title: PREGUNTA ESCRITA E-2458/99 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisión. La industria europea de artículos para la escritura.

eurovoc_concepts:
TRIPS
common commercial policy
import restriction
industrial counterfeiting
provision of documents
surveillance concerning imports

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/47 motivos del Consejo que acompaæa a la Posici(cid:243)n Comœn (1) el Consejo seæal(cid:243) que esta dotaci(cid:243)n financiera «permite conciliar su deseo de que este programa logre sus objetivos con la preocupaci(cid:243)n del Consejo de proceder a una distribuci(cid:243)n equitativa de los recursos disponibles en un per(cid:237)odo caracterizado por restricciones financieras importantes. » (1) JO C 210 de 22. 7. 1999, p. 1. (2000/C 280 E/046) PREGUNTA ESCRITA E-2458/99 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: La industria europea de art(cid:237)culos para la escritura lÆpices, bol(cid:237)grafos, etc. ) y de papeler(cid:237)a en La industria europea de art(cid:237)culos para la escritura (plumas, general estÆ resultando perjudicada por la llegada masiva al mercado europeo de art(cid:237)culos que son copias perfectas de modelos italianos y europeos y que entran en el mercado a precios inferiores en aproxima- damente un 50 %-60 % a su valor real. Esta competencia desleal procede de empresas de pa(cid:237)ses extracomunitarios como China, La India, Taiwan e Indonesia, que se sirven de una multitud de importadores distribuidos por toda Europa y que exponen sus productos en ferias nacionales e internacionales del sector. Esta difundida ilegalidad resulta posible por la concurrencia de diversos factores: la escasez de los controles de las autoridades pœblicas, la larga duraci(cid:243)n (varios aæos, especialmente en Italia) de los procesos civiles incoados para la tutela de la marca y de las patentes, la falta de solvencia econ(cid:243)mica de dichos importadores (a menudo, se trata de empresas de conveniencia, con una oficina con telØfono, fax y escaso equipamiento que, en el plazo de unas pocas horas, se pueden desmantelar y transferir a otro lugar cambiando de nombre). Asimismo, estos productores violan sistemÆticamente todas las rigurosas normas sobre seguridad impuestas a los competidores europeos, poniendo en peligro la salud de los ciudadanos, y en particular la de los niæos, que a menudo son los consumidores finales de dichos productos. Si se mantiene esta situaci(cid:243)n de ilegalidad y de competencia desleal, la industria del sector en Europa, y en particular en Italia, se verÆ obligada a cerrar, lo que tendrÆ grav(cid:237)simas consecuencias para el empleo y para el mercado, que serÆ totalmente invadido por productos peligrosos y de escasa calidad, en perjuicio del consumidor. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n quØ medidas id(cid:243)neas y eficaces tiene previsto adoptar con vistas a una rÆpida represi(cid:243)n de este fen(cid:243)meno y a una vuelta a una situaci(cid:243)n de legalidad? ¿Puede adoptar medidas para limitar la importaci(cid:243)n de productos de este sector procedentes de pa(cid:237)ses que, operando en condiciones econ(cid:243)micas particularmente favorables a causa de factores locales (coste irrisorio de la mano de obra en comparaci(cid:243)n con los niveles europeos, baj(cid:237)simos o inexistentes niveles de seguridad en los lugares de trabajo, carencia de normas sobre la protecci(cid:243)n de la calidad y de la seguridad del producto), imposibilitan una correcta y leal competencia con las empresas europeas? Respuesta del Sr. Lamy en nombre de la Comisi(cid:243)n (28 de enero de 2000) Su Seæor(cid:237)a plantea en su pregunta varias cuestiones importantes respecto de las medidas tomadas por la Comunidad frente a la producci(cid:243)n y comercializaci(cid:243)n de mercanc(cid:237)as con usurpaci(cid:243)n de marca procedentes de terceros pa(cid:237)ses. No cabe duda alguna de que la comercializaci(cid:243)n de productos con usurpaci(cid:243)n de marca y piratas perjudica a los propetarios de marcas registradas (cid:129)fabricantes y comerciantes que respetan la ley(cid:129) y engaæa al consumidor. Como seæala Su Seæor(cid:237)a, los productos con usurpaci(cid:243)n de marca tambiØn representan una amenaza para la salud pœblica. C 280 E/48 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 10. 