title: Reglamento (CE) n° 2741/1999 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1999, que rectifica el Reglamento (CE) n° 2633/1999 por el que se fijan los precios comunitarios de producción y los precios comunitarios de importación de claveles y rosas para la aplicación del régimen de importación de determinados productos de la floricultura originarios de Chipre, Israel, Jordania y Marruecos, así como de Cisjordania y de la Franja de Gaza

eurovoc_concepts:
common price policy
floriculture
import
import price
producer price
third country

text: 22. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 328/65 REGLAMENTO (CE) No 2741/1999 DE LA COMISIÓN de 21 de diciembre de 1999 que rectifica el Reglamento (CE) no 2633/1999 por el que se fijan los precios comunitarios de producción y los precios comunitarios de importación de claveles y rosas para la aplicación del régimen de importación de determinados productos de la floricultura originarios de Chipre, Israel, Jordania y Marruecos, así como de Cisjordania y de la Franja de Gaza LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 4088/87 del Consejo, de 21 diciembre de 1987, por el que se establecen las condiciones de aplicación de los derechos de aduana preferenciales a la impor- tación de determinados productos de la floricultura originarios de Chipre, Israel, Jordania y Marruecos, así como de Cisjordania y de la Franja de Gaza (1), cuya última modificación la consti- tuye el Reglamento (CE) no 1300/97 (2), y, en particular la letra a) del apartado 2 de su artículo 5, corregir el anexo del Reglamento (CE) no 2633/1999 de la Comisión (3), HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 El anexo del Reglamento (CE) no 2633/1999 se sustituirá por el anexo del presente Reglamento. Artículo 2 Considerando que, a raíz de una verificación, se comprobó que la cifra relativa a los claveles de una flor (estándar) originarios de Marruecos no es correcta; que, por consiguiente, conviene El presente Reglamento entrará en vigor el 22 de diciembre de 1999. Será aplicable del 15 al 28 de diciembre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 21 de diciembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 382 de 31. 12. 1987, p. 22. (2) DO L 177 de 5. 7. 1997, p. 1. (3) DO L 321 de 14. 12. 1999, p. 17. L 328/66 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 22. 12. 1999 ANEXO (en EUR por 100 unidades) Período: del 15 al 28 de diciembre de 1999 Precios comunitarios de producción Claveles de una flor (estándar) Claveles de varias flores (spray) Rosas de flor grande Rosas de flor pequeña 15,34 9,83 40,61 13,34 Precios comunitarios de importación Israel Marruecos Chipre Jordania Cisjordania y Franja de Gaza Claveles de una flor (estándar) 8,39 11,71 — — — Claveles de varias flores (spray) Rosas de flor grande Rosas de flor pequeña 16,21 12,85 — — — 12,66 11,22 — — — — — — — —


title: Споразумение под формата на размяна на писма между Европейската общност и Република Тунис относно споразуменията за внос в Европейската общност на необработено маслиново масло, произхождащ от Тунис

eurovoc_concepts:
CCT duties
Tunisia
association agreement (EU)
import
olive oil

formats: html pdf print xhtml

text: 104 BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 20 21999A1231(01) 31. 12. 1999 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 340/107 СПОРАЗУМЕНИЕ ПОД ФОРМАТА НА РАЗМЯНА НА ПИСМА между Европейската общност и Република Тунис относно споразуменията за внос в Европейската общност на необработено маслиново масло, произхождащ от Тунис А. Писмо от Европейската общност Брюксел, 21. 12. 1999 г. Уважаеми господине, Имам честта да се позова на консултациите, които бях проведени между тунизийските власти и Комисията на Европейските общности относно договореностите за внос на необработено маслиново масло с произход от Тунис, съгласно член 3, параграф 3 от протокол 1 към Евро-средиземноморското споразумение, с което се създаде сдружение между Европейската общност и нейните държави-членки от една страна, и Република Тунис от друга страна. Целта на тези консултации беше да се направи повторен преглед на положението с оглед определяне на договореностите от 1 януари 2000 г. Следвайки тези консултации, беше постигнато споразумение да се разширят съществуващите договорености с една година при същите условия, както следва: За периода между 1 януари и 31 декември 2000 г. , и в рамките на количество от 46 000 тона за пазарна година се прилага мито в размер на 7,81 EUR/100 kg при внос в Общността на необработено маслиново масло под код по КН 1509 10 10 или 1509 10 90, изцяло произведено в Тунис и транспортирано директно от тази страна към Общността. Преоценяването на положението ще продължи междувременно с оглед определяне на договорености от 1 януари 2001 г. Настоящото споразумение ще се одобри от страните в съответствие с техните собствени процедури. Ще Ви бъда задължен, ако потвърдите съгласието на Вашето правителство със съдържанието на настоящото писмо. Моля приемете, уважаеми господине, моите най-дълбоки почитания. От името на Съвета на Европейския съюз 11/т. 20 BG Официален вестник на Европейския съюз 105 Б. Писмо от правителството на Република Тунис Брюксел, 21. 12. 1999 г. Уважаеми господине, Имам честта да потвърдя получаването на Вашето писмо с днешна дата, в което пише следното: „Имам честта да се позова на консултациите, които бях проведени между тунизийските власти и Комисията на Европейските общности относно договореностите за внос на необработено маслиново масло с произход от Тунис, съгласно член 3, параграф 3 от протокол 1 към Евро-средиземноморското споразумение, с което се създаде сдружение между Европейската общност и нейните държави-членки от една страна, и Република Тунис от друга страна. Целта на тези консултации беше да се направи повторен преглед на положението с оглед определяне на договореностите от 1 януари 2000 г. Следвайки тези консултации, беше постигнато споразумение да се разширят съществуващите договорености с една година при същите условия, както следва: За периода между 1 януари и 31 декември 2000 г. , и в рамките на количество от 46 000 тона за пазарна година се прилага мито в размер на 7,81 EUR/100 kg при внос в Общността на необработено маслиново масло под код по КН 1509 10 10 или 1509 10 90, изцяло произведено в Тунис и транспортирано директно от тази страна към Общността. Преоценяването на положението ще продължи междувременно с оглед определяне на договорености от 1 януари 2001 г. Настоящото споразумение ще се одобри от страните в съответствие с техните собствени процедури. Ще Ви бъда задължен, ако потвърдите съгласието на Вашето правителство със съдържанието на настоящото писмо. “ Имам честта да потвърдя съгласието на правителството на Република Тунис със съдържанието на Вашето писмо. Моля приемете, уважаеми господине, моите най-дълбоки почитания. За правителството на Република Тунис


title: Decyzja Rady z dnia 21 grudnia 1999 r. w sprawie tymczasowego stosowania Umowy między Wspólnotą Europejską a Byłą Jugosłowiańską Republiką Macedonii dotyczącej handlu wyrobami włókienniczymi

eurovoc_concepts:
North Macedonia
clothing
export licence
quantitative restriction
textile product
trade agreement (EU)

formats: html pdf print

text: 80 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 11/t. 33 31999D0875 31. 12. 1999 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH L 344/1 DECYZJA RADY z dnia 21 grudnia 1999 r. w sprawie tymczasowego stosowania Umowy między Wspólnotą Europejską a Byłą Jugosłowiańską Republiką Macedonii dotyczącej handlu wyrobami włókienniczymi (1999/875/WE) RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, w szczególności jego art. 133 ust. 2 w związku z art. 300 ust. 2 zdanie pierwsze, uwzględniając wniosek Komisji, a także mając na uwadze, co następuje: (1) (2) Komisja wynegocjowała w imieniu Wspólnoty Europejskiej Umowę dotyczącą handlu wyrobami włókienniczymi z Byłą Jugosłowiańską Republiką Macedonii. Umowę tę należy stosować na zasadzie tymczasowej od dnia 1 stycznia 2000 r. w oczekiwaniu na zakończenie procedur koniecznych do jej zawarcia, z zastrzeżeniem wzajemnego tymczasowego stosowania Umowy przez Byłą Jugosłowiańską Republikę Macedonii, PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ: Artykuł Umowa między Wspólnotą Europejską a Byłą Jugosłowiańską Republiką Macedonii dotycząca handlu wyrobami włókienniczymi będzie stosowana na zasadzie tymczasowej od dnia 1 stycznia 2000 r. w oczekiwaniu na zakończenie procedur koniecznych do jej zawarcia, z zastrzeżeniem wzajemnego tymczasowego stosowania Umowy przez Byłą Jugosłowiańską Republikę Macedonii (1). Tekst Umowy jest dołączony do niniejszej decyzji. Sporządzono w Brukseli, dnia 21 grudnia 1999 r. W imieniu Rady T. HALONEN Przewodniczący (1) Data, od której Umowa będzie obowiązywać na zasadzie tymczasowości, zostanie opublikowana w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich, seria C


title: 2000/85/CE: Decisão da Comissão, de 21 de Dezembro de 1999, que fixa as condições especiais de importação dos produtos da pesca e da aquicultura originários da Letónia [notificada com o número C(1999) 4756] (Texto relevante para efeitos do EEE)

eurovoc_concepts:
Latvia
aquaculture
fishery product
health certificate
import
originating product

