stödmottagarna och att det att procentsatsen för nedsättning av riktpriset höjs, att det föreskrivs att medlemsstaterna skall fastställa objektiva miljökriterier och i tillämpliga fall begränsa antalet stödberättigade områden, att det föreskrivs att medlemsstaterna skall lämna in en rapport om effekterna av de nationella miljöåtgärder som vidtagits inom sektorn, att tidsfristen för inlämnande av stödansökningar förlängs inom ramen för ett förbättrat system för bokföring av stödberättigande kvantiteter, gemenskapslagstiftningen att de bestämmelser i protokoll 4 som rör bomull sammanförs i en och samma rådsförordning om produktionsstöd för bomull. förenklas genom att huvuddelen av De föreslagna åtgärderna innebär en förenkling av lagstiftningen och dessutom villkor för fastställande och beviljande av stöd vilket gynnar små och medelstora företag. De innebär en förbättring av miljöskyddet och bidrar till att budgetdisciplinen iakttas i högre grad. Samtliga dessa åtgärder faller inom ramen för målet att uppnå en enhetlig tillämpning av stödordningarna på jordbruksområdet. På detta område har gemenskapen ensam behörighet. 7 1999/0201 (CNS) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om sjätte ändringen av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av protokoll 4 om bomull2 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrat genom förordning (EG) nr 1553/953, särskilt punkt 11 i detta, med beaktande av kommissionens förslag4, med beaktande av Europaparlamentets yttrande5, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande6, och av följande skäl: (1) (2) 2 3 4 5 6 7 8 9 En undersökning av funktionen hos det stödsystem för bomull och det stödsystem för jordbruksgrödor som infördes genom punkt 11 i protokoll 4 visar att det är nödvändigt att göra ändringar i stödsystemet för bomull. Åtgärder beträffande bomull fastställs i protokoll 4 i rådets förordning (EG) nr 1554/95 av den 29 juni 1995 om fastställande av de allmänna reglerna för systemet med stöd till bomull och upphävande av förordning (EEG) nr 2169/817, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1419/988, och i rådets förordning (EEG) nr 1964/87 av den 2 juli 1987 om ändring av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 i bilaga till Anslutningsakten för Grekland9, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1553/95. Dels bör de principer som fastställs i protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland behållas, särskilt rådets möjlighet att ändra systemet och dels bör, i syfte att förenkla, åtgärderna för att genomföra produktionsstödet för bomull samlas i en och samma rådsförordning. EGT L 291, 19. 11. 1979, s. 174. EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 45. EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 48. EGT L 190, 4. 7. 1998, s. 4. EGT L 184, 3. 7. 1987, s. 14. 8 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Punkt 3 i protokoll 4 skall ersättas med följande: Artikel 1 «3. Systemet produktionsstöd. » som avses i punkt 2 skall inkludera beviljandet av ett Punkt 6 i protokoll 4 skall ersättas med följande: Artikel 2 «6. Rådet skall, med kvalificerad majoritet efter förslag från kommissionen och efter samråd med Europaparlamentet, besluta om nödvändiga förändringar av det system som föreskrivs i detta protokoll och fastställa de grundläggande regler som är nödvändiga för införandet av de bestämmelser som föreskrivs i detta protokoll. » Punkterna 7, 8, 8a, 9, 10, 11 och 12 i protokoll 4 skall utgå. Artikel 3 Punkt 13 i protokoll 4 skall betecknas punkt 7. Artikel 4 Artikel 5 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 september 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 9 1. 2. 3. 4. 5. 5. 0 5. 