2000 Para evitar la entrada y comercializaci(cid:243)n de mercanc(cid:237)as con usurpaci(cid:243)n de marca en el mercado comunitario, la Comunidad ha adoptado normas y reglamentos destinados a proteger de manera eficaz los derechos de propiedad intelectual (IPR) en la Comunidad. En especial, el Reglamento (CE) no 3295/94 del Consejo tal como fue modificado por el Reglamento (CE) no 241/99 de 25 de enero de 1999, por el que se establecen medidas dirigidas a prohibir el despacho a libre prÆctica, la exportaci(cid:243)n, la reexportaci(cid:243)n y la inclusi(cid:243)n en un rØgimen de suspensi(cid:243)n de mercanc(cid:237)as con usurpaci(cid:243)n de marca y las mercanc(cid:237)as piratas (1), permite a las autoridades aduaneras comunitarias suspender el levante de una mercanc(cid:237)a sospechosa de usurpar una marca o de ser pirata, mientras que el titular de los derechos de propiedad intelectual inicia un procedimiento de infracci(cid:243)n ante las autoridades nacionales. Actualmente la Comisi(cid:243)n estÆ colaborando estrechamente con los Estados miembros en el marco del Programa Aduanero 2002 con el fin de promover un mayor intercambio de informaci(cid:243)n entre aduanas y operadores y de ofrecer un mejor servicio a los propietarios de derechos de propiedad intelectual mediante una mayor formaci(cid:243)n de los funcionarios aduaneros concernidos por los derechos de propiedad intelectual. En octubre de 1998, la Comisi(cid:243)n adopt(cid:243) asimismo un Libro Verde sobre la lucha contra la usurpaci(cid:243)n de marca y la pirater(cid:237)a en el mercado interior (2). (cid:201)ste es el primer paso de un amplio proceso de consulta destinado a consolidar la lucha contra la pirater(cid:237)a en la Comunidad. Como seæala Su Seæor(cid:237)a, uno de los elementos clave de toda estrategia general de lucha contra la usurpaci(cid:243)n de marca radica en la eliminaci(cid:243)n del problema en sus or(cid:237)genes, es decir, en el pa(cid:237)s donde se producen tales mercanc(cid:237)as. El 1 de enero de 2000, se darÆ un gran paso hacia una mayor protecci(cid:243)n de los derechos de propiedad intelectual a escala mundial, cuando los pa(cid:237)ses en v(cid:237)as de desarrollo (excep- tuando los menos avanzados) deban aplicar sin reservas las disposiciones, de la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio sobre los Aspectos de los Derechos de Propiedad Intelectual relacionados con el Comercio (ADPIC). En virtud de estas disposiciones estos pa(cid:237)ses estarÆn obligados a llevar a cabo las acciones judiciales y sanciones penales pertinentes en todos los casos en que exista usurpaci(cid:243)n intencionada de marca registrada a escala comercial. Por lo que se refiere a la postura de Su Seæor(cid:237)a en cuanto a las condiciones econ(cid:243)micas existentes en los pa(cid:237)ses en v(cid:237)as de desarrollo, la Comisi(cid:243)n desea indicar que los bajos costes de la mano de obra constituyen uno de los factores clave de su ventaja comparativa y una condici(cid:243)n previa para que su integraci(cid:243)n en la econom(cid:237)a mundial y su desarrollo econ(cid:243)mico sean factibles. La Comisi(cid:243)n opina que a medida que aumente el nivel de vida de estos pa(cid:237)ses, ellos mismos advertirÆn el interØs de mejorar las condiciones de trabajo, incluidas la seguridad, la sanidad y otros aspectos. (1) DO L 27 de 2. 2. 1999. (2) COM(98) 569 final. (2000/C 280 E/047) PREGUNTA ESCRITA E-2463/99 de Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) al Consejo (16 de diciembre de 1999) Asunto: Directiva comunitaria frente a la restrictiva pol(cid:237)tica sueca en materia de drogas La legislaci(cid:243)n sueca limita fuertemente la introducci(cid:243)n en el pa(cid:237)s de sustancias clasificadas como drogas, incluso aunque hayan sido recetadas por un mØdico por razones mØdicas. Por ejemplo, el Reglamento farmacØutico 1997:11 limita a cinco d(cid:237)as la dosis de anfetamina que una persona puede introducir en Suecia para su consumo personal. En este momento, un mØdico sueco ha denunciado la actuaci(cid:243)n y la legislaci(cid:243)n suecas ante la Comisi(cid:243)n ya que considera que son contrarias a las disposiciones comunitarias relativas a la libre circulaci(cid:243)n de mercanc(cid:237)as y servicios entre los Estados miembros. Este mØdico pide a la Comisi(cid:243)n que declare ilegales las disposiciones suecas en este Æmbito por ser contrarias al Derecho comunitario. Si la Comisi(cid:243)n decidiera que las disposiciones suecas en este Æmbito son contrarias al Derecho comunita- rio, ¿implicar(cid:237)a ello que un ciudadano sueco podr(cid:237)a introducir en Suecia drogas recetadas por un mØdico en un Estado miembro que aplique una pol(cid:237)tica liberal en materia de drogas sin que las autoridades aduaneras suecas pudieran intervenir?