text: 2. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 26/21 DECISÃO DA COMISSÃO de 21 de Dezembro de 1999 que fixa as condições especiais de importação dos produtos da pesca e da aquicultura originários da Letónia [notificada com o número C(1999) 4756] (Texto relevante para efeitos do EEE) (2000/85/CE) A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta a Directiva 91/493/CEE do Conselho, de 22 de Julho de 1991, que adopta as normas sanitárias relativas à produção e à colocação no mercado dos produtos da pesca (1), com a última redacção que lhe foi dada pela Directiva 97/ /79/CE (2), e, nomeadamente, o seu artigo 11. o, (7) Considerando o seguinte: base numa comunicação do SVS à Comissão; cabe, por conseguinte, ao SVS garantir o respeito das disposições previstas para o efeito no n. o 4 do artigo 11. o da Direc- tiva 91/493/CEE; O SVS deu garantias oficiais do respeito das normas enunciadas no capítulo V do anexo da Directiva 91/ /493/CEE e do respeito de exigências equivalentes às prescritas pela mesma directiva para a aprovação ou registo dos estabelecimentos, dos navios-fábrica, dos entrepostos frigoríficos ou dos navios congeladores de origem; (1) (2) (3) (4) (5) (6) Uma equipa de peritos da Comissão efectuou uma visita de inspecção à Letónia, a fim de verificar as condições em que os produtos da pesca são produzidos, armaze- nados e expedidos para a Comunidade; As disposições da legislação da Letónia em matéria de inspecção e controlo sanitário dos produtos da pesca podem ser consideradas equivalentes às estabelecidas na Directiva 91/493/CEE; Na Letónia, o «State Veterinary Service (SVS) of the Ministry of Agriculture» está em posição de verificar efectivamente a aplicação da legislação em vigor; As modalidades de emissão do certificados sanitários referidas no n. o 4, alínea a), do artigo 11. o da Directiva 91/493/CEE devem, incluir a definição de igualmente, um modelo de certificado, os requisitos mínimos rela- tivos à(s) língua(s) em que deve ser redigido e o cargo do signatário; Em conformidade com o n. o 4, alínea b), do artigo 11. o da Directiva 91/493/CEE, deve ser aposta nas embala- gens de produtos da pesca uma marca que inclua o nome do país terceiro e o número de aprovação/registo do estabelecimento, do navio-fábrica, do entreposto frigorífico ou do navio congelador de origem; Em conformidade com o n. o 4, alínea c), do artigo 11. o da Directiva 91/493/CEE, importa estabelecer uma lista de estabelecimentos, navios-fábrica e entrepostos frigorí- ficos aprovados e uma lista de navios congeladores regis- do tados, Conselho (3); essas listas devem ser estabelecidas com da Directiva 92/48/CEE acepção na (1) JO L 268 de 24. 9. 1991, p. 15. (2) JO L 24 de 30. 1. 1998, p. 31. (3) JO L 187 de 7. 7. 1992, p. 41. (8) As medidas previstas na presente decisão estão em conformidade com o parecer do Comité Veterinário Permanente, ADOPTOU A PRESENTE DECISÃO: Artigo 1. o O «State Veterinary Service (SVS) of the Ministry of Agriculture» é a autoridade competente na Letónia para verificar e certificar que os produtos da pesca e da aquicultura cumprem os requi- sitos da Directiva 91/493/CEE. Artigo 2. o Os produtos da pesca e da aquicultura originários da Letónia devem satisfazer as seguintes condições: 1. Cada remessa deve ser acompanhada por um certificado sanitário original numerado, devidamente preenchido, datado e assinado, constituído por uma única folha, cujo modelo consta do anexo A. 2. Os produtos devem provir de estabelecimentos, navios- -fábrica, entrepostos frigoríficos ou navios congeladores aprovados, constantes da lista do anexo B. 3. Cada embalagem deve, salvo no caso de produtos da pesca congelados a granel e destinados ao fabrico de conservas, ostentar de forma indelével o termo «LETÓNIA» e o número de aprovação/registo do estabelecimento, navio-fábrica, entreposto frigorífico ou navio congelador de origem. L 26/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 2. 2. 2000 Artigo 3. o O certificado referido no n. o 1 do artigo 2. o deve ser estabelecido pelo menos numa das línguas 1. oficiais do Estado-Membro em que é efectuado o controlo. 2. Do certificado devem constar o nome, o cargo e a assinatura do representante do SVS, bem como o selo oficial deste último, sendo a cor destas menções diferente da das outras menções do certificado. Os Estados-Membros são os destinatários da presente decisão. Artigo 4. o Feito em Bruxelas, em 21 de Dezembro de 1999. Pela Comissão David BYRNE Membro da Comissão 2. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 26/23 ANEXO A CERTIFICADO SANITÁRIO relativo aos produtos da pesca e da aquicultura, com exclusão dos moluscos bivalves, equinodermos, tunicados e gastrópodes marinhos sob todas as formas, originários da Letónia e destinados a exportação para a Comunidade Europeia N. o de referência:. País de expedição: LETÓNIA Autoridade competente: «State Veterinary Service (SVS) of the Ministry of Agriculture» I. Identificação dos produtos da pesca — Descrição dos produtos da pesca/da aquicultura (1):. — Espécie (nome científico):. — Estado e natureza do tratamento (2):. — Número de código (eventual):. — Natureza da embalagem:. — Número de unidades de embalagem:. — Peso líquido:. — Temperatura de armazenagem e de transporte requerida:. II. Origem dos produtos Nome(s) e número(s) de aprovação oficial do(s) estabelecimento(s), navio(s)-fábrica, entreposto(s) frigorífico(s) apro- vados ou navio(s) congelador(es) registado(s) pelo SVS para exportação para a Comunidade Europeia:. III. Destino dos produtos Os produtos são expedidos de:. (local de expedição) para:. (país e local de destino) pelo seguinte meio de transporte:. Nome e endereço do expedidor:. Nome do destinatário e endereço do local de destino:. (1) Riscar o que não interessa. (2) Vivos, refrigerados, congelados, salgados, fumados, em conserva, etc. L 26/24 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 2. 2. 2000 IV. Atestado sanitário — O inspector oficial certifica que os produtos da pesca ou da aquicultura acima designados: 1. Foram capturados e manipulados a bordo dos navios em conformidade com as normas de higiene fixadas pela Directiva 92/48/CEE; 2. Foram desembarcados, manipulados e, se for caso disso, embalados, preparados, transformados, congelados, descongelados e armazenados de forma higiénica no respeito das exigências dos capítulos II, III e IV do anexo da Directiva 91/493/CEE; 3. Foram submetidos a controlos sanitários, em conformidade com o capítulo V do anexo da Directiva 91/493/CEE; 4. Foram embalados, identificados, armazenados e transportados em conformidade com os capítulos VI, VII e VIII do anexo da Directiva 91/493/CEE; 5. Não provêm de espécies tóxicas ou que contenham biotoxinas; 6. Foram submetidos, com resultados satisfatórios, aos controlos organolépticos, parasitários, químicos e micro- biológicos previstos para determinadas categorias de produtos da pesca pela Directiva 91/493/CEE e pelas suas decisões de aplicação. — O abaixo assinado, inspector oficial, declara ter conhecimento das disposições fixadas pelas Directivas 91/493/CEE e 92/48/CEE e pela Decisão 2000/85/CE. Feito em. , em. (local) (data) (cid:1)Carimbo oficial (3). Assinatura do inspector oficial (3). (Nome em maiúsculas, título e cargo do signatário) (3) O carimbo e a assinatura devem ser de uma cor diferente da das outras menções do certificado. 2. 2. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 26/25 ANEXO B I. LISTA DOS ESTABELECIMENTOS APROVADOS Número Nome Endereço LV 25 Z SIA «Baltijas zivis-97» Skulte, Limbazu district — LV-4025 LV 28 Z Joint stock Co. «Brivais vilnis» Salacgriva, Limbazu district — LV-4033 LV 36 Z Joint stock Co. «Banga» Roja, Talsu District — LV-3264 LV 41 Z Joint stock Co. «Carnikava» Carnikava, Rigas district — LV-2163 LV 42 Z Joint stock Co. «Auda» Riga — LV-1030 LV 59 Z «Unda» Ltd Engure, Tukuma district — LV-3113 LV 61 Z Latvian-German joint stock venture «I. M. S. » Talsu district — LV-3264 LV 69 Z «Kolka» Ltd Talsu district, Kolka — LV-3275 LV 87 Z «Banga Seafood International» Ltd Roja, Talsu district — LV-3264 II. LISTA DOS NAVIOS CONGELADORES REGISTADOS Número Nome Proprietário LV 005 K LV 009 K LV 010 K LV 068 K «Trollis» «Freyr» «Arnarborg» «Erla» Joint stock company «Brivais vilnis» «Mersrags I» Ltd «Mersrags I» Ltd «Mersrags I» Ltd


title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om vissa gemenskapsåtgärder för att bekämpa diskriminering

eurovoc_concepts:
anti-discriminatory measure
exchange of information
interinstitutional relations