1 FINANSIERINGSÖVERSIKT BUDGETPOST: B1-141 ÅTGÄRDENS BETECKNING: ANSLAG: 812 miljoner EUR Förslag till rådets förordning om sjätte ändringen av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland. RÄTTSLIG GRUND: Protokoll nr 4 I bilaga till Anslutningsakten för Grekland BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN: Aktualisera protokoll nr 4 BUDGETKONSEKVENSER UTGIFTER SOM BELASTAR - GEMENSKAPENS BUDGET (BIDRAG/INTERVENTION) MEDLEMSSTATERNAS BUDGETAR ANDRA SEKTORER INTÄKTER - GEMENSKAPENS EGNA MEDEL (AVGIFTER/TULL) NATIONELLA INKOMSTKÄLLOR - - - 5. 0. 1 UTGIFTSPROGNOS 5. 1. 1 INTÄKTSPROGNOS 5. 2 BERÄKNINGSMETOD: 12-MÅNADERS- PERIOD (miljoner EUR) PÅGÅENDE BUDGETÅR (1999) (miljoner EUR) FÖLJANDE BUDGETÅR (2000) (miljoner EUR) - - - - - - 2001 2002 2003 2004 - - - - - - - - 6. 0 6. 1 ÄR FINANSIERING MÖJLIG GENOM DE ANSLAG SOM FÖRTS UPP I DET BERÖRDA KAPITLET I PÅGÅENDE BUDGET? ÄR FINANSIERING MÖJLIG GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I DEN PÅGÅENDE BUDGETEN? 6. 2 ÄR DET NÖDVÄNDIGT MED EN TILLÄGGSBUDGET? 6. 3 SKALL DET FÖRAS UPP ANSLAG I KOMMANDE BUDGETAR? ANMÄRKNINGAR: Åtgärden som sådan får jämfört med nuläget inga ekonomiska konsekvenser. JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ 10 1999/0202 (CNS) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om produktionsstöd för bomull EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av protokoll 4 om bomull10 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrad genom förordning (EG) nr …. /199911 ,, särskilt punkt 6 första stycket i detta, med beaktande av kommissionens förslag12, och med beaktande av Europaparlamentets yttrande13, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande14, och av följande skäl: (1) (2) 10 11 12 13 14 15 16 17 18 En översyn av hur det stödsystem som infördes genom punkt 11 i protokoll 4 fungerar, visar att det är nödvändigt att behålla det nuvarande stödsystemet för bomull, och att vissa ändringar bör införas. Bestämmelserna beträffande bomull fastställs i protokoll 4 i rådets förordning (EG) nr 1554/95 av den 29 juni 1995 om fastställande av de allmänna reglerna för systemet med stöd till bomull och upphävande av förordning (EEG) nr 2169/8115, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1419/9816, och i rådets förordning (EEG) nr 1964/87 av den 2 juli 1987 om ändring av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 i bilaga till Anslutningsakten för Grekland17, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1553/9518. Det förefaller lämpligt att, dels, behålla de principer i protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland, särskilt rådets möjlighet att anpassa ordningen och dels, i syfte att förenkla, att i en och samma förordning sammanföra samtliga genomförandebestämmelser för beviljande av stöd. som fastställs EGT L 291, 19. 11. 1979, s. 174. Se denna utgåva av EGT. EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 48. EGT L 190, 4. 7. 1998, s. 4. EGT L 184, 3. 7. 1987, s. 14. EGT L 355, 5. 12. 1992, s. 45. 11 (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) I enlighet med punkt 6 i protokollet bör de bestämmelser som krävs för stödordningen för bomull fastställas. Det produktionsstöd som föreskrivs i punkt 3 i protokoll 4 bygger för närvarande på ett system, inom ramen för de garanterade nationella kvantiteterna, där producenten garanteras ett minimipris och där det genom det stöd som ges till rensningsföretagen ges kompensation för skillnaden mellan riktpriset och priset på världsmarknaden. De erfarenheter som gjorts tyder på att det är lämpligt att behålla systemets grunder och huvudsakliga bestämmelser. Riktpriset, det minimipris som betalas till producenten och de garanterade nationella kvantiteterna bör fastställas för att motverka obalans mellan odlingarna och för att göra det möjligt för aktörerna att upprätta produktions- och bearbetningsprogram på medellång sikt. Det är lämpligt att behålla de bestämmelser genom vilka det är möjligt att fastställa världsmarknadspriset för orensad bomull. Detta pris får bestämmas på grundval av de förhållanden som tidigare