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2671/1999 af 16. december 1999 om fastsættelse af de restitutionssatser, der skal anvendes for visse mejeriprodukter, der udføres i form af varer, som ikke omfattes af traktatens bilag I

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk

formats: pdf print

text: 17. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 325/55 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2671/1999 af 16. december 1999 om fastsættelse af de restitutionssatser, der skal anvendes for visse mejeriprodukter, der udføres i form af varer, som ikke omfattes af traktatens bilag I KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (4) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 804/68 af 27. juni 1968 om den fælles markedsordning for mælk og mejeri- produkter (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1587/ 96 (2), artikel 17, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) I henhold til artikel 17, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 804/68 kan forskellen mellem priserne i den internatio- nale handel for de produkter, der er nævnt i artikel 1, litra a), b), c), d), e) og g) i den pågældende forordning, og priserne inden for Fællesskabet dækkes af en eksport- restitution; Kommissionens forordning (EF) nr. 1222/94 af 30. maj 1994 om fastsættelse af almindelige gennem- førelsesregler for ydelse af eksportrestitutioner og om fastlæggelse af kriterierne for fastsættelse af restitutions- beløbet for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, som ikke omfattes af traktatens bilag I (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1702/1999 (4), specifi- cerer sådanne af disse produkter, for hvilke der bør fastsættes en restitutionssats, der skal anvendes ved deres udførsel form af varer, som er nævnt i bilaget til forordning (EØF) nr. 804/68; i i henhold til artikel 4, stk. 1, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1222/94 skal restitutionssatsen pr. 100 kg af hvert af de basisprodukter, der tages i betragtning, fast- sættes for hver måned; i som skal anvendes artikel 4, stk. 3, forordning (EF) nr. 1222/94 bestemmer, at der ved fastsættelsen af restitutionssatsen skal tages hensyn til eventuelle produktionsrestitutioner, støtte eller andre foranstaltninger med tilsvarende virk- i alle medlemsstaterne i ning, henhold til bestemmelserne i forordningen om den fælles markedsordning i den pågældende sektor med hensyn til de basisprodukter, der er nævnt i bilag A til den pågældende forordning, eller dermed ligestillede produkter; i henhold til artikel 11, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 804/68 ydes støtte for skummetmælk, som er produ- ceret inden for Fællesskabet og forarbejdet til kasein, hvis denne mælk og kaseinat, der er produceret med denne mælk, opfylder visse betingelser, der er fastsat i artikel 1 i Rådets forordning (EØF) nr. 987/68 af 15. juli 1968 om fastsættelse af almindelige regler for ydelse af støtte til skummetmælk, der er forarbejdet til kasein og kaseinater (5), senest ændret ved forordning (EØF) nr. 1435/90 (6); Kommissionens forordning (EF) nr. 2571/97 af 15. december 1997 