text: 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 369/3 Meddelande fr(cid:229)n kommissionen till r(cid:229)det, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittØn och RegionkommittØn om vissa gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskriminering (1999/C 369/03) 1. INLEDNING Europeiska unionen bygger p(cid:229) principerna om frihet, demokrati, respekt f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna samt p(cid:229) r(cid:228)ttsstatsprincipen. Dessa principer (cid:228)r gemensamma f(cid:246)r medlemsstaterna (1). medborgerliga och politiska r(cid:228)ttigheter, ekonomiska, so- ciala och kultureller r(cid:228)ttigheter, FN-konventionerna om avskaffandet av alla former av diskriminering av kvinnor och rasdiskriminering, Europeiska konventionen om skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)g- gande friheterna och, begr(cid:228)nsad till arbetslivet, ILO- konvention nr 111 (2). i J(cid:228)mlikhet inf(cid:246)r lagen och skydd f(cid:246)r alla mot diskrimine- ring utg(cid:246)r en grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttighet och (cid:228)r viktig f(cid:246)r att ett demokratiskt samh(cid:228)lle skall fungera. Den bidrar till m(cid:229)len att fr(cid:228)mja ekonomiska och sociala framsteg och den h(cid:246)g syssels(cid:228)ttningsniv(cid:229) genom en f(cid:246)rst(cid:228)rkning av den ekonomiska och sociala sammanh(cid:229)llningen. I Amsterdam i juni 1997 erk(cid:228)nde stats- och regeringsche- ferna att det aldrig har varit viktigare att betona dessa principer. De kom (cid:246)verens om att f(cid:246)rst(cid:228)rka Europeiska unionens handlingsf(cid:246)rm(cid:229)ga p(cid:229) detta omr(cid:229)de genom att inf(cid:246)ra artikel 13 i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Euro- peiska gemenskapen som ger gemenskapen s(cid:228)rskilda be- fogenheter att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskrimine- ring p(cid:229) grund av k(cid:246)n, ras eller etniskt ursprung, religion eller (cid:246)vertygelse, funktionshinder, (cid:229)lder och sexuell l(cid:228)gg- ning. F(cid:246)r medborgarna och deras engagemang n(cid:228)r det g(cid:228)ller unionens ideal (cid:228)r det viktigt med insatser f(cid:246)r att fr(cid:228)mja likabehandling och f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskrimine- ring. N(cid:228)r det g(cid:228)ller utvidgningen (cid:228)r det (cid:228)ven viktigt att g(cid:246)ra det klart och tydligt att dessa principer m(cid:229)ste inne- b(cid:228)ra mer (cid:228)n bara vackra ord. Genom de f(cid:246)rslag som l(cid:228)ggs fram i detta meddelande skall gemenskapens nya befogenheter enligt artikel 13 oms(cid:228)ttas i praktiken. 2. BAKGRUND: INTERNATIONELL OCH NATIONELL SITUATION SAMT SITUATIONEN I GEMENSKAPEN Internationella organisationer, Europeiska unionen och dess medlemsstater har sedan l(cid:228)nge erk(cid:228)nt individernas r(cid:228)tt att inte bli diskriminerade p(cid:229) godtyckliga grunder. 2. 1 Den internationella bakgrunden R(cid:228)tten till likabehandling erk(cid:228)nns som en sj(cid:228)lvst(cid:228)ndig r(cid:228)ttighet eller i f(cid:246)rening med ut(cid:246)vandet av andra grund- l(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter genom bl. a. FN:s konventioner om (1) Se bilaga I om EU:s deklarationer och andra relevanta dokument som antagits av Europeiska gemenskapens institutioner och av med- lemsstaterna om m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och grundl(cid:228)ggande friheter. Trots att alla EU-medlemsstater antingen har underteck- nat eller ratificerat dessa internationella (cid:246)verenskommel- ser, med undantag av FN:s konvention om rasdiskrimi- nering och ILO-konvention nr 111, betyder detta inte att enskilda har r(cid:228)tt att f(cid:229) sin sak r(cid:228)ttsligt pr(cid:246)vad. Det be- tyder att staterna har (cid:229)tagit sig att garantera respekten f(cid:246)r r(cid:228)tten till likabehandling i sin lagstiftning. 2. 2 Den nationella dimensionen Det f(cid:246)religger stora skillnader i medlemsstaternas konsti- tutioner och allm(cid:228)nna lagstiftning n(cid:228)r det g(cid:228)ller r(cid:228)tten till likabehandling och f(cid:246)rbud mot diskriminering (3). 2. 2. 1 Konstitutionella best(cid:228)mmelser Alla medlemsstater utom en har konstitutionella best(cid:228)m- melser f(cid:246)r att f(cid:246)rbjuda olika former av diskriminering. F(cid:246)renade kungariket har ingen skriven konstitution, men enligt landets oskrivna konstitution (cid:228)r diskriminering f(cid:246)r- bjuden. Lydelsen i dessa konstitutionella best(cid:228)mmelser varierar I vissa fall n(cid:228)mns fr(cid:229)n en medlemsstat till en annan. uttryckligen en utt(cid:246)mmande f(cid:246)rteckning (cid:246)ver diskrimi- neringsgrunder som (cid:228)r f(cid:246)rbjudna. I andra medlemsstater (cid:229)terfinns i konstitutionerna en icke-utt(cid:246)mmande f(cid:246)rteck- ning med generalklausuler som f(cid:246)rbjuder diskriminering i allm(cid:228)nhet och i vilka det h(cid:228)nvisas till fr(cid:229)gorna med t. ex. (cid:148)n(cid:229)got annat f(cid:246)rh(cid:229)llande eller personlig eller social om- st(cid:228)ndighet(cid:148) eller (cid:148)annan omst(cid:228)ndighet(cid:148). (2) Se bilagorna III och IV om FN:s och Europar(cid:229)dets instrument om m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och ILO-konventionerna. (3) Se bilagorna V och VI om medlemsstaternas konstitutionella och allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser om likabehandling n(cid:228)r det g(cid:228)ller ras och etniskt ursprung, religion eller (cid:246)vertygelse, funktionshinder, (cid:229)lder samt sexuell l(cid:228)ggning. C 369/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 12. 1999 I de flesta l(cid:228)nders konstitutioner omfattas uttryckligen diskrimineringsgrunderna ras eller etniskt ursprung, reli- gion eller (cid:246)vertygelse och i (cid:246)kad omfattning (cid:228)ven dis- kriminering p(cid:229) grund av funktionshinder (4). Trots att m(cid:229)nga medlemsstater har inf(cid:246)rt lagstiftning om f(cid:246)rbud mot diskriminering p(cid:229) grund av (cid:229)lder, h(cid:228)nvisas det ut- tryckligen till (cid:229)lder i konstitutionella best(cid:228)mmelser bara i en medlemsstat. Konstitutionsdomstolen i en annan med- lemsstat har f(cid:228)llt ett utslag om att denna diskriminerings- grund kan h(cid:228)rledas ur konstitutionen (5). Domstolarna i tre medlemsstater (6) har tolkat sina nationella konstitu- tioner p(cid:229) s(cid:229) vis att de f(cid:246)rbjuder diskriminering p(cid:229) grund av sexuell l(cid:228)ggning. Konstitutionella best(cid:228)mmelser om antidiskriminering el- ler j(cid:228)mlikhet kan (cid:229)beropas r(cid:228)ttsligt av enskilda i de flesta medlemsstater. I andra medlemsstater kan enskilda inte helt och fullt f(cid:246)rlita sig p(cid:229) de konstitutionella best(cid:228)mmel- serna om j(cid:228)mlikhet n(cid:228)r de st(cid:228)lls inf(cid:246)r nationella dom- stolar. Dessa best(cid:228)mmelser (cid:228)r dock de principer som b(cid:246)r i vissa fall, inspirera insatser fr(cid:229)n det offentliga och, skulle de kunna (cid:229)beropas f(cid:246)r att ifr(cid:229)gas(cid:228)tta huruvida de allm(cid:228)nr(cid:228)ttsliga best(cid:228)mmelserna (cid:228)r konstitutionsenliga. 2. 2. 2 Allm(cid:228)n lagstiftning N(cid:228)r det g(cid:228)ller allm(cid:228)n lagstiftning finns det i alla med- lemsstaters r(cid:228)ttsliga system f(cid:246)rordningar som reglerar r(cid:228)tten till likabehandling och antidiskriminering n(cid:228)r det g(cid:228)ller m(cid:229)nga aspekter av anst(cid:228)llning, l(cid:246)n och arbetsvill- kor. I m(cid:229)nga medlemsstater har best(cid:228)mmelser om likabe- handling och antidiskriminering utarbetas genom all- m(cid:228)nna klausuler eller generalklausuler som h(cid:228)nf(cid:246)r sig till (cid:148)alla stadier av anst(cid:228)llningen(cid:148), (cid:148)alla arbetsf(cid:246)rh(cid:229)llan- den(cid:148) eller (cid:148)(cid:246)vriga f(cid:246)rh(cid:229)llanden(cid:148). I vissa fall n(cid:228)mns (cid:228)ven I specifika fr(cid:229)gor s(cid:229)som arbetstid, vissa medlemsstaters r(cid:228)ttsordningar f(cid:246)rekrivs (cid:228)ven att l(cid:246)n eller befordran. (4) Beglien, Frankrike, Luxemburg och Sverige har inte n(cid:229)gra konstitu- tionella best(cid:228)mmelser som g(cid:228)ller dessa diskrimineringsgrunder. De spanska domstolarna har tolkat artikel 14 som att (cid:228)ven funktions- hinder inbegrips. I artikeln f(cid:246)reskrivs f(cid:246)ljande: (cid:148)Alla spanjorer (cid:228)r lika inf(cid:246)r lagen utan (cid:229)tskillnad p(cid:229) grund av f(cid:246)delse, ras, k(cid:246)n, reli- gion, uppfattning eller p(cid:229) grund av n(cid:229)gon annan enskild eller sam- h(cid:228)llelig f(cid:246)ruts(cid:228)ttning eller bakgrund(cid:148). De italienska domstolarna har h(cid:228)rlett denna diskrimineringsgrund ur artiklarna 3, 4 och 38 i konstitutionen. De nederl(cid:228)ndska domstolarna har tolkat f(cid:246)ljande ordalydelse i artikel 1 i den nederl(cid:228)ndska konstitutionen som att funktionshinder ing(cid:229)r: (cid:148)Alla personer i Nederl(cid:228)nderna skall behand- las lika vid lika f(cid:246)rh(cid:229)llanden. Diskriminering p(cid:229) grund av religion, (cid:246)vertygelse, politisk uppfattning, ras eller k(cid:246)n eller n(cid:229)gon som helst annan grund skall vara f(cid:246)rbjuden(cid:148). (5) Artikel 14 i den spanska konstitutionen. (6) Ur alla tre l(cid:228)nders konstitutionella best(cid:228)mmelser h(cid:228)rleds en r(cid:228)tt att inte bli diskriminerad: Spanien (cid:150) artikel 14; Nederl(cid:228)nderna (cid:150) artikel 1; Finland (cid:150) S5(2), i enlighet med h(cid:228)nvisningen i ingressen. vissa klausuler eller f(cid:246)rordningar blir ogiltiga om deras effekt (cid:228)r diskriminerande eller resulterar i en diskrimine- rande behandling. Generellt sett har m(cid:229)nga medlemsstater ingen allm(cid:228)n lagstiftning (annat (cid:228)n enskilda best(cid:228)mmelser i arbetsr(cid:228)tts- liga och straffr(cid:228)ttsliga lagar) mot diskriminering p(cid:229) grund av ras eller etniskt ursprung, religion eller (cid:246)vertygelse, (cid:229)lder och sexuell l(cid:228)ggning. Den s(cid:228)rskilda lagstiftningen mot diskrimering i tv(cid:229) med- lemsstater omfattar inte (cid:229)lder och sexuell l(cid:228)ggning, lags- tiftning i tv(cid:229) andra medlemsstater omfattar inte (cid:229)lder och funktionshinder och lagstiftningen i en annan medlems- stat omfattar inte (cid:229)lder. 2. 3 Situationen i EU 2. 3. 1 Gemenskapslagstiftning Europeiska gemenskapen har ett l(cid:229)ngtg(cid:229)ende (cid:229)tagande n(cid:228)r det g(cid:228)ller lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r och likabehandling av kvinnor och m(cid:228)n. Gemenskapen har ocks(cid:229) tydligt visat sitt engagemang n(cid:228)r det g(cid:228)ller att avskaffa alla an- dra former av diskriminering med hj(cid:228)lp av olika instru- ment (cid:150) gemensamma f(cid:246)rklaringar, resolutioner, direktiv och handlingsprogram (7). I 1989 (cid:229)rs gemenskapsstadga om arbetstagares grundl(cid:228)ggande sociala r(cid:228)ttigheter er- k(cid:228)nns vikten av att bek(cid:228)mpa varje form av diskrimine- ring f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla likabehandling f(cid:246)r alla. Gemenskapen har dock ofta kritiserats bl. a. f(cid:246)r att den inte har g(cid:229)tt l(cid:228)ngre och s(cid:228)rskilt f(cid:246)r bristen p(cid:229) specifik r(cid:228)ttslig grund f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder som g(cid:229)r l(cid:228)ngre (cid:228)n likabehand- ling av kvinnor och m(cid:228)n n(cid:228)r det g(cid:228)ller syssels(cid:228)ttning. I anslutning till vad som beslutades p(cid:229) regeringskonferen- sen lovade kommissionen, f(cid:246)r att se till att gemenskaps- lagstiftningen till(cid:228)mpas p(cid:229) ett icke-diskriminerande s(cid:228)tt, i sitt meddelande om rasism, fr(cid:228)mlingsfientlighet och an- tisemitism av den 13 december 1995 att f(cid:246)resl(cid:229) att man i l(cid:228)mpliga fall skulle inf(cid:246)ra best(cid:228)mmelser mot diskrimine- ring b(cid:229)de i ny lagstiftning och n(cid:228)r gemenskapslagstift- ningen ses (cid:246)ver och aktualiseras. (7) Se bilaga II om relevanta dokument som utarbetats av EU-institu- tionerna om funktionshinder, ras eller etniskt ursprung, (cid:229)lder samt sexuell l(cid:228)ggning. 