konstaterats mellan det pris som erhålls för rensad bomull och det som beräknas för orensad bomull. När priset för rensad bomull bestäms bör hänsyn tas till de anbud som görs på världsmarknaden samt till noteringarna på de börser som är viktiga för den internationella handeln. Enligt de bestämmelser som för närvarande är i kraft fördelas den minskning av stödet som görs då produktionen överstiger en viss kvantitet proportionellt på de medlemsstater som är ansvariga för överproduktionen och detta system bör bibehållas så att böterna kan fördelas jämlikt. Effekterna av sänkning av riktpriset kan dämpas i den mån budgetföreskrifterna inte överskridits, med beaktande av bland annat medelnivån på världsmarknadspriset. Konsekvenserna av ordningen med nationella garanterade kvantiteter bör avse nivån på minimipriset och stödet. Den gällande procentsatsen för sänkning av riktpriset, dvs. hälften av överskridandet av den nationella garanterade kvantiteten, kan i vissa fall innebära att budgetdisciplinen äventyras. Procentsatsen bör följaktligen höjas. För ett balanserat system bör hela produktionsstödet för bomull i framtiden betalas ut direkt till mottagarna, utan att detta påverkar tillämpningen av de olika sänkningar och avdrag som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen. Enligt de nuvarande produktionsstrukturerna beviljas stödet till rensningsföretagen som sedan betalar producenterna ett pris som minst motsvarar minimipriset och ett förskott på det priset; vidare har rensningsföretagen att godta vissa villkor beträffande kontroll av de stödberättigande kvantiteterna. för Eftersom stödbeloppet varierar enligt världsmarknadspriset är det nödvändigt att stödberättigande bomullskvantiteter på grundval av beräkna beloppet uppgifter för exakt den period under vilken ansökan om stöd görs. I det nuvarande systemet kan rensningsföretaget i sin ansökan om stöd fastställa beloppet på grundval av dagen för ingående av de avtal om försäljning av bomull som företaget har ingått. I syfte att förenkla försäljningen av orensad bomull på världsmarknaden är det ingås före lämpligt att skördeperioden och följaktligen att inlämnande av ansökningar om stöd. i framtiden tillåta att avtal förlänga tidsfristen för 12 i (10) Det förefaller föga lämpligt att gemenskapsnivå försöka lösa de problem som och finns rensningsföretagen. Det är därför lämpligt att den nuvarande principen att de båda avtalsslutande parterna skall nå en överenskommelse bibehålls samt att det fastställs vad en sådan överenskommelse skall innehålla. förhållandena mellan producenterna avtalsmässiga de (11) Det stödbelopp som beviljas kan därför inte fastställas förrän den faktiska produktionen i varje medlemsstat har konstaterats. För att minska de olägenheter som en försenad utbetalning av stödet kan orsaka de berörda parterna, bör det föreskrivas om förskottsutbetalning av en del av stödet i enlighet med de nu gällande bestämmelserna. (12) förbättra förvaltningen och kontrollen av stödsystemet bör de För att producerande medlemsstaterna i förekommande fall tillämpa bestämmelserna för det integrerade system för administration och kontroll som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 1992 om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen19, senast ändrad genom förordning (EG) nr 820/9720. för miljön och för (13) Odling av bomull i regioner som inte är lämpade för sådan odling kan få negativa jordbruksekonomin i de regioner där konsekvenser bomullsodlingen är viktig. Med hänsyn till miljömålen bör medlemsstaterna fastställa och vidta lämpliga miljöåtgärder när det gäller utnyttjandet av odlingsjordar för bomullsodling. I framtiden bör medlemsstaterna dels anta bestämmelser för att enligt objektiva miljökriterier begränsa odlingen och dels påminna producenterna om nödvändigheten av att den gällande lagstiftningen iakttas. Medlemsstaterna bör, vid en tidpunkt då så är möjligt, lämna