om salg af smør til nedsat pris og ydelse af støtte for fløde, smør og koncentreret smør til frem- stilling af konditorvarer, konsumis og andre levneds- midler (7), senest ændret ved forordning (EF) nr. 494/ 1999 (8), godkender levering til industrier, der fremstiller visse varer af smør og fløde til nedsatte priser; på grundlag af overslagene over udgifter og de dispo- nible budgetmidler er det fortsat nødvendigt at sikre en stam styring; Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fast- satte frist — (5) (6) (7) UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De restitutionssatser, der skal anvendes for de basispro- 1. dukter, der er anført i bilag A til forordning (EF) nr. 1222/94, nævnt i artikel 1 i forordning (EØF) nr. 804/68 og udført i form af varer, der er nævnt i bilaget til forordning (EØF) nr. 804/68, fastsættes som angivet i bilaget til denne forordning. 2. Der fastsættes ingen restitutionssatser for de produkter, der er nævnt i det forudgående stykke, men ikke omfattes af bilaget. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft den 18. december 1999. (1) EFT L 148 af 28. 6. 1968, s. 13. (2) EFT L 206 af 16. 8. 1996, s. 21. (3) EFT L 136 af 31. 5. 1994, s. 5. (4) EFT L 201 af 31. 7. 1999, s. 30. (5) EFT L 169 af 18. 7. 1968, s. 6. (6) EFT L 138 af 31. 5. 1990, s. 8. (7) EFT L 350 af 20. 12. 1997, s. 3. (8) EFT L 59 af 6. 3. 1999, s. 17. L 325/56 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 17. 12. 1999 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 1999. På Kommissionens vegne Erkki LIIKANEN Medlem af Kommissionen til Kommissionens forordning af 16. december 1999 om fastsættelse af de restitutionssatser, der skal anvendes for visse mejeriprodukter, der udføres i form af varer, som ikke omfattes af traktatens bilag I BILAG Varebeskrivelse (EUR/100 kg) Restitutionssatser KN-kode ex 0402 10 19 Mælkepulver, som granulat eller i anden fast form, andre sødemidler, med fedtindhold på under 1,5 vægtprocent (PG 2): ikke tilsat sukker eller a) for så vidt angår udførsel af varer henhørende under KN-kode 3501 b) for så vidt angår udførsel af andre varer ex 0402 21 19 Mælkepulver, som granulat eller i anden fast form, andre sødemidler, med fedtindhold på 26 vægtprocent (PG 3): ikke tilsat sukker eller a) for så vidt angår udførsel af varer, der i form af produkter, som er ligestillet med PG 3, indeholder smør eller fløde til nedsat pris, og som er fremstillet på de betingelser, som er fastsat i forordning (EF) nr. 2571/97 b) for så vidt angår udførsel af andre varer ex 0405 10 Smør, med et fedtindhold på 82 vægtprocent (PG 6): a) for så vidt angår udførsel af varer, der indeholder smør eller fløde til nedsat pris, og som er fremstillet på de betingelser, som er fastsat i forordning (EF) nr. 2571/97 b) for så vidt angår udførsel af varer henhørende under KN-kode 2106 90 98 med et mælkefedtindhold på 40 vægtprocent og derover c) for så vidt angår udførsel af andre varer — 77,36 78,60 107,92 67,35 169,60 162,35


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2461/99 υποβολή: Bart Staes (Verts/ALE) προς το Συμβούλιο. Στάση του Συμβουλίου όσον αφορά το σχέδιο «Ευρωπαϊκό Μουσείο».