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 369/5 Efter detta inf(cid:246)rdes allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser mot diskri- minering i n(cid:229)gra av kommissionens f(cid:246)rslag, s(cid:228)rskilt i (cid:228)ndringsf(cid:246)rslaget f(cid:246)r (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EEG) nr 1612/68 om arbetskraftens fria r(cid:246)rlighet inom gemen- skapen. vara l(cid:228)mpligt att grunda f(cid:246)rslagen f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av artikel 13 p(cid:229) det slutliga antagandet av stadgan. Vidare inneh(cid:229)ller artikel 1 a i tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna f(cid:246)r tj(cid:228)nstem(cid:228)n i Europeiska gemenskaperna, i deras lydelse efter 1998 (cid:229)rs (cid:228)ndringar, en principiell best(cid:228)mmelse med f(cid:246)rbud mot diskriminering p(cid:229) grund av ras, politisk, filosofisk eller religi(cid:246)s (cid:246)vertygelse, k(cid:246)n eller sexuell l(cid:228)gg- ning. P(cid:229) regeringskonferensen i juni 1997 inf(cid:246)rde stats- och regeringscheferna genom Amsterdamf(cid:246)rdraget den nya artikeln 13 i EG-f(cid:246)rdraget, vilken ger gemenskapen s(cid:228)r- skilda befogenheter f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskriminering p(cid:229) grund av k(cid:246)n, ras eller etniskt ursprung, religion eller (cid:246)vertygelse, funktionshinder, (cid:229)lder och sexuell l(cid:228)ggning. Vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i Cardiff i juni 1998 emots(cid:229)g stats- och regeringschefer ytterligare f(cid:246)rslag till gemen- samma insatser till f(cid:246)ljd av kommissionens meddelande om en handlingsplan mot rasism. EU:s str(cid:228)van att be- k(cid:228)mpa rasism bekr(cid:228)ftades tydligt vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i Tammerfors i oktober 1999. 2. 3. 2 Best(cid:228)mmelser om grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter I artikel 6. 2 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen f(cid:246)re- skrivs att unionen skall respektera de grundl(cid:228)ggande r(cid:228)t- tigheterna, s(cid:229)som de garanteras i Europeiska konventio- nen om skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de I artikel 14 i konventionen grundl(cid:228)ggande friheterna. fastst(cid:228)lls en allm(cid:228)n princip om f(cid:246)rbud mot diskrimine- ring. Denna best(cid:228)mmelse (cid:228)r dock mycket mer begr(cid:228)nsad (cid:228)n de (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)resl(cid:229)s f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av artikel 13 i EG-f(cid:246)rdraget. ˜ven om artikel 14 i konventionen f(cid:246)rbjuder diskriminering, skapar den inga sj(cid:228)lvst(cid:228)ndiga r(cid:228)ttigheter, det (cid:228)r endast regeringarna som (cid:229)l(cid:228)ggs skyl- digheter. I artikel 14 h(cid:228)nvisas det vidare till f(cid:246)rbud mot diskriminering i mycket allm(cid:228)nna ordalag. I f(cid:246)rslagen f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra artikel 13 i f(cid:246)rdraget fastst(cid:228)lls d(cid:228)remot lagstiftningsramar som medlemsstaterna skall genomf(cid:246)ra samtidigt som de skall se till att det finns r(cid:228)ttsliga medel som kan tas i anspr(cid:229)k vid nationella domstolar. Vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i K(cid:246)ln i juni 1999 beslutade stats- och regeringscheferna att en stadga med grundl(cid:228)g- gande r(cid:228)ttigheter i Europeiska unionen skulle utarbetas. Utarbetandet av denna stadga har mycket stor betydelse, (cid:228)ven om det sker parallellt. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r det emel- lertid inte klart om stadgan kommer att inbegripa r(cid:228)tts- liga medel som kan tas i anspr(cid:229)k direkt. Det skulle inte 2. 3. 3 Andra EU-initiativ (cid:151) R(cid:229)det antog den 15 juli 1996 en gemensam (cid:229)tg(cid:228)rd (8) p(cid:229) grundval av artikel K 3 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen om (cid:229)tg(cid:228)rder mot rasism och fr(cid:228)mlingsfient- lighet. Huvudsyftet med denna gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rd var att s(cid:228)kerst(cid:228)lla ett effektivt r(cid:228)ttsligt samarbete mel- lan medlemsstaterna i kampen mot rasism och fr(cid:228)m- lingsfientlighet. I det sammanhanget h(cid:228)nvisas i den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden till behovet av att f(cid:246)rhindra de g(cid:228)rningsm(cid:228)n som beg(cid:229)r dessa brott att utnyttja det faktumet att denna verksamhet klassificeras p(cid:229) olika s(cid:228)tt i de olika medlemsstaterna genom att flytta fr(cid:229)n ett land till ett annat f(cid:246)r att komma undan r(cid:228)tts- liga processer. i medlemsstaternas I en rapport om bed(cid:246)mningen av genomf(cid:246)randet av den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden som f(cid:246)rbereddes i april 1998 visades att de upptr(cid:228)danden som (cid:228)r f(cid:246)rtecknade i den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden redan (cid:228)r belagda med p(cid:229)f(cid:246)ljder lagstiftning eller att medlemsstaterna ser (cid:246)ver sin lagstiftning f(cid:246)r att se till att den verksamhet som finns uppr(cid:228)knad i den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden kan hanteras som (cid:246)vertr(cid:228)del- ser. Det konstaterades dock att man kunde ta ytterli- gare (cid:229)tg(cid:228)rder, t. ex. n(cid:228)r det g(cid:228)ller kontaktpunkter f(cid:246)r att utveckla effektiviteten i den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)r- den. R(cid:229)det b(cid:246)r g(cid:246)ra ytterligare en (cid:246)versyn av genomf(cid:246)randet f(cid:246)re slutet av juni 2000. Kommissionen kommer att bed(cid:246)ma behovet av ytter- ligare initiativ p(cid:229) detta omr(cid:229)de med beaktande av de nya typer av r(cid:228)ttsliga instrument som inf(cid:246)rts genom Amsterdamf(cid:246)rdraget och med beaktande av rappor- ten om den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden i juni 2000. (cid:151) Ett meddelande om brottsoffer i Europeiska unio- nen (9) antogs i juli 1999. Det ber(cid:246)r huvudsakligen den person som blir brottsoffer i en annan medlems- stat (cid:228)n sin egen. Syftet med meddelandet (cid:228)r att p(cid:229)- b(cid:246)rja en diskussion om konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)r- b(cid:228)ttra situationen f(cid:246)r brottsoffer. I meddelandet f(cid:246)re- sl(cid:229)s (cid:229)tg(cid:228)rder n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rebyggande, st(cid:246)d, kom- pensation och brottsoffrens st(cid:228)llning i brottsproces- sen. Den s(cid:228)rskilda s(cid:229)rbarhet som finns hos vissa ka- tegorier av brottsoffer, t. ex. brottsoffer av utl(cid:228)ndsk h(cid:228)rkomst skulle motivera s(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet n(cid:228)r det g(cid:228)ller den hj(cid:228)lp som kan erbjudas dem och tillg(cid:228)ngligheten av den. I slutsatserna fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i Tammerfors den 15(cid:150)16 oktober 1999 understryks vikten av att f(cid:246)rb(cid:228)ttra skyddet f(cid:246)r brott- soffer och deras r(cid:228)tt att f(cid:229) sin sak pr(cid:246)vad. (8) EGT L 185, 24. 7. 1996, s. 5. (9) KOM(1999) 349 slutlig. C 369/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 12. 1999 (cid:151) Inom ramen f(cid:246)r utbildnings- och utbytesprogram n(cid:228)r det g(cid:228)ller det r(cid:228)ttsliga och polisi(cid:228)ra samarbetet, pro- grammen Grotius och Oisin, har kommissionen re- dan finansierat vissa projekt som (cid:228)r relevanta n(cid:228)r det g(cid:228)ller att f(cid:246)rebygga och bek(cid:228)mpa rasism och fr(cid:228)m- lingsfientlighet. Dessa projekt skall underl(cid:228)tta det r(cid:228)ttsliga samarbetet genom att f(cid:246)rb(cid:228)ttra k(cid:228)nnedomen om lagar, f(cid:246)rfaranden och institutionerna i medlems- staternas system, genom att f(cid:246)rb(cid:228)ttra utbildningen f(cid:246)r polism(cid:228)n f(cid:246)r att hantera etniska minoriteter och ge- nom att bidra till utvecklingen av ny politik n(cid:228)r det g(cid:228)ller rekrytering av poliser i syfte att l(cid:229)ta polism(cid:228)n- nen (cid:229)terspegla de olika samh(cid:228)llsgrupperna och mino- riteterna p(cid:229) ett b(cid:228)ttre s(cid:228)tt. P(cid:229) grundval av resultaten av dessa projekt kan kommissionen st(cid:246)dja ytterligare verksamhet f(cid:246)r att st(cid:228)rka det r(cid:228)ttsliga samarbetet, de r(cid:228)ttsliga myndighe- ternas roll och polisutbildningen n(cid:228)r det g(cid:228)ller kam- pen mot rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet. 3. SAMR¯D L(cid:229)ngt f(cid:246)re undertecknandet av Amsterdamf(cid:246)rdraget hade olika institutioner och ber(cid:246)rda parter, bl. a. Europaparla- mentet och icke-statliga organisationer, sedan l(cid:228)nge efter- lyst en europeisk lagstiftning f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskrimi- nering. Behovet av bl. a. raslagstiftning erk(cid:228)ndes allm(cid:228)nt under Europa(cid:229)ret mot rasism 1997. I sitt sociala hand- lingsprogram f(cid:246)r 1998(cid:150)2000 meddelade kommissionen att den stod i begrepp att inleda en bred debatt om genomf(cid:246)randet av artikel 13, inklusive m(cid:246)jligheten till ett ramprogram f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa alla former av diskrimi- nering. Efter undertecknandet av det nya f(cid:246)rdraget har kommissionen haft omfattande samr(cid:229)d om r(cid:228)ckvidden av en s(cid:229)dan lagstiftning med det civila samh(cid:228)llet inklusive arbetsmarknadens parter, medlemsstaterna samt Europa- parlamentet. antog i mars 1999 ett arbetsdokument som ger ett all- m(cid:228)nt st(cid:246)d f(cid:246)r ett (cid:246)vergripande bindande instrument f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskriminering. Slutligen r(cid:229)dfr(cid:229)gades f(cid:246)re- tr(cid:228)darna f(cid:246)r medlemsstaternas regeringar inom ramen f(cid:246)r H(cid:246)gniv(cid:229)gruppen f(cid:246)r diskrimineringsfr(cid:229)gor. Under dessa samr(cid:229)d bekr(cid:228)ftade huvudakt(cid:246)rerna betydel- sen av fyra principer: (cid:151) Behovet av att g(cid:229) fram(cid:229)t p(cid:229) bred front. Det ans(cid:229)gs n(cid:246)dv(cid:228)ndigt med en (cid:246)vergripande gemenskapsinsats i vilken olikheter men (cid:228)ven likheter n(cid:228)r det g(cid:228)ller dis- kriminering p(cid:229) olika grunder skulle beaktas. (cid:151) Behovet av att beakta de olika framsteg som gjorts i medlemsstaterna. Medan n(cid:229)gra medlemsstater endast har konstitutionella best(cid:228)mmelser f(cid:246)r att ge r(cid:228)tt till likabehandling, har andra utvecklat en mycket speci- fik lagstiftning p(cid:229) vissa omr(cid:229)den. (cid:151) Behovet av att fullt ut utnyttja dynamiken och den politiska viljan f(cid:246)r att g(cid:246)ra ytterligare framsteg p(cid:229) de specifica omr(cid:229)den d(cid:228)r s(cid:229) (cid:228)r m(cid:246)jligt. (cid:151) Behovet av att fr(cid:228)mja utarbetandet av praktiska (cid:229)t- g(cid:228)rder samt inf(cid:246)randet av r(cid:228)tt till likabehandling. En metod som grundar sig p(cid:229) bindande lagstiftning som (cid:229)tf(cid:246)ljs och f(cid:246)rst(cid:228)rks genom ett handlingsprogram. Detta samr(cid:229)d (cid:228)gde rum vid en rad formella seminarier och konferenser i Oxford, Manchester, Innsbruck, Wien och Berlin och vid det andra socialpolitiska forumet i Bryssel i juni 1998. Ett stort antal f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r EU- institutionerna, medlemsstaterna, det civila samh(cid:228)llet och arbetsmarknadens parter diskuterade fr(cid:229)gor om kampen mot alla former av diskriminering som anges i artikel 13 i f(cid:246)rdraget. Ytterligare diskussioner (cid:228)gde (cid:228)ven rum med den europeiska plattformen f(cid:246)r icke-statliga organisatio- ner inom den sociala sektorn och inom ramen f(cid:246)r den sociala dialogen. Dessutom antog Europaparlamentet tv(cid:229) resolutioner i januari och december 1998 i vilka uttryck- tes klara (cid:229)sikter om till(cid:228)mpningen av artikel 13 n(cid:228)r det g(cid:228)ller rasism. Utskottet f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning och socialfr(cid:229)gor 4. KOMMISSIONENS F(cid:214)RSLAG Kommissionen har helt och fullt beaktat dessa synpunk- ter, och de mer detaljerade kommentarer den har f(cid:229)tt i samband med utarbetandet av (cid:229)tg(cid:228)rderna. Den har (cid:228)ven beaktat gemenskapens erfarenheter av kampen mot k(cid:246)nsdiskriminering. Det har visat sig att lagstiftning f(cid:246)r att avskaffa diskriminering (cid:228)r en v(cid:228)sentlig del av en ef- fektiv strategi f(cid:246)r att f(cid:246)r(cid:228)ndra attityder och uppf(cid:246)rande med klara signaler om vad samh(cid:228)llet anser vara accep- tabelt eller oacceptabelt. Det (cid:228)r dock inte tillr(cid:228)ckligt. All lagstiftning m(cid:229)ste st(cid:246)djas av konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r m(cid:228)nniskor att l(cid:228)ra av andras framg(cid:229)ngar och motg(cid:229)ngar samt att ta med detta i sina egna (cid:229)tg(cid:228)rder mot diskriminering p(cid:229) lokal niv(cid:229). D(cid:228)r (cid:228)r det oftast mest effektivt. 