in en rapport om effekterna av nationella miljöåtgärder inom bomullssektorn. (14) (15) För att underlätta genomförandet av systemet med produktionsstöd och en korrekt förvaltning bör det föreskrivas ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen i en förvaltningskommitté. Det är lämpligt att denna funktion fylls av Förvaltningskommittén för lin och hampa som inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1308/70 av den 29 juni 1970 om den gemensamma lin och hampa21, senast ändrad genom organisationen av marknaden för förordning (EG) nr 3290/9422. Eftersom åtgärderna för genomförandet av denna förordning utgörs av sådana förvaltningsåtgärder som avses i artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter23, det dessa förvaltningsförfarande som föreskrivs i artikel 4 i det beslutet. fastställas åtgärder enligt bör (16) För att gemenskapens utgifter i fråga om de planerade åtgärderna i denna förordning skall omfattas av lämpliga finansiella och monetära bestämmelser och förfaranden, bör rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om 19 20 21 22 23 EGT L 355, 5. 12. 1992, s. 1. EGT L 117, 7. 5. 1997, s. 1. EGT L 146, 4. 7. 1970, s. 1. EGT L 349, 31. 12. 1991, s. 105. EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 13 finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken24 och rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron25 göras tillämpliga på detta område med tanke på att orensad bomull är en jordbruksgröda. (17) Genomförandet av de anpassningar av systemet som fastställs i denna förordning bör ske under så goda förhållanden som möjligt varför det kan komma att krävas att övergångsbestämmelser införs. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I: ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1 1. 2. I denna förordning fastställs nödvändiga bestämmelser för beviljande av det produktionsstöd för bomull som föreskrivs i punkt 3 i protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland. I denna förordning avses med a) b) orensad bomull: frukten från bomullsplantan (Gossypium) när den är mogen och har innehållande kapseldelar, bladdelar och jordbeståndsdelar, skördats, rensad bomull: bomullsfibrer (med undantag av linters och avfall), inte kardade eller kammade men fria från frö och större andelen kapseldelar, bladdelar och jordbeståndsdelar. 3. Regleringsåret skall omfatta perioden 1 september-31 augusti. Artikel 2 1. 2. skall för produktion av orensad Stödbeloppet kommissionen på grundval av den befintliga skillnaden mellan bomull fastställas av – – riktpriset för orensad bomull, fastställt i enlighet med artiklarna 3. 1 och 7, och världsmarknadspriset, fastställt i enlighet med artikel 4. Stöd skall beviljas för orensad bomull vilken inköpts till ett pris som minst motsvarar minimipriset, vilket skall fastställas i enlighet med artiklarna 3. 2 och 9. 24 25 EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 103. EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 1. 14 KAPITEL II: PRISMEKANISMER Artikel 3 1. Riktpriset skall fastställas till 106,30 EUR/100 kg orensad bomull. Priset skall gälla för bomull som – – – är av sund och god marknadsmässig kvalitet, har 10% vattenhalt och 3% orenhet, har de nödvändiga egenskaperna för att efter rensning innehålla 32% fibrer av kvalitet nr 5 (white middling) och med en längd av 28 mm (1-3/32"). Minimipriset skall fastställas till 100,99 EUR/100 kg orensad bomull av den kvalitet som ligger till grund för orienteringspriset och fritt jordbruksföretaget. Artikel 4 Världsmarknadspriset på orensad bomull skall bestämmas med hänsyn till de förhållanden som tidigare har konstaterats mellan priset på världsmarknaden för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Det fastställs regelbundet av kommissionen på grundval av det världsmarknadspris som konstateras för rensad bomull i enlighet med artikel 5. Om världsmarknadspriset på orensad