eurovoc_concepts:
European Parliament
European social policy
museum
promotion of the European idea

text: C 303 E/66 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 Kata· syne·peia, h Epitroph· pare·xei th diabebai·vsh o·ti to dikai·vma tvn melv·n toy POE na diadramati·zoyn ryumistiko· ro·lo kai na eisa·goyn ne·ew ryumi·seiw, o·son afora· thn paroxh· yphresiv·n ento·w thw epikra·teia·w toyw v·ste na ejasfali·zetai h ekplh·rvsh tvn sto·xvn eunikh·w politikh·w, o·pvw anagnvri·zetai sto prooi·mio toy GATS, ua katoxyrv·netai se ka·ue sxetikh· syzh·thsh sto plai·sio toy POE me to ue·ma ayto·. Ayto· apotelei· prokatar- ktiko· o·ro gia epityxei·w diapragmatey·seiw epi· tvn yphresiv·n basisme·new sthn amoibai·a empistosy·nh metajy· o·lvn tvn melv·n toy POE. Enapo·keitai sta me·lh toy POE na kauori·soyn toyw sto·xoyw thw eunikh·w toyw politikh·w. H GATS prosfe·rei orisme·na me·sa gia thn proodeytikh· mei·vsh tvn empodi·vn ta opoi·a ende·xetai na aporre·oyn apo· thn kanonistikh· poikilomorfi·a h· toyw akata·llhloyw kanonismoy·w, me·sa poy se·bontai apo·lyta thn eunikh· kanonistikh· kyriarxi·a tvn melv·n toy POE. Sta me·lh prosfe·retai h dynato·thta na diamorfv·soyn ton esvteriko· kanonismo· kata· tro·po v·ste na ejasfali·zetai o·ti oi eunikoi· kanonismoi· den ua paremba·lloyn peritta· empo·dia sthn agora· tvn yphresiv·n. Epi·shw, e·xoyn th dynato·thta na diapragmatey·ontai h· na pare·xoyn anagnv·rish stoyw kanonismoy·w a·llvn melv·n. H Epitroph· pare·xei th diabebai·vsh o·ti ua diasfalistei· epi·shw h eyeliji·a o·son afora· thn ana·lhch eidikv·n desmey·sevn gia thn pro·sbash sthn agora· kai thn eunikh· antimetv·pish, poy apoteloy·n basiko· stoixei·o thw GATS. Me ba·sh toyw eunikoy·w kanonismoy·w, ta me·lh analamba·noyn sygkekrime·new desmey·seiw poy ua pre·pei na throy·ntai kai poy den ua pre·pei na yponomey·ontai apo· ne·oyw h· diaforetikoy·w kanonismoy·w. Pa·ntvw, e·xoyn th dynato·thta na diapragmatey·ontai tropopoih·seiw tvn desmey·sevn toyw efo·son kri·noyn pro·sforo. Te·low, oi genike·w ejaire·seiw poy perilamba·nontai sto a·ruro XIV toyw epitre·poyn na uespi·zoyn ka·ue me·tro anagkai·o gia na prostatey·soyn ta dhmo·sia h·uh h· ta uemeliv·dh koinvnika· symfe·ronta, h· thn zvh· h· thn ygei·a tvn anurv·pvn, tvn zv·vn kai tvn fytv·n. (2000/C 303 E/058) GRAPTH ERVTHSH E-2461/99 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow to Symboy·lio (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Sta·sh toy Symboyli·oy o·son afora· to sxe·dio «Eyrvpai¤ko· Moysei·o» Kata· th dia·rkeia toy symposi·oy «Moysei·o gia thn Eyrv·ph», to opoi·o diejh·xuh stiw 21 kai 22 Oktvbri·oy kai sto opoi·o pareyre·uh o pro·edrow thw Epitroph·w k. Romando Prodi, orisme·noi politikoi· yposxe·uhkan thn yposth·rijh· toyw sth dhmioyrgi·a moysei·oy sta kth·ria toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy. To ko·stow ypologi·zetai se 1 dis. belgika· fra·gka. To Eyrvpai¤ko· Koinoboy·lio, h omospondiakh· kybe·rnhsh toy Belgi·oy kai o idivtiko·w tome·aw ua plhrv·soyn apo· e·na tri·to. H istorikh· afethri·a thw mo·nimhw ayth·w e·kueshw ua ei·nai h aytokratori·a toy Karloma·gnoy. Ei·nai a·rage enh·mero to Symboy·lio gia thn prvtoboyli·a thw mh kerdoskopikh·w orga·nvshw «Moysei·o thw 1. Eyrv·phw»na