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 369/7 Genom f(cid:246)rdraget f(cid:229)r r(cid:229)det befogenhet att vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder mot diskriminering. De erfarenheter som gjorts n(cid:228)r et g(cid:228)ller k(cid:246)nsdiskriminering har visat att ett av de effektivaste s(cid:228)tten att bek(cid:228)mpa diskriminering (cid:228)r att fr(cid:228)mja likabehandling. Medlemsstaterna b(cid:246)r dock fort- farande ha m(cid:246)jlighet att vidta positiva (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att kompensera f(cid:246)r den l(cid:229)ngvariga diskriminering som vissa grupper historiskt sett har genomlidit utan att ha kunnat komma i (cid:229)tnjutande av likabehandling. Gemenskapen (cid:228)r redan verksam i kampen mot diskrimi- nering, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller syssels(cid:228)ttning och sociala fr(cid:229)gor. Kommissionen har beaktat dessa erfarenheter ge- nom att f(cid:246)resl(cid:229) en rad initiativ som grundas p(cid:229) en kom- bination av r(cid:228)ttsliga instrument, som bygger p(cid:229) dessa insatser. Kommissionen (cid:228)r medveten om att diskrimine- ring inte bara f(cid:246)rekommer inom arbetslivet och efter- fr(cid:229)gar ett integrerat syns(cid:228)tt. Genom dessa f(cid:246)rslag kom- mer man att kunna bek(cid:228)mpa diskriminering, bl. a. genom att fr(cid:228)mja likabehandling. De f(cid:246)rslag till direktiv som kommissionen l(cid:228)gger fram p(cid:229)verkar inte j(cid:228)mlikhetsprincipen i nationella konstitu- tioner eller i Common Law. F(cid:246)rslagen skall endast kom- plettera och st(cid:228)rka de nationella lagstiftnings(cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra j(cid:228)mlikhetsprincipen. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta f(cid:246)resl(cid:229)r kommissionen ett direktiv mot diskriminering p(cid:229) arbetsmarknaden p(cid:229) alla de grunder som f(cid:246)reskrivs i artikel 13, med undantag av k(cid:246)n, som omfattas av betydande gemenskapslagstiftning som g(cid:229)r tillbaka (cid:228)nda till 1970-talet och som har en specifik r(cid:228)tts- lig grund f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) syssels(cid:228)ttningsomr(cid:229)det (artikel 141 i EG-f(cid:246)rdraget). I detta f(cid:246)rslag behandlas det omr(cid:229)de d(cid:228)r olika former av diskriminering f(cid:246)rekommer i st(cid:246)rst utstr(cid:228)ckning och ofta allvarligt p(cid:229)verkar enskildas m(cid:246)j- ligheter till framg(cid:229)ng i samh(cid:228)llet. F(cid:246)r det andra f(cid:246)resl(cid:229)r kommissionen ett direktiv mot diskriminering p(cid:229) grund av ras och etniskt ursprung vars r(cid:228)ckvidd g(cid:229)r utanf(cid:246)r arbetsmarknaden. H(cid:228)nsyn tas till gemenskapens erfarenheter fr(cid:229)n Europa(cid:229)ret mot ra- sism och bl. a. den starka politiska vilja som finns f(cid:246)r att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder mot s(cid:229) m(cid:229)nga aspekter som m(cid:246)jligt av rasdiskriminering. Genom att utarbeta dessa f(cid:246)rslag har kommissionen beaktat tidigare insatser p(cid:229) ber(cid:246)rda om- r(cid:229)den, s(cid:228)rskilt erfarenheterna av att bek(cid:228)mpa diskrimine- ring p(cid:229) grund av k(cid:246)n i direktiven 76/207/EEG (likabe- direktiv handling) och f(cid:246)ljande 97/80/EG (bevisb(cid:246)rda). Den har (cid:228)ven beaktat internatio- nella r(cid:228)ttsliga instrument n(cid:228)r det g(cid:228)ller diskriminering. inklusive direktiv, Det (cid:228)r viktigt att understryka att den materiella r(cid:228)ckvid- den i de tv(cid:229) f(cid:246)rslagen till direktiv (cid:246)verlappar varandra i den m(cid:229)n b(cid:229)da omfattar diskriminering p(cid:229) grund av ras eller etniskt ursprung i arbetslivet. Sk(cid:228)let till detta (cid:228)r att f(cid:246)rslagen, som (cid:228)r uppbyggda p(cid:229) likartat s(cid:228)tt, (cid:228)r avsedda att vara frist(cid:229)ende r(cid:228)ttsliga dokument. Om ett direktiv antas av r(cid:229)det f(cid:246)re det andra, kommer det andra f(cid:246)rslaget att (cid:228)ndras i enlighet med det. F(cid:246)r det tredje f(cid:246)resl(cid:229)r kommissionen ett handlingspro- gram som (cid:228)r utformat f(cid:246)r att komplettera f(cid:246)rslagen till lagstiftning genom att st(cid:246)dja och komplettera medlems- staternas anstr(cid:228)ngningar f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskriminering. Det kommer att ber(cid:246)ra alla diskrimineringsgrunder som omfattas av artikel 13 i f(cid:246)rdraget, utom diskriminering p(cid:229) grund av k(cid:246)n. Mot bakgrund av gemenskapens erfa- renhet av tidigare (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) detta omr(cid:229)de och den s(cid:228)rskilda vikt som lades vid j(cid:228)mst(cid:228)lldhetsprincipen ge- nom andra best(cid:228)mmelser i f(cid:246)rdraget, bl. a. artiklarna 2, 3 och 141 i EG-f(cid:246)rdraget, kommer diskriminering p(cid:229) grund av k(cid:246)n att ing(cid:229) i ett nytt j(cid:228)mst(cid:228)lldhetsprogram som kommissionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande utarbetar. Enligt ar- tiklarna 2 och 3 i EG-f(cid:246)rdraget kommer kommissionen dock att se till att ett genusperspektiv verkligen f(cid:246)rs in i alla (cid:229)tg(cid:228)rder och verksamhet som ing(cid:229)r i programmet f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa alla andra diskrimineringsgrunder. Gemenskapen har betydande erfarenhet n(cid:228)r det g(cid:228)ller att st(cid:246)dja praktiska (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bist(cid:229) grupper som ofta (cid:228)r offer f(cid:246)r diskriminering (cid:150) synliga minoriteter, (cid:228)ldre och personer med funktionshinder. Mycket av denna er- farenhet har inriktats p(cid:229) (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att integrera perso- ner i samh(cid:228)llet snarare (cid:228)n att vid k(cid:228)llan bek(cid:228)mpa den diskriminering som de (cid:228)r offer f(cid:246)r. Denna erfarenhet har (cid:228)nd(cid:229) beaktats n(cid:228)r det g(cid:228)ller utformning och struktur i det f(cid:246)reslagna handlingsprogrammet och s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller en vikt man f(cid:228)ster vid att involvera diskriminerade grupper i genomf(cid:246)randet. Dessa tre f(cid:246)rslag utg(cid:246)r tillsammans en omfattande grund f(cid:246)r att man skall kunna vidta (cid:229)tg(cid:228)rder. De ger en l(cid:228)gsta niv(cid:229) n(cid:228)r det g(cid:228)ller lagstadgade r(cid:228)ttigheter till likabehand- ling. De st(cid:246)ds av praktiska (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja en effektiv till(cid:228)mpning av dessa r(cid:228)ttigheter p(cid:229) f(cid:228)ltet. C 369/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 12. 1999 Detta (cid:228)r dock inte gemenskapens enda svar. Det (cid:228)r vik- tigt att kampen mot diskriminering f(cid:246)rs inom all verk- samhet p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) och p(cid:229) nationell niv(cid:229). Ge- menskapen har vidtagit en r(cid:229)d (cid:229)tg(cid:228)rder och har beaktat detta behov. F(cid:246)r det f(cid:246)rsta (cid:229)tar sig medlemsstaterna genom riktlin- jerna f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning att prioritera kampen mot diskri- minering av kvinnor n(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) arbets- marknaden. Enligt riktlinjerna skall de (cid:228)ven ta s(cid:228)rskild h(cid:228)nsyn till funktionshindrade, etniska minoriteter och till personer som kan bli missgynnade och (cid:228)ven diskrimine- rade p(cid:229) arbetsmarknaden. F(cid:246)r det andra kan dessa grupper f(cid:229) sedvanlig hj(cid:228)lp fr(cid:229)n strukturfonderna. Dessutom kan Europeiska socialfonden genom det nya gemenskapsinitiativet Equal ta upp fr(cid:229)gor om utslagning, diskriminering och bristande j(cid:228)mlikhet i den m(cid:229)n dessa fr(cid:229)gor (cid:228)ven r(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen. Det kommer att inriktas p(cid:229) de tematiska prioriteringar som kommissionen och medlemsstaterna har kommit (cid:246)verens om och som knyter an till de fyra pelarna i den euro- peiska syssels(cid:228)ttningsstrategin. Gemenskapens handlings- program kommer inte att ge bidrag till s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r bidragsber(cid:228)ttigade enligt Equal. Dessutom avser kommissionen att ta v(cid:228)l tillvara de nya m(cid:246)jligheter som ges genom att Amsterdamf(cid:246)rdraget tr(cid:228)- der i kraft, vilket klargjordes i slutsatserna fr(cid:229)n Euro- peiska r(cid:229)dets extraordin(cid:228)ra m(cid:246)te i Tammerfors. F(cid:246)r att kunna bevara och utveckla Europeiska unionen som ett omr(cid:229)de f(cid:246)r frihet, s(cid:228)kerhet och r(cid:228)ttvisa enligt artikel 2 i EU-f(cid:246)rdraget (cid:228)r det viktigt att man f(cid:246)rd(cid:246)mer alla former av diskriminering, s(cid:228)rskilt rasism och fr(cid:228)mlingsfientlig- het. Denna grundl(cid:228)ggande princip, som togs upp av kommis- sionen redan i dess meddelande fr(cid:229)n juli 1998 (10) och upprepades i Romano Prodis skrivelse till den finske statsministern Paavo Lipponen av den 23 september 1999 och underst(cid:246)tt av Europaparlamentets resolution av den 16 september 1999, bekr(cid:228)ftades enh(cid:228)lligt av stats- och regeringscheferna. Vad som kr(cid:228)vs nu (cid:228)r att den genomf(cid:246)rs. Dessutom (cid:228)r det (cid:228)ven kommissionens sak att forts(cid:228)tta sin insats i kampen mot diskriminering genom att utnyttja sin initiativr(cid:228)tt n(cid:228)r det g(cid:228)ller nya (cid:229)tg(cid:228)rder under avdel- ning VI i EU-f(cid:246)rdraget i vilket artikel 29 inneh(cid:229)ller en uttrycklig referens till f(cid:246)rebyggande av rasism och fr(cid:228)m- lingsfientlighet samt under avdelning IV i EG-f(cid:246)rdraget s(cid:228)rskilt n(cid:228)r det g(cid:228)ller asyl och invandring. F(cid:246)r det tredje kommer de nya programmen Utbildning, Yrkesutbildning och Ungdom (cid:228)ven forts(cid:228)ttningsvis att som (cid:246)vergripande prioritering fr(cid:228)mja integrering av missgynnade grupper inklusive m(cid:228)nniskor som (cid:228)r utsatta f(cid:246)r diskriminering p(cid:229) olika grunder. 5. EKONOMISKA KONSEKVENSER F(cid:246)r det fj(cid:228)rde, som tidigare n(cid:228)mnts, utarbetar kommis- sionen ett nytt handlingsprogram f(cid:246)r j(cid:228)mst(cid:228)lldhet. De kommer att bygga vidare p(cid:229) det aktuella gemenskapspro- grammet som l(cid:246)per ut den 31 december 2000. f(cid:246)r social Slutligen f(cid:246)rbereder kommissionen ocks(cid:229) ett handlings- program mot social utslagning enligt artikel 137. Diskri- minering kan naturligtvis vara en bidragande orsak till social utslagning. Programmet integrering kommer att fr(cid:228)mja ett policyorienterat samarbete p(cid:229) ge- menskapsniv(cid:229) f(cid:246)r att st(cid:246)dja medlemssternas anstr(cid:228)ng- ningar att f(cid:246)rebygga och bek(cid:228)mpa social utslagning. Det kommer att inriktas p(cid:229) att st(cid:246)dja medlemsstaternas anstr(cid:228)ngningar f(cid:246)r att fr(cid:228)mja integreringen av grupper som (cid:228)r utslagna eller som riskerar att sl(cid:229)s ut. Det pro- gram som ing(cid:229)r i dessa (cid:229)tg(cid:228)rder som grundas p(cid:229) artikel 13 kommer d(cid:228)remot att st(cid:246)dja och f(cid:246)rb(cid:228)ttra effektivite- ten i medlemsstaternas (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskri- minering. Uppgifter fr(cid:229)n medlemsstaterna visar att de grupper som oftast (cid:228)r utsatta f(cid:246)r diskriminering troligen har de st(cid:246)rsta sv(cid:229)righeterna n(cid:228)r det g(cid:228)ller social integrering och s(cid:228)rskilt tilltr(cid:228)de till arbetsmarknaden. Genom de b(cid:229)da f(cid:246)rslagen till direktiv kommer man att bek(cid:228)mpa diskriminering i en rad olika situationer och d(cid:228)rigenom fr(cid:228)mja (cid:246)kat so- cialt deltagande och s(cid:228)rskilt anst(cid:228)llbarhet. P(cid:229) detta s(cid:228)tt st(cid:246)ds m(cid:228)nniskors f(cid:246)rm(cid:229)ga att ekonomiskt och socialt utnyttja sin potential. Samtidigt kommer direktiven att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att samh(cid:228)llet och f(cid:246)retag p(cid:229) b(cid:228)sta s(cid:228)tt kan anv(cid:228)nda sig av sina m(cid:228)nskliga resurser. F(cid:246)r att uppn(cid:229) detta kommer vissa f(cid:246)retag i de medlemsstater som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inte har n(cid:229)gra eller begr(cid:228)nsade antidiskrimi- neringsbest(cid:228)mmelser att k(cid:228)nna av tillf(cid:228)lliga kostnader i samband med anpassningen till de nya kraven (t. ex. ut- bildning av aktuell personal). Denna punkt kommer att utvecklas i detalj f(cid:246)r de tv(cid:229) direktiven i den konsekvensbed(cid:246)mning som h(cid:246)r till varje f(cid:246)rslag. (10) KOM(98) 459 slutlig, 14. 