bomull inte kan bestämmas i enlighet med punkt 1, skall detta pris fastställas på grundval av det senast bestämda priset. Artikel 5 Världsmarknadspriset på rensad bomull skall för en produkt av kvalitet nr 5 (white middling) med en fiberlängd på 28 mm (1-3/32") bestämmas med hänsyn till anbuden på marknaden och priser som noterats på en eller flera av de Europeiska börser som är viktiga för den internationella handeln. Det bestäms på grundval av de mest fördelaktiga anbud och börsnoteringar som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen för en produkt som levereras cif till en hamn i gemenskapen. Om anbuden och prisnoteringarna inte uppfyller villkoren i de föregående punkterna skall nödvändiga justeringar vidtas. 2. 1. 2. 1. 2. KAPITEL III. STABILISERINGSMEKANISMER Artikel 6 Följande nationella garanterade kvantiteter skall fastställas för orensad bomull för varje regleringsår: – 782 000 ton för Grekland, 15 – – 249 000 ton för Spanien, 1 500 ton för var och en av de övriga medlemsstaterna. Artikel 7 Om den sammanlagda faktiska produktionen i Spanien eller Grekland under ett regleringsår överstiger 1 031 000 ton skall det riktpris som avses i artikel 3. 1, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8, för regleringsåret sänkas i alla medlemsstater där den faktiska produktionen överstiger den nationella garanterade kvantiteten. Riktpriset för den berörda medlemsstaten skall sänkas med 60% av den procentsats med vilken den nationella garanterade kvantiteten överskridits. Om den faktiska produktionen i Spanien eller Grekland underskrider den nationella garanterade kvantiteten skall skillnaden mellan den sammanlagda faktiska produktionen i de båda länderna och 1 031 000 ton uttryckas som en procentandel av den nationella garanterade kvantitet som överskridits och riktpriset skall sänkas med 60% av den procentsatsen. Artikel 8 Den budgetskillnad som avses i tredje strecksatsen skall användas för att öka stödet i varje medlemsstat där den faktiska produktionen överstiger dess nationella garanterade kvantitet om, under ett regleringsår, – – – artikel 7 har tillämpats, och det viktade medelpriset på världsmarknaden, beräknat för att bestämma det stödbelopp som skall utges, överstiger 30,20 EUR/100 kg, och de totala budgetutgifterna för stödsystemet understiger 770 miljoner EUR. Den budgetskillnad som anges i den tredje strecksatsen skall användas för att i varje medlemsstat där den faktiska åstadkomma en ökning av stödbeloppet produktionen överstiger den nationella garanterade kvantiteten. Stödbeloppet som ökats med tillämpning av första stycket får dock aldrig överskrida – – stödbeloppet beräknat utan tillämpning av punkt 7, eller stödbeloppet beräknat med tillämpning av punkt 7 på grundval av en garanterad kvantitet om 1 120 000 ton orensad bomull, varav Spaniens nationella garanterade kvantitet utgör 270 000 ton och Greklands nationella garanterade kvantitet utgör 850 000 ton. Artikel 9 Det minimipris som avses i artikel 3. 2 skall sänkas med samma belopp som, med tillämpning av artikel 7, beräknats avseende riktpriset. 16 KAPITEL IV: STÖDMOTTAGARE Artikel 10 Stödet skall betalas ut direkt till de stödmottagare som anges i artikel 11 och 12 och som ansöker om stöd. Artikel 11 Andra rensningsföretag än de som anges i artikel 12 skall för att komma i fråga för stöd ha uppfyllt följande villkor: a) företaget skall ha lämnat in ett avtal där det särskilt anges att producenten skall betalas ett pris som lägst motsvarar minimipriset och som skall innehålla en klausul i vilken följande anges: b) c) d) 1. – – om artikel 7 tillämpas, skall det överenskomna priset anpassas förhållande till nedsättningen till följd av tillämpningen av denna artikel, i om kvaliteten på den bomull som levereras skiljer sig från den kvalitet som avses i artikel 3. 