dhmioyrgh·sei moysei·o sta kth·ria toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy, o·pvw proky·ptei apo· thn paroysi·a toy proe·droy thw Epitroph·w sto sympo·sio; Ea·n nai, apo· poion kai me poion tro·po plhroforh·uhke to Symboy·lio to en lo·gv sxe·dio; 2. a) Poioi ua ei·nai, sy·mfvna me tiw plhrofori·ew poy h mh kerdoskopikh· orga·nvsh «Moysei·o thw Eyrv·phw» e·dvse sto Symboy·lio, oi sto·xoi thw dhmioyrgi·aw kai toy periexome·noy toy moysei·oy; b) Poiow fore·aw ua e·xei, sy·mfvna me thn orga·nvsh «Moysei·o thw Eyrv·phw» thn eyuy·nh gia th diaxei·rish kai thn orga·nvsh toy moysei·oy. xei a·rage yposxeuei· to Symboy·lio xrhmatodotikh· h· ylikh· yposth·rijh sthn orga·nvsh «Moysei·o thw 3. Eyrv·phw»gia th dhmioyrgi·a moysei·oy sta kth·ria toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy; Ea·n nai, gia poiew sygkekrime·- new yposxe·seiw pro·keitai (epidoth·seiw, ste·gash (cid:133)) kai poia ei·nai ta epixeirh·mata toy Symboyli·oy gia th xorh·ghsh thw eni·sxyshw ayth·w; Ea·n o·xi, gia poio lo·go aporri·ptei to Symboy·lio thn endexo·menh xorh·ghsh eni·sxyshw sthn orga·nvsh «Moysei·o thw Eyrv·phw»; Symmeri·zetai a·rage to Symboy·lio thn apo·fash na uevrhuei· h aytokratori·a toy Karloma·gnoy vw 4. istorikh· afethri·a thw mo·nimhw e·kueshw toy moysei·oy; Ea·n nai, mh·pvw to·te den lamba·netai eparkv·w ypo·ch h shmantikh· symbolh· toy ellhnikoy· kai rvmai¤koy· politismoy· kai toy Byzanti·oy sthn eyrvpai¤kh· pneymatikh· klhronomia·, o·pvw parath·rhse o llhnaw Ypoyrgo·w Politismoy·; Ea·n o·xi, poio ua mporoy·se kata· thn a·poch toy Symboyli·oy na ei·nai to endedeigme·no, oruo· kai plh·rew periexo·meno eno·w eyrvpai¤koy· moysei·oy; 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/67 Proti·uetai a·rage to Symboy·lio na zhth·sei apo· toyw forei·w poy ane·laban thn en lo·gv prvtoboyli·a na 5. thrh·soyn plh·rvw kai oruv·w thn nomouesi·a toy omospondiakoy· kra·toyw toy Belgi·oy ston tome·a tvn glvssv·n, dedome·noy o·ti h nomouesi·a ayth· mporei· na uevrhuei· vw morfh· amoibai·oy sebasmoy· glvssv·n kai politismv·n. Ea·n o·xi, gia poio lo·go, dedome·noy o·ti se peri·ptvsh mh sebasmoy· thw nomouesi·aw ston tome·a tvn glvssv·n yponomey·etai o amoibai·ow sebasmo·w tvn glvssv·n kai politismv·n sthn omospondi·a toy Belgi·oy; Apa·nthsh (10/11 Aprili·oy 2000) Kata· th sy·nodo· toy stiw 23 Noembri·oy 1999, to Symboy·lio enhmerv·uhke, apo· thn ellhnikh· antiprosvpi·a, gia to sxe·dio dhmioyrgi·aw eno·w eyrvpai¤koy· moysei·oy. Me thn eykairi·a ayth·, shmei·vse tiw anhsyxi·ew poy eje·frase h en lo·gv antiprosvpi·a sxetika· me toyw sto·xoyw kai tiw proteraio·thtew aytoy· toy sxedi·oy, o·pvw to antilamba·- netai h belgikh· orga·nvsh idivtikoy· dikai·oy h opoi·a e·xei thn eyuy·nh thw orga·nvsh·w toy. To Symboy·lio den ei·xe pote· a·mesew epafe·w me thn en lo·gv mh kerdoskopikh· orga·nvsh. To Symboy·lio ypenuymi·zei sto ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy, o·ti, dyna·mei thw Synuh·khw, h Koino·thta symba·llei sthn a·nuhsh tvn politismv·n tvn kratv·n melv·n, sebo·menh tiw diafore·w tvn eunv·n kai tvn perioxv·n, env· para·llhla proba·llei thn koinh· politistikh· klhronomia·. Sto plai·sio ayth·w thw armodio·thtaw, kai efo·son toy zhthuei·, to Symboy·lio ua la·bei