7. 1998. 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 369/9 6. SUBSIDIARITET OCH PROPORTIONALITET: BER˜TTIGANDE OCH MERV˜RDE Genom att f(cid:246)ra in den nya artikel 13 i f(cid:246)rdraget har stats- och regeringscheferna erk(cid:228)nt att gemenskapen m(cid:229)ste vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskriminering. Kampen mot diskriminering (cid:228)r emellertid inte ett om- r(cid:229)de d(cid:228)r gemenskapen ensam (cid:228)r beh(cid:246)rig och i enlighet med artikel 5 skall gemenskapen d(cid:228)rf(cid:246)r agera endast om och i den m(cid:229)n som m(cid:229)len f(cid:246)r den planerade (cid:229)tg(cid:228)rden inte i tillr(cid:228)cklig utstr(cid:228)ckning kan uppn(cid:229)s av medlems- staterna och d(cid:228)rf(cid:246)r, p(cid:229) grund av den planerade (cid:229)tg(cid:228)rdens omfattning eller verkningar, b(cid:228)ttre kan uppn(cid:229)s p(cid:229) ge- menskapsniv(cid:229). De tre f(cid:246)rslagen som bifogas till detta meddelande upp- fyller detta. Subsidiaritet De flesta medlemsstater har i sin konstitution och/eller r(cid:228)ttsordning inkluderat best(cid:228)mmelser som ger r(cid:228)tt till likabehandling. R(cid:228)ckvidden och m(cid:246)jligheten att (cid:229)beropa s(cid:229)dana best(cid:228)mmelser samt att l(cid:228)tt f(cid:229) sin sak r(cid:228)ttsligt pr(cid:246)vad skiftar mycket fr(cid:229)n en medlemsstat till en annan. F(cid:246)rslagen till direktiv skulle l(cid:228)gga fast vissa principer f(cid:246)r likabehandling i dessa viktiga fr(cid:229)gor, t. ex. skydd mot trakasserier, m(cid:246)jligheter till positiv s(cid:228)rbehandling, l(cid:228)mp- liga r(cid:228)ttsliga medel och (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att se till att best(cid:228)m- melserna iakttas. Principerna skulle till(cid:228)mpas i alla med- lemsstater, och d(cid:228)rigenom ge enskilda garanti n(cid:228)r det g(cid:228)ller den gemensamma skyddsniv(cid:229)n som de kan f(cid:246)r- v(cid:228)nta sig n(cid:228)r det g(cid:228)ller likabehandling. Gemensamma normer p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) kan endast uppn(cid:229)s genom en samordnad insats. Proportionalitet ˜ven om det kr(cid:228)vs EG-lagstiftning f(cid:246)r att f(cid:246)rverkliga m(cid:229)len i f(cid:246)rdraget, f(cid:229)r lagstiftningen dock inte g(cid:229) l(cid:228)ngre (cid:228)n vad som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r att uppn(cid:229) dessa m(cid:229)l. Mot bakgrund av de skillnader som fortfarande finns i medlemsstaternas g(cid:228)llande lagstiftning (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att fastst(cid:228)lla gemensamma principer f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra artikel 13. Under det omfattande samr(cid:229)det med alla ber(cid:246)rda parter framh(cid:246)ll b(cid:229)de medlemsstaterna och de icke-statliga orga- nisationerna hur viktigt det (cid:228)r att respektera medlems- staternas olika traditioner, dels genom att m(cid:246)jligg(cid:246)ra flexibilitet n(cid:228)r det g(cid:228)ller genomf(cid:246)randet, dels genom att undvika kollisioner med god praxis som redan finns i vissa medlemsstater. I f(cid:246)rslagen fastst(cid:228)lls d(cid:228)rf(cid:246)r vissa krav p(cid:229) grundval av n(cid:229)gra allm(cid:228)nna principer f(cid:246)r att med- lemsstaterna sj(cid:228)lva i stor utstr(cid:228)ckning skall kunna v(cid:228)lja hur de genomf(cid:246)r dessa. H(cid:228)nsyn tas till olika traditioner och f(cid:246)rh(cid:229)llanden i medlemsstaterna. F(cid:246)rslagen hindrar inte heller medlemsstaterna att vidta mer omfattande (cid:229)tg(cid:228)rder. Detta tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt (cid:228)r inte nytt. Det anv(cid:228)n- des redan f(cid:246)r gemenskapslagstiftningen om j(cid:228)mst(cid:228)lldhet. F(cid:246)rslaget till beslut om handlingsprogram m(cid:246)jligg(cid:246)r ett multilateralt samarbete mellan akt(cid:246)rerna i medlemssta- terna och leder till f(cid:246)rb(cid:228)ttrad effektivet n(cid:228)r det g(cid:228)ller strategier och praxis f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa diskriminering i gemenskapen. Ett s(cid:229)dant samarbete kr(cid:228)ver samordning p(cid:229) EU-niv(cid:229) b(cid:229)de f(cid:246)r att garantera effektivitet och f(cid:246)r att undvika (cid:246)verlappning med andra gemenskapsinitiativ. Programmet har utformats efter en omfattande analys f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla p(cid:229) vilka s(cid:228)tt gemenskapsst(cid:246)d b(cid:228)st kunde ge ett merv(cid:228)rde till medlemsstaternas befintliga praxis. SLUTSATS Kommissionen har utarbetat dessa f(cid:246)rslag under l(cid:229)ng tid i an- slutning till det omfattande samr(cid:229)d som (cid:228)gt rum med med- lemsstaterna, de icke-statliga organisationerna, arbetsmark- nadens parter och Europaparlamentet. De fr(cid:229)gor som behand- las (cid:228)r s(cid:228)rskilt k(cid:228)nsliga eftersom de direkt p(cid:229)verkar v(cid:228)rderingar som finns i samh(cid:228)llet. Kommissionen har antagit ett f(cid:246)rnuftigt, progressivt och prag- matiskt tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt. Handlingsprogrammet skall generellt sett (cid:246)ka medvetenheten om diskriminering, som p(cid:229)verkar m(cid:229)nga m(cid:228)nniskor b(cid:229)de direkt och indirekt. I de tv(cid:229) direktiven f(cid:246)reskrivs ett begr(cid:228)nsat antal krav samtidigt som de ger med- lemsstaterna handlingsutrymme f(cid:246)r att v(cid:228)lja hur de vill genom- f(cid:246)ra dem. De tv(cid:229) direktiv som f(cid:246)resl(cid:229)s skall genomf(cid:246)ra artikel 13 i f(cid:246)r- draget. I det f(cid:246)rsta direktivet fastst(cid:228)lls allm(cid:228)nna ramar f(cid:246)r lika- behandling i arbetslivet. Det f(cid:246)rbjuder diskriminering p(cid:229) de olika grunder som anges i artikel 13. Det andra direktivet till- m(cid:246)tesg(cid:229)r m(cid:229)nga uppmaningar om att bek(cid:228)mpa rasism p(cid:229) an- dra omr(cid:229)den (cid:228)n arbetsmarknaden. Det f(cid:246)rbjuder diskriminering inom de andra omr(cid:229)den som omfattas av gemenskapens befo- genheter. Efter Europeiska r(cid:229)dets uppmaning vid m(cid:246)tet i Tam- merfors att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder, och utan att det p(cid:229)verkar utarbetan- det av den europeiska stadgan f(cid:246)r grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter, anser kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r att det nu (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att g(cid:229) vidare. Gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder s(cid:228)nder en tydlig signal om att diskrimine- ring (cid:228)r oacceptabel i Europeiska unionen. C 369/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 12. 1999 BILAGOR I. Deklarationer och dokument fr(cid:229)n EU-institutionerna och medlemsstaterna om grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter och fri- heter II. Dokument fr(cid:229)n EU-institutionerna om funktionshinder, ras eller etniskt ursprung, (cid:229)lder och sexuell l(cid:228)ggning III. Tabell: FN och Europar(cid:229)dets instrument om m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter som EU:s medlemsstater inte har undertecknat IV. Tabell: ILO-konventioner V. Tabell: Konstitutionella best(cid:228)mmelser mot diskriminering VI. Tabell: Lagbest(cid:228)mmelser mot diskriminering BILAGA I EU-deklarationer och andra relevanta dokument som utarbetats av Europeiska gemenskapens institutioner och av medlemsstaterna om m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och grundl(cid:228)ggande friheter (cid:151) F(cid:246)rklaring fr(cid:229)n toppm(cid:246)tet i Paris (19 och 20 oktober 1972) (cid:151) Dokument om europeisk identitet (toppm(cid:246)tet i K(cid:246)penhamn den 14 december 1973) (cid:151) Gemensam f(cid:246)rklaring om grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter (Europaparlamentet, r(cid:229)det och kommissionen, 5 april 1977) (cid:151) Deklaration om demokrati (Europeiska r(cid:229)det i K(cid:246)penhamn den 8 april 1978) (cid:151) Enhetsakten (februari 1986) (cid:151) Uttalande om m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter (utrikesministerm(cid:246)te inom ramen f(cid:246)r det europeiska politiska samarbetet, och r(cid:229)det, 21 juli 1986) (cid:151) Deklaration om grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter och friheter (Europaparlamentet den 12 april 1989) (cid:151) Deklaration om m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter (Europeiska r(cid:229)det i Luxemburg den 28(cid:150)29 juni 1991) (cid:151) Resolution om m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter, demokrati och utveckling (r(cid:229)det och f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaternas rege- ringar f(cid:246)rsamlade i r(cid:229)det den 28 november 1991) (cid:151) F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen (ingress, allm(cid:228)nna och s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser om unionsmedborgarskap, utveck- lingssamarbete, en gemensam utrikes- och s(cid:228)kerhetspolitik och samarbete n(cid:228)r det g(cid:228)ller r(cid:228)ttsliga och inrikes fr(cid:229)gor) (cid:151) Resolution av den 10 februari 1994 om the Constitution of the European Union (Europaparlamentet). (EGT C 61, 1994, s. 155). (Det finns en bilaga till denna resolution: Draft Constitution of the European Union 1994, antagen av Europaparlamentets utskott f(cid:246)r institutionella fr(cid:229)gor) (cid:151) Resolution av den 6 maj 1994 om kvinnors r(cid:228)ttigheter och grundl(cid:228)ggande friheter (Europaparlamentet) (cid:151) Kommissionens meddelande om inf(cid:246)rande av demokratiska principer och m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter i avtal som ing(cid:229)s mellan gemenskapen och tredje land (KOM(95) 216, 23. 5. 1995) (cid:151) Kommissionens meddelande (cid:148)Europeiska unionen och den externa dimensionen av m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter: fr(cid:229)n Rom till Maastricht och fram(cid:246)ver(cid:148) (KOM(95) 567, 22. 11. 1995) (cid:151) Kommissionens rapport om genomf(cid:246)randet av de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och demokratiseringen (f(cid:246)r 1995) (KOM(96) 672 slutlig) 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 369/11 (cid:151) Resolution av den 12 december 1996 om de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i v(cid:228)rlden 1995/1996 och Europeiska unionens politik betr(cid:228)ffande m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter (Europaparlamentet) (cid:151) Resolution om kommissionens rapport om genomf(cid:246)randet av de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtagits f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av de m(cid:228)nsk- liga r(cid:228)ttigheterna och demokratiseringen (f(cid:246)r 1995) (Europaparlamentet) (C4-0095/97) (cid:151) Amsterdamf(cid:246)rdraget (t. ex. artiklarna 2, 6, 7, 11, 46 och 49 i EU-f(cid:246)rdraget samt artiklarna 12, 13, 17, 136 och 141 i EG-f(cid:246)rdraget) (cid:151) Resolution av den 19 december 1997 om skapandet av en s(cid:228)rskild samordningsstruktur inom Europeiska kommis- fr(cid:229)gor som r(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och demokratisering (Europaparlamentet, i sionen, med befogenheter A4-0393/97) (cid:151) Slutsatser fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Luxemburg den 12(cid:150)13 december 1997 (cid:151) Resolution om respekten f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i Europeiska unionen under 1996 (Europaparlamentet, A4-0034/98) (cid:151) Slutsatser fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Cardiff den 15(cid:150)16 juni 1998 (cid:151) Meddelande fr(cid:229)n kommissionen till r(cid:229)det och Europaparlamentet av den 12 mars 1998: Demokratisering, r(cid:228)ttsstat, respekt f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och god f(cid:246)rvaltning av offentlig verksamhet (cid:150) Utmaningar f(cid:246)r partnerskapet mellan Europeiska unionen och AVS-l(cid:228)nderna, KOM(98) 146 slutlig (cid:151) Gemensam st(cid:229)ndpunkt av den 25 maj 1998 fastst(cid:228)lld av r(cid:229)det p(cid:229) grundval av artikel J 2 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen om m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter, demokratiska principer, r(cid:228)ttsstatsstatsprincipen och sunt styrelseskick i Afrika (cid:151) EU:s deklaration av den 10 december 1998 i samband med 50-(cid:229)rsdagen av den allm(cid:228)nna f(cid:246)rklaringen om de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna (cid:151) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 975/1999 av den 29 april 1999 om att fastst(cid:228)lla krav f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r utvecklingssamarbete som bidrar till det allm(cid:228)nna m(cid:229)let att utveckla och bef(cid:228)sta demokratin och r(cid:228)ttsstaten samt till m(cid:229)let att respektera de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna (EGT L 120, 8. 