2 skall det överenskomna priset justeras enligt överenskommelse mellan de avtalsslutande parterna, i proportion till hur kvalitetsskillnaden påverkar priset på orensad bomull i förhållande till det pris som avses i artikel 5; företaget skall ha betalat ut ett förskott på minimipriset och det beloppet skall ha fastställts efter överenskommelse mellan de avtalsslutande parterna, enligt villkor som skall fastställas; företaget skall ha en lagerbokföring över orensad bomull och rensad bomull som uppfyller villkor som skall föreskrivas och tillhandahålla andra nödvändiga dokument som gör det möjligt att kontrollera rätten till stöd; företaget skall bevisa att den bomull som har levererats enligt avtal omfattas av den arealdeklaration som avses i artikel 15. 2. Artikel 12 Stöd skall beviljas till ansökande rensningsföretag som rensar bomull på uppdrag av en enskild producent eller en producentgrupp och som uppfyller de kriterier som avses i punkt 4 i protokoll 4, under förutsättning att dessa a) b) har lämnat in en deklaration som godkänts av den berörda producenten eller producentgruppen och i vilken det anges enligt vilka villkor rensningen sker och enligt vilka villkor stödet förvaltas; åtar sig att överföra hela stödet till den enskilda producenten eller, i förekommande fall, till berörd producentgrupp; c) uppfyller de villkor som anges artikel 11 c; 17 2. 1. 2. 3. d) e) bevisar att det för den bomull som den deklaration som anges i punkt a avser har avgetts en arealdeklaration enligt artikel 15. 2; när det gäller en producentgrupp, bevisar att denna åtar sig att iaktta en klausul som motsvarar den i artikel 11 a och samt åtar sig att lägga fram som visar att minimipriset har betalats till verifikationshandlingar medlemmarna. Om en producentgrupp som rensar bomull för egen räkning inte följer den klausul eller fullgör den skyldighet som avses i punkt 1 e skall detta betraktas som om kriterierna i punkt 4 i protokoll 4 inte uppfyllts. KAPITEL V: BEVILJANDE AV STÖD Artikel 13 Det stödbelopp som skall utbetalas skall vara det belopp som gäller den dag stödansökan lämnas in. Ansökan om stöd, vid behov åtföljd av en säkerhet, skall lämnas in inom en tidsfrist som skall fastställas, och skall avse en kvantitet orensad bomull som rensningsföretaget skall börja bearbeta från och med ingången av det berörda regleringsåret och bearbetningen skall avslutas inom en tidsfrist som skall fastställas. Rätten till stöd förvärvas när bomullen rensas. Stödet skall emellertid betalas ut i förskott på begäran av den berörda parten från och med den 16 oktober efter till ingången av regleringsåret så snart den orensade bomullen anländer rensningsföretaget, förutsatt att en tillräcklig säkerhet ställs. Förskottsbeloppet skall fastställas enligt punkt 3. Hela stödbeloppet skall senast betalas ut innan utgången av regleringsåret efter det att eventuella justeringar av stödet till följd av tillämpningen av artikel 7 gjorts. Förskottsbeloppet skall motsvara det riktpris som avses i artikel 3. 1, på vilket avdrag gjorts för världsmarknadspriset och för ett belopp som skall beräknas i enlighet med bestämmelserna i artikel 7, där dock den faktiska produktionen skall ersättas med den väntade produktion som beräknas i enlighet med artikel 17. 2 första strecksatsen och med tillägg av 15%. regleringsårets början skall det Från och med den 16 december efter förskottsbelopp som avses i första stycket ersättas med ett nytt belopp som skall fastställas med hjälp av samma beräkningsmetod, men där produktionen skall baseras på en ny beräkning av produktionen av orensad bomull enligt artikel 17. 2 andra strecksatsen, med tillägg av minst 7,5%. De förskottsbelopp som betalas från den 16 oktober till den 15 december skall således ökas, utom i de fall då skillnaden mellan de två förskottsbeloppen är mindre än 1 EUR/100 kg. 18 Artikel 14 1. 2. 