5. 1999, s. 8) (cid:151) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 976/1999 av den 29 april 1999 om att fastst(cid:228)lla krav f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av gemenskaps- (cid:229)tg(cid:228)rder som inte avser utvecklingssamarbete och som inom ramen f(cid:246)r gemenskapens utvecklingspolitik bidrar till det allm(cid:228)nna m(cid:229)let att utveckla och bef(cid:228)sta demokratin och r(cid:228)ttsstaten samt till m(cid:229)let att respektera de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna i tredje land (EGT L 120, 8. 5. 1999, s. 8) (cid:151) ¯rligt bet(cid:228)nkande om respekten f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna i v(cid:228)rlden (1997(cid:150)1998) och Europeiska unionens politik f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter (Europaparlamentet, A4-0410/98) (cid:151) ¯rligt bet(cid:228)nkande om respekten f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna inom Europeiska unionen 1997 (Europaparlamentet, A4-0468/98) (cid:151) Slutsatser fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i K(cid:246)ln (3(cid:150)4 juni 1999) och s(cid:228)rskilt beslutet om att utarbeta en stadga om grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter i Europeiska unionen C 369/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 12. 1999 Europeiska unionens relevanta dokument om funktionshinder, ras eller etniskt ursprung, (cid:229)lder och sexuell l(cid:228)ggning BILAGA II FUNKTIONSHINDER Resolutioner Council Resolution of the Representatives of the Governments of the Member States of the European Communities meeting within the council on the 21 December 1981 concerning the social integration of handicapped people at Community level (EGT C 347, 31. 12. 1981) Resolution of the Council and the Ministers of Education meeting within the Council on the 31 May 1990 concerning integration of children and young people with disabilities into ordinary systems of education (EGT C 162, 3. 7. 1990) Europaparlamentets resolution av den 14 december 1995 om handikappade personers m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter (EGT C 17, 22. 1. 1996) Europaparlamentets resolution om handikappade personers r(cid:228)ttigheter (A4(cid:150)0391/96) Europaparlamentets resolution om handikappade personers lika m(cid:246)jligheter (A4(cid:150)0044/97) Resolution utf(cid:228)rdad av r(cid:229)det och f(cid:246)retr(cid:228)darna f(cid:246)r medlemsstaternas regeringar, f(cid:246)rsamlade i r(cid:229)det av den 20 december 1996 om lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r m(cid:228)nniskor med funktionshinder (EGT C 12, 13. 1. 1997) Beslut Council decision (88/231/EEC) of 18 April 1988 establishing a second Community action programme for disabled people (HELIOS) (EGT L 104, 23. 4. 1988) R(cid:229)dets beslut (93/136/EEG) av den 25 februari 1993 om ett tredje handlingsprogram f(cid:246)r att bist(cid:229) personer med funktionshinder ((Helios II 1993(cid:150)1996) (EGT L 234, 17. 9. 1993) Council decision (93/512/EEC) of 21 September 1993 on a Community technology initiative for disabled and elderly people (TIDE) (1993(cid:150)1994) (EGT L 240, 25. 9. 1993) Rekommendationer Council recommendation (86/379/EEC) of 24 July 1986 on the employment of disabled people in the Community (EGT L 225, 12. 12. 1986) Rapporter Report by the Commission to the European Parliament and the Council on the implementation and the results of the HELIOS programme (1988(cid:150)1991) (SEK(92) 1206 slutlig) Rapport fr(cid:229)n kommissionen till r(cid:229)det, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittØn och RegionkommittØn om utv(cid:228)rderingen av det tredje handlingsprogrammet f(cid:246)r att bist(cid:229) personer med funktionshinder (Helios II 1993(cid:150)1996) (KOM(98) 15 slutlig) Slutsatser Conclusions of the Council on the employment of disabled people in the Community (EGT C 173, 12. 6. 1989) Meddelanden Meddelande fr(cid:229)n kommissionen om lika m(cid:246)jligheter f(cid:246)r funktionshindrade personer (cid:150) En ny handikappstrategi f(cid:246)r Europeiska gemenskapen (KOM(96) 406 slutlig) RAS ELLER ETNISKT URSPRUNG Resolutioner Resolution of the Council and the Representatives of Governments of the Member States, meeting within the Council of 29 May 1990 on the fight against racism and xenophobia (EGT C 157, 27. 6. 1990) Resolution om rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet (Europaparlamentet, B4(cid:150)0261/94) Resolution om rasism, fr(cid:228)mlingsfientlighet och antisemitism (Europaparlamentet B4(cid:150)1239/95) Resolution utf(cid:228)rdad av r(cid:229)det och f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaternas regeringar, f(cid:246)rsamlade i r(cid:229)det den 5 oktober 1995, om bek(cid:228)mpning av rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet p(cid:229) omr(cid:229)dena f(cid:246)r syssels(cid:228)ttning och sociala fr(cid:229)gor 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 369/13 Resolution utf(cid:228)rdad av r(cid:229)det och f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaternas regeringar, f(cid:246)rsamlade i r(cid:229)det den 23 juli 1996, om Europa(cid:229)ret mot rasism (1997) (EGT C 237, 15. 8. 1996) Europaparlamentets resolution om rasism, fr(cid:228)mlingsfientlighet och antisemitism samt om resultaten av Europeiska (cid:229)ret mot rasism (1997) (EGT C 56, 23. 2. 1998) Deklarationer Gemensam f(cid:246)rklaring av Europaparlamentet, r(cid:229)det och kommissionen av den 11 juni 1986 mot rasism och fr(cid:228)mlings- fientlighet (EGT C 158, 25. 6. 1986) Deklaration om antisemitism, rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet (Europeiska r(cid:229)det i Dublin, 25 och 26 juni 1990) Deklaration om rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet (Europeiska r(cid:229)det i Maastricht, 9 och 10 december 1991) Arbetsmarknadsparternas gemensamma uttalande om f(cid:246)rhindrande av rasdiskriminering och fr(cid:228)mlingsfientlighet och fr(cid:228)mjande av likabehandling i arbetet (oktober 1995) R(cid:229)dets och f(cid:246)retr(cid:228)darnas f(cid:246)r medlemsstaternas regeringar, f(cid:246)rsamlade i r(cid:229)det, f(cid:246)rklaring av den 24 november 1997 om kampen mot rasism, fr(cid:228)mlingsfientlighet och antisemitism inom ungdomsomr(cid:229)det (EGT C 368, 5. 12. 1997) Uttalande av r(cid:229)det och f(cid:246)retr(cid:228)darna f(cid:246)r medlemsstaternas regeringar f(cid:246)rsamlade i r(cid:229)det av den 16 december 1997 om respekt f(cid:246)r olikheter och kamp mot rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet (EGT C 1, 3. 1. 1998) F(cid:246)rordningar R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1035/97 av den 2 juni 1997 om inr(cid:228)ttande av ett europeiskt centrum f(cid:246)r rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet (EGT L 151, 10. 6. 1997) Europeiska r(cid:229)dets slutsatser Slutsatser fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Korfu den 24(cid:150)25 juni 1994 om rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet Slutsatser fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Essen den 9(cid:150)10 december 1994 om rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet Slutsatser fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Cannes den 25(cid:150)26 juni 1995 om rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet Slutsatser fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Madrid den 15(cid:150)16 december 1995 om rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet Slutsatser fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Florens den 21(cid:150)22 juni 1996 om rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet Slutsatser fr(cid:229)n Europeiska r(cid:229)det i Dublin den 13(cid:150)14 december 1996 om rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet Meddelanden Meddelande fr(cid:229)n kommissionen om rasism, fr(cid:228)mlingsfientlighet och antisemitism och f(cid:246)rslag till r(cid:229)dets beslut om att utse 1997 till Europa(cid:229)ret mot rasism (KOM(95) 653 slutlig) Meddelande fr(cid:229)n kommissionen, En handlingsplan mot rasism (KOM(98) 183 slutlig) (cid:214)vrigt R(cid:229)dets gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rd av den 15 juli 1996 p(cid:229) grundval av artikel K 3 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen om (cid:229)tg(cid:228)rder mot rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet Rapporter fr(cid:229)n R(cid:229)dgivande kommittØn om rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet (Kahn-kommittØn) som utarbetats f(cid:246)r Euro- peiska r(cid:229)dets m(cid:246)ten i Essen, Cannes, Madrid och Florens C 369/14 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 12. 1999 ¯LDER Rekommendationer Council recommendation of 10 December 1982 on the principles of a Community policy with regard to retirement age (EGT L 357, 18. 12. 1982) Rapporter Report from the Commission to the Council on the application of the Council recommendation of 10 December 1982 on the principle of a Community policy with regard to retirement age (KOM(86) 365 slutlig) Report from the Commission on the application in the Member States of the Council recommendation 82/857/EEG of 10 December 1982 on the principles of a Community policy with regard to retirement age (SEK(92) 2288 slutlig) SEXUELL L˜GGNING Resolutioner Resolution by the Parliament on sexual discrimination at the workplace (EGT C 104, 16. 4. 1984) Resolution by the Parliament on discrimination against transsexuals (EGT C 256, 9. 10. 1989) Resolution by the Parliament on equal rights for homosexuals and lesbians in the EC (EGT C 61, 28. 2. 1994) Deklarationer Council declaration of 19 December 1991 on the implementation of the Commission recommendation on the protection of the dignity of women and men at work, including the code of practice to combat sexual harassment (EGT C 27, 4. 2. 1992) 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 369/15 BILAGA III FN:s och Europar(cid:229)dets huvudinstrument som EU:s medlemsstater inte har undertecknat (taget fr(cid:229)n (cid:148)F(cid:246)reg(cid:229) med gott exempel: En agenda avseende m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter f(cid:246)r Europeiska unionen f(cid:246)r 2000(cid:148) (11)) A B DK FIN F D EL IRL I L NL P E S UK FN 1 2 3 4 5 6 7 8 ER 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (11) Ett projekt av European University Institute, som inr(cid:228)ttats av Europeiska kommissionen, f(cid:246)r att h(cid:246)gtidligh(cid:229)lla 50-(cid:229)rsdagen av den allm(cid:228)nna f(cid:246)rklaringen om de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna (cid:150) oktober 1998. FN 1 2 3 4 5 6 7 8 ER 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 C 369/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 12. 1999 F(cid:246)renta nationerna 1. Internationell konvention om ekonomiska, sociala och kulturella r(cid:228)ttigheter 2. Internationell konvention om medborgerliga och politiska r(cid:228)ttigheter 3. Konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor 4. Konvention om barnets r(cid:228)ttigheter 5. Konvention mot tortyr och annan grym, om(cid:228)nsklig eller f(cid:246)rnedrande behandling eller bestraffning 6. Konvention om avskaffandet av alla former av radiskriminering 7. Fakultativt protokoll till internationella konventionen om medborgerliga och politiska r(cid:228)ttigheter 8. Andra fakultativa protokollet till internationella konventionen om medborgerliga och politiska r(cid:228)ttigheter Europar(cid:229)det: 9. Konventionen ang(cid:229)ende skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna (nr 5) kompletterad genom protokoll nr 2 (nr 44) av den 6 maj 1963 och (cid:228)ndrad genom protokoll nr 3 (nr 45) av den 6 maj 1963, protokoll nr 5 (nr 55) av den 20 januari 1996 och protokoll nr 8 (nr 118) fr(cid:229)n mars 1985 10. Protokoll till konventionen ang(cid:229)ende skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och grundl(cid:228)ggande friheterna (nr 9 om bl. a. okr(cid:228)nkt r(cid:228)tt till egendom, r(cid:228)tt till utbildning, yttrande- och (cid:229)siktsfrihet genom fria val, till(cid:228)mpning av konventionen ang(cid:229)ende skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna p(cid:229) medlemsstaternas territorier) 11. Protokoll nr 4 till konventionen ang(cid:229)ende skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna avseende erk(cid:228)nnande av vissa andra r(cid:228)ttigheter och friheter (cid:228)n dem som redan inskrivits i konventionen och dess f(cid:246)rsta protokoll (nr 46) 12. Protokoll nr 6 till konventionen ang(cid:229)ende skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna avseende avskaffandet av d(cid:246)dsstraffet (nr 114) 13. Protokoll nr 7 till konventionen ang(cid:229)ende skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna (nr 117 om bl. a. legalt bosatta medborgares r(cid:228)ttigheter och r(cid:228)ttigheter i brottm(cid:229)l) 14. Protokoll nr 9 till konventionen ang(cid:229)ende skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna (nr 140 om fr(cid:229)gor avseende jurisdiktionen vid Europadomstolen f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter) 15. Protokoll nr 10 till konventionen ang(cid:229)ende skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna (nr 146 om (cid:228)ndring av artikel 32 i konventionen ang(cid:229)ende skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna i syfte att minska 2/3-majoriteten som n(cid:228)mns i den. ) 16. Protokoll nr 11 till konventionen ang(cid:229)ende skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna (nr 155, omorganisation av (cid:246)vervakningen) 17. (cid:214)verenskommelse om immunitet m. m. f(cid:246)rfaranden vid europeiska kommissionen och domstolen f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna (nr 67 om viss immunitet och privilegier f(cid:246)r personer som deltar i r(cid:228)tteg(cid:229)ngar) f(cid:246)r personer som deltar/medverkar i 18. Europeisk (cid:246)verenskommelse om personer som medverkar i f(cid:246)rfaranden vid europeiska kommissionen och domstolen f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter (nr 161 om immunitet m. m. f(cid:246)r personer som deltar i r(cid:228)tteg(cid:229)ng inf(cid:246)r den europeiska domstolen f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter med h(cid:228)nsyn till protokoll 11) 19. Europeisk konvention till f(cid:246)rhindrande av tortyr och om(cid:228)nsklig eller f(cid:246)rnedrande behandling eller bestraffning (nr 126) 20. Protokoll nr 1 till konventionen till f(cid:246)rhindrande av tortyr och om(cid:228)nsklig eller f(cid:246)rnedrande behandling eller bestraffning (nr 151 om tilltr(cid:228)de f(cid:246)r icke-medlemsstater i Europar(cid:229)det) 21. Protokoll nr 2 till konventionen till f(cid:246)rhindrande av tortyr och om(cid:228)nsklig eller f(cid:246)rnedrande behandling eller bestraffning (nr 152 om f(cid:246)rnyandet av medlemskap f(cid:246)r medlemmar i Europeiska kommittØn till f(cid:246)rhindrande av tortyr och om(cid:228)nsklig behandling eller bestraffning) 22. Europeisk social stadga (nr 35) 23. Till(cid:228)ggsprotokoll till den europeiska sociala stadgan (nr 128, om utvidgning av de sociala och ekonomiska r(cid:228)ttigheterna i europeiska sociala stadgan) 24. Protokoll om (cid:228)ndring i Europeiska sociala stadgan (nr 142, om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra (cid:246)vervakningen) 25. Till(cid:228)ggsprotokoll till den europeiska sociala stadgan ang(cid:229)ende en kollektiv klagom(cid:229)lsprocedur (nr 158) 26. Reviderad europeisk social stadga (nr 163) 27. Europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspr(cid:229)k (nr 148) 28. Ramkonvention f(cid:246)r skydd av nationella minoriteter (nr 157) 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 369/17 BILAGA IV Vissa relevanta ILO-konventioner A B DK FIN F D EL IRL I L NL P ILO 111 142 159 (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) E (cid:215) (cid:215) (cid:215) S UK (cid:215) (cid:215) (cid:215) (cid:215) ILO-KONVENTIONER (cid:151) Konvention 111 om diskriminering i fr(cid:229)ga om anst(cid:228)llning och yrkesut(cid:246)vning, 1958 (cid:151) Konvention 142 om yrkesv(cid:228)gledning och yrkesutbildning vid utvecklingen av m(cid:228)nskliga resurser, 1975 (cid:151) Konvention 159 om yrkesinriktad rehabilitering och arbete (personer med handikapp), 1985 Konstitutionella best(cid:228)mmelser mot diskriminering p(cid:229) grund av ras eller etniskt ursprung, religion eller (cid:246)ver- tygelse, funktionshinder (12), (cid:229)lder eller sexuell l(cid:228)ggning BILAGA V Medlemsstat Konstitutionell best(cid:228)mmelse Diskrimineringsgrunder R(cid:228)ttsligt bindande r(cid:228)ttighet Belgien Danmark Artiklarna 10, 11 och 191 i konstitutionen Allm(cid:228)n princip om j(cid:228)mlikhet Full effekt (13) Artikel 70 i konstitutio- nen Ras eller etniskt ursprung och religion eller (cid:246)vertygelse Full effekt Tyskland Artikel 3 i konstitutionen Ras eller etniskt ursprung, re- ligion eller (cid:246)vertygelse samt funktionshinder Full effekt Grekland Spanien Artiklarna 4. 1, 5. 1 och 5. 2 i konstitutionen Ras eller etniskt ursprung och religion eller (cid:246)vertygelse Full effekt Artikel 14 i konstitutio- nen Ras eller etniskt ursprung och religion eller (cid:246)vertygelse (14) Full effekt Frankrike Artikel 2 i konstitutionen Ras eller etniskt ursprung och religion eller (cid:246)vertygelse Full effekt Irland Italien Artikel 40 i konstitutio- nen Allm(cid:228)n princip om j(cid:228)mlikhet Full effekt Artikel 3 i konstitutionen Ras eller etniskt ursprung och religion eller (cid:246)vertygelse (15) Full effekt Luxemburg Artikel 11 i konstitutio- nen Allm(cid:228)n princip om j(cid:228)mlikhet Begr(cid:228)nsad effekt (16) C 369/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 12. 1999 Medlemsstat Konstitutionell best(cid:228)mmelse Diskrimineringsgrunder R(cid:228)ttsligt bindande r(cid:228)ttighet Nederl(cid:228)nderna Artikel 1 i konstitutionen Ras eller etniskt ursprung och religion eller (cid:246)vertygelse (17) Full effekt (cid:214)sterrike Artikel 7. 1 i konstitutionen Ras eller etniskt ursprung, reli- samt gion eller (cid:246)vertygelse funktionshinder Begr(cid:228)nsad effekt Portugal Artikel 13 i konstitutionen Ras eller etniskt ursprung och Full effekt religion eller (cid:246)vertygelse Finland Avsnitt 5 i konstitutionen Ras eller etniskt ursprung och religion eller (cid:246)vertygelse, funk- tionshinder och (cid:229)lder (18) Begr(cid:228)nsad effekt Sverige RF kap. 2, 1. 6, 15 och 20. 6 §§ Ras eller etniskt ursprung och religion eller (cid:246)vertygelse Begr(cid:228)nsad effekt F(cid:246)renade kungariket Har ingen skriven konstitu- tion (12) De flesta medlemsstater har allm(cid:228)nna konstitutionella best(cid:228)mmelser om integrering av funktionshindrade personer men dessa n(cid:228)mns inte i denna tabell. (13) Med full effekt menas att best(cid:228)mmelsen (cid:228)r r(cid:228)ttsligt bindande och ger r(cid:228)tt att f(cid:229) saken r(cid:228)ttsligt pr(cid:246)vad. (14) Lydelsen i denna artikel (cid:228)r (cid:246)vergripande och kan d(cid:228)rf(cid:246)r s(cid:228)gas omfatta diskriminering p(cid:229) grund av funktionshinder, (cid:229)lder och sexuell l(cid:228)ggning. (15) Se fotnot 8. (16) Med begr(cid:228)nsad effekt menas att de allm(cid:228)nna principerna kan h(cid:228)rledas ur de konstitutionella best(cid:228)mmelserna. (17) Se fotnot 8. (18) Diskriminering p(cid:229) grund av sexuell l(cid:228)ggning omfattas underf(cid:246)rst(cid:229)tt. Andra lagbest(cid:228)mmelser (cid:228)n straffr(cid:228)ttsliga best(cid:228)mmelser mot diskriminering p(cid:229) grund av ras eller etniskt ur- sprung, religion eller (cid:246)vertygelse, funktionshinder (19), (cid:229)lder eller sexuell l(cid:228)ggning BILAGA VI Medlemsstat Lagar eller kollektiva (cid:246)verenskommelser Diskrimineringsgrunder R(cid:228)ckvidd Belgien Danmark Tyskland Kollektiv (cid:246)verenskommelse av den 6 december 1983 om re- krytering och val av arbets- tagare Ras eller etniskt ursprung, religion (cid:246)vertygelse samt (cid:229)lder eller Arbetslivet Lag 459 av den 12 juni 1996 om f(cid:246)rbud mot diskriminering n(cid:228)r det g(cid:228)ller syssels(cid:228)ttning etc. Ras eller etniskt ursprung, religion (cid:246)vertygelse samt sexuell l(cid:228)ggning eller Arbetslivet Beamtengesetze, Betriebsverfas- sungsgesetz (BetrVG) Ras eller etniskt ursprung, religion eller (cid:246)vertygelse Arbetslivet Grekland Ingen antidiskrimineringslag (cid:150) Spanien Etstatuto de res (20) los Trabajado- Ras eller etniskt ursprung, religion (cid:246)vertygelse samt (cid:229)lder eller (cid:150) Arbetslivet 21. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 369/19 Medlemsstat Lagar eller kollektiva (cid:246)verenskommelser Diskrimineringsgrunder R(cid:228)ckvidd Frankrike Arbetsr(cid:228)tt Irland (21) Employment 1998 Equality Act, Ras eller etniskt ursprung, (cid:246)vertygelse, religion funktionshinder och sexuell l(cid:228)ggning eller Arbetslivet Ras eller etniskt ursprung, (cid:246)vertygelse, religion funktionshinder, (cid:229)lder och sexuell l(cid:228)ggning eller Arbetslivet Italien Lag nr 300, 20. 5. 1970 (arbets- tagares st(cid:228)llning) och lag nr 40, 6. 3. 1998 Ras eller etniskt ursprung och religion eller (cid:246)vertygelse Arbetslivet (Workers Statute) och tillhandah(cid:229)llande av varor och tj(cid:228)nster (lag nr 40) Luxemburg Ingen antidiskrimineringslag (cid:150) (cid:150) Nederl(cid:228)nderna (22) Equal Treatment Act (1994) (cid:214)sterrike Verwaltungsverfahrensgesetze Ras eller etniskt ursprung, religion (cid:246)vertygelse samt sexuell l(cid:228)ggning eller Arbetslivet, v(cid:228)gledning n(cid:228)r det g(cid:228)ller utbildning och yrkesval och tillhandah(cid:229)llande av varor och tj(cid:228)nster Ras eller etniskt ursprung och religion eller (cid:246)vertygelse Tillhandah(cid:229)llande av offentliga tj(cid:228)nster och tilltr(cid:228)de till allm(cid:228)n plats Portugal Ingen antidiskrimineringslag (cid:150) Finland Lag om arbetsavtal Sverige i arbetslivet, Lag (1982:80) om anst(cid:228)llnings- skydd, lag (1999:130) om (cid:229)t- g(cid:228)rder mot etnisk diskrimine- lag ring (1999:132) om f(cid:246)rbud mot dis- kriminering av personer med funktionshinder, lag (1999:133) om f(cid:246)rbud mot dis- kriminering i arbetslivet p(cid:229) grund av sexuell l(cid:228)ggning Ras eller etniskt ursprung, religion (cid:246)vertygelse, eller (cid:229)lder och sexuell l(cid:228)ggning Ras eller etniskt ursprung, religion (cid:246)vertygelse, funktionshinder och sexuell l(cid:228)ggning eller (cid:150) Arbetslivet Arbetslivet F(cid:246)renade kungariket Race Relations Act 1976 och Disability Discrimination Act 1995 Ras eller etniskt ursprung, religion (cid:246)vertygelse samt funktionshinder eller yrkesutbildning, Arbetslivet, utbildning, tilhandah(cid:229)llande av varor och tj(cid:228)nster eller f(cid:246)r- valtning och f(cid:246)rfogande av lo- kaler (19) Endast s(cid:229)dan lagstiftning som g(cid:246)r det olagligt att diskriminera funktionshindrade anges i tabellen. N(cid:228)r det g(cid:228)ller integrering av funktionshindrade har m(cid:229)nga medlemsstater system som inneb(cid:228)r obligatorisk anst(cid:228)llning eller kvotering (Tyskland, Grekland, Spa- nien, Italien, Luxemburg, Nederl(cid:228)nderna och (cid:214)sterrike) medan andra f(cid:246)rlitar sig p(cid:229) arbetsgivarna. (20) Reviderad text som godk(cid:228)nts genom kungligt lagdekret nr 1/1995 av den 25 mars 1995. (21) Lagstiftning om f(cid:246)rbud mot diskriminering p(cid:229) samma grunder som the Employment Equality Act n(cid:228)r det g(cid:228)ller utbildning, tillg(cid:229)ng till varor och tj(cid:228)nster samt tillhandah(cid:229)llande av egendom (Equal Status Bill) lades fram f(cid:246)r det nationella parlamentet den 15 april 1999. (22) Ett f(cid:246)rslag till utarbetas. lagstiftning om f(cid:246)rbud mot diskriminering p(cid:229) grund av (cid:229)lder och funktionshinder h(cid:229)ller f(cid:246)r n(cid:228)rvarande p(cid:229) att