3. skall endast beviljas Stödet marknadsmässig kvalitet. för produkter som är av god och sund Om kvantiteten rensad bomull utgör högst 33% av den kvantitet orensad bomull som har levererats till rensningsföretaget, skall stödet betalas ut för den rensade kvantiteten bomull multiplicerat med 100 och dividerat med 32. Om kvantiteten rensad bomull överstiger 33% av den kvantitet orensad bomull som har levererats till rensningsföretaget, skall stödet betalas ut för den orensade kvantiteten bomull multiplicerat med 33 och dividerat med 32. Den rensade bomullen skall väga lika mycket som i orensat tillämpliga fall med hänsyn tagen till skillnaderna mellan tillstånd, i – och – dels, den konstaterade procentuella föroreningshalten och den procentuella föroreningshalt som kännetecknar kvalitet nr 5, den procentandel vatten som konstaterats representativa procentandelen vatten hos saluförd fiber. i förhållande till den Artikel 15 1. De producerande medlemsstaterna skall upprätta ett kontrollsystem som gör det möjligt att kontrollera att minimipriset iakttas och i syfte att – – – fastställa den kvantitet orensad bomull från gemenskapen som har anlänt till varje rensningsföretag, fastställa den kvantitet orensad bomull från gemenskapen som har rensats, den varje fastställa rensningsföretag med utgångspunkt i den kvantitet som avses i första strecksatsen, som erhållits kvantitet bomull rensad i 2. Medlemsstaterna skall inrätta ett system för deklaration av besådd areal, särskilt i syfte att fastställa ursprunget för den bomull som omfattats av ansökningar om stöd. 1. Medlemsstaterna skall för bomullssektorn fastställa följande: Artikel 16 – – åtgärder för att förbättra miljöskyddet, särskilt odlingstekniker som kan minska de negativa miljöeffekterna, forskningsprogram för utveckling av miljövänliga odlingsmetoder, 19 2. 3. 4. 1. 2. – metoder genom vilka producenterna får ta del av forskningsresultaten och kan dra nytta av de nya odlingsmetoderna. Medlemsstaterna skall vidta de miljöåtgärder som de anser lämpliga för de särskilda förhållanden som präglar de arealer där bomull odlas. Vidare skall medlemsstaterna vidta de åtgärder som krävs för att göra producenterna medvetna om att det är nödvändigt att miljölagstiftningen iakttas. Medlemsstaterna skall, i tillämpliga fall, begränsa antalet arealer som skall omfattas av produktionsstöd för orensad bomull på grundval av följande objektiva kriterier: – – – – vilken betydelse har bomullsproduktionen för ekonomin i den berörda regionen, vilka klimatförhållanden (temperatur och fuktighet) råder på de berörda arealerna, hur förvaltas bevattningen, används växelbruk och andra odlingstekniker som kan förbättra miljön. Medlemsstaterna skall, senast den 31 december 2003, lämna in en rapport till kommissionen om miljösituationen inom bomullssektorn och om effekterna av de nationella åtgärder som vidtagits i enlighet med punkterna 1-3. KAPITEL VI: ALLMÄNNA FÖRESKRIFTER Artikel 17 Vid tillämpningsföreskrifterna för denna förordning och för de informationer, som medlemsstaterna skall meddela kommissionen, skall kommissionen biträdas av den förvaltningskommittén för lin och hampa som inrättades genom artikel 12 i förordning (EEG) nr 1308/70. Tillämpningsföreskrifterna avser, bland annat, samtliga kontrollbestämmelser som krävs för att skydda Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägeri och andra oegentligheter. Vissa kontrollbestämmelser kan bygga på element i det integrerade förvaltnings- och kontrollsystem som inrättas genom förordning (EEG) nr 3508/92. När hänvisning görs till detta stycket skall det förvaltningsförfarande som anges i artikel 4 i beslut 1999/468/EG tillämpas. Även artikel 7. 3 i samma beslut skall beaktas. Den tidsperiod som anges i artikel 4. 3 i beslut 1999/468/EG skall fastställas till en månad. I enlighet med det förfarande som anges i punkt 1 skall kommissionen, innan utgången av de tidsfrister för var och en av medlemsstaterna fastställa följande: som skall fastställas 20 – – – den beräknade produktionen i enlighet med artikel 13. 3 första stycket och som följer därav, med beaktande av den sänkning av riktpriset skördeprognoserna, den, mot bakgrund av hur ånyo beräknade produktionen i enlighet med artikel 13. 3 andra stycket och den nya preliminära sänkning av riktpriset som följer därav, skörden fortskrider, den faktiska produktionen under innevarande regleringsår med beaktande av de kvantiteter för vilka det ansökts om stöd, samt den sänkning av riktpriset som avses i artikel 7 och den ökning av stödbeloppet som avses i artikel 8. Artikel 18 förordning (EG) nr 2799/98 och, å andra sidan, Bestämmelserna i, å ena sidan, förordning (EG) nr 1258/1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken skall i tillämpliga delar vara tillämpliga på den ordning som föreskrivs i den här förordningen. Artikel 19 för att underlätta Om det visar sig nödvändigt att genomförandet av de anpassningar av det system som fastställs i denna förordning, skall de bestämmelserna fastställas enligt det förfarande som avses i artikel 17. 1. De skall som längst gälla till slutet av regleringsåret 2000/2001. införa övergångsbestämmelser Förordningarna (EEG) nr 1964/87 och nr 1554/95 upphör att gälla. Artikel 20 Artikel 21 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 september 2000. Artikel 19 skall dock tillämpas från och med den då dag denna förordning träder i kraft. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 21 FINANSIERINGSÖVERSIKT BUDGETPOST: B1-141 ANSLAG: 862 miljoner EUR (ändringsskrivelse) ÅTGÄRDENS BETECKNING: Förslag till rådets förordning om produktionsstöd för bomull. RÄTTSLIG GRUND: Protokoll nr 4 I bilaga till Anslutningsakten för Grekland BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN: Ändringar beträffande den gemensamma marknaden för bomull i enlighet med rådets mandat från juni 1998. BUDGETKONSEKVENSER 1. 2. 3. 4. 5. 12-MÅNADERS- PERIOD (miljoner EUR) PÅGÅENDE BUDGETÅR (1999) (miljoner EUR) FÖLJANDE BUDGETÅR (2000) (miljoner EUR) 770 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 2001 770 2002 770 2003 770 2004 770 5. 0 UTGIFTER SOM BELASTAR - GEMENSKAPENS BUDGET (BIDRAG/INTERVENTION) - MEDLEMSSTATERNAS BUDGETAR - ANDRA SEKTORER 5. 1 INTÄKTER - GEMENSKAPENS EGNA MEDEL (AVGIFTER/TULL) - NATIONELLA INKOMSTKÄLLOR 5. 0. 1 UTGIFTSPROGNOS 5. 1. 1 INTÄKTSPROGNOS 5. 2 BERÄKNINGSMETOD: 6. 0 6. 1 6. 2 6. 3 ÄR FINANSIERING MÖJLIG GENOM DE ANSLAG SOM FÖRTS UPP I DET BERÖRDA KAPITLET I PÅGÅENDE BUDGET? ÄR FINANSIERING MÖJLIG GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I DEN PÅGÅENDE BUDGETEN? ÄR DET NÖDVÄNDIGT MED EN TILLÄGGSBUDGET? SKALL DET FÖRAS UPP ANSLAG I KOMMANDE BUDGETAR? JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ ANMÄRKNINGAR: De gällande metoderna för beräkning av stödet ändras genom förslaget genom att den procentsats (av överskridandet av de nationella garanterade kvantiteterna) med vilken riktpriset skall sänkas höjs från 50% till 60%. Om övriga faktorer förblir oförändrade, dvs. om överskridandet ligger kvar på nuvarande nivå (mellan 50% och 60%) och världsmarknadspriset ligger mellan 302 och 347 EUR per ton (medelvärde för de senaste regleringsåren) blir den samlade kostnaden för åtgärden 770 miljoner EUR, med möjlighet till höjning. Om priserna är högre tillämpas det andra taket och utgiften reduceras gradvis som tidigare. Om priserna däremot är lägre än 302 EUR per ton är det genom förslaget möjligt att avsevärt minska utgifterna. Om priset exempelvis skulle ligga mycket lågt, på 221 EUR per ton i vägt genomsnitt för regleringsåret 1998/99 skulle den samlade utgiften för den beräknade skörden för 1999/2000 vara cirka 772 miljoner EUR istället för 872 miljoner EUR. 22


title: Decisión del Consejo, de 13 de diciembre de 1999, por la que se nombra un miembro titular del Comité consultivo para la formación en el ámbito de los cuidados de enfermería

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
nursing care
vocational training

formats: html print