thn de·oysa ue·sh. (2000/C 303 E/059) GRAPTH ERVTHSH E-2479/99 ypobolh·: Luigi Vinci (GUE/NGL) kai Fiorella Ghilardotti (PSE) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Odhgi·a 96/67/EK Lamba·nontaw ypo·ch o·ti me epistolh· thw 7hw Septembri·oy 1999, o Geniko·w Dieyuynth·w thw GD VIII 1. (Metafore·w) thw Epitroph·w, k. Robert Coleman, enhme·rvse thn italikh· kybe·rnhsh o·ti, kata· th gnv·mh toy, to nomouetiko· dia·tagma ariu. 18 thw 13hw Ianoyari·oy 1999 den ei·nai symbato· me to koinotiko· di·kaio, kai sygkekrime·na ta a·rura 13, 14 kai 20 aytoy· poy aforoy·n tiw proy¤ poue·seiw o·son afora· thn katallhlo·thta paroxh·w yphresiv·n eda·foyw, kauv·w kai thn koinvnikh· prostasi·a, synistoy·n empo·dio sto a·noigma thw agora·w poy proble·petai me thn odhgi·a toy Symboyli·oy 96/67/EK• to prooi·mio 6 thw odhgi·aw toy Symboyli·oy epikyrv·nei entoy·toiw to dikai·vma tvn kratv·n melv·n, ypo· to 2. pri·sma thw arxh·w thw epikoyriko·thtaw, na lamba·noyn ypo·ch tiw eunike·w idiaitero·thtew toy tome·a• to prooi·mio 10, to dikai·vma tvn kratv·n melv·n na metafe·royn stadiakv·w thn en lo·gv odhgi·a sto esvteriko· toyw di·kaio• to prooi·mio 8, sxetika· me thn ana·gkh na lamba·nontai ypo·ch oi proy¤ poue·seiw apasxo·lhshw, h·toi oi o·roi gia toyw h·dh apasxoloy·menoyw sta aerodro·mia• to prooi·mio 24, sxetika· me to dikai·vma tvn kratv·n melv·n na ejasfali·zoyn eparke·w epi·pedo koinvnikh·w prostasi·aw sto prosvpiko· tvn etaireiv·n poy pare·xoyn yphresi·ew eda·foyw• te·low, to a·ruro 18, sxetika· me to dikai·vma tvn kratv·n melv·n na efarmo·zoyn ta aparai·thta me·tra gia thn eggy·hsh thw prostasi·aw tvn dikaivma·tvn tvn ergazome·nvn• ei·nai gnvsto· o·ti, dedome·nhw thw ychlh·w anergi·aw, h prostasi·a tvn epipe·dvn kai tvn proy¤ poue·sevn 3. apasxo·lhshw tvn ergazome·nvn apotelei· zh·thma mei·zonow endiafe·rontow kai dra·sevw apo· pleyra·w tvn uesmikv·n orga·nvn thw Eyrvpai¤kh·w nvshw (cid:129) toy Symboyli·oy, thw Epitroph·w kai toy Koinoboyli·oy• Skopey·ei h Epitroph·, dedome·noy toy safv·w ayuai·retoy xarakth·ra thw epistolh·w toy k. Coleman thw 7hw Septembri·oy 1999 prow thn italikh· kybe·rnhsh, na la·bei me·tra me sto·xo th dieyue·thsh thw anvte·rv kata·stashw v·ste na ypa·rjei aysthrh· symmo·rfvsh me to gra·mma kai tiw uemeliv·deiw arxe·w toy koinotikoy· dikai·oy kai, epiple·on, ti me·tra proti·uetai na la·bei e·nanti ypallh·lvn o·pvw ei·nai o k. Coleman tvn opoi·vn oi ene·rgeiew ej ono·matow thw Epitroph·w yperbai·noyn tiw armodio·thtew poy toyw e·xoyn anateuei·;


title: Resolución legislativa del Parlamento Europeo sobre la propuesta de decisión del Consejo relativa a la puesta en el mercado y la administración de somatotropina bovina (BST) y por la que se deroga la Decisión 90/218/CEE del Consejo (COM(1999) 544 - C5-0250/1999 - 1999/0219(CNS))

eurovoc_concepts:
cattle
foodstuffs legislation
hormone
marketing
veterinary drug

text: C 296/184 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 10. 2000 Jueves, 16 de diciembre de 1999 Resolución legislativa del Parlamento Europeo sobre la propuesta de reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo que modifica el Reglamento del Consejo (CE) no 820/97 por el que se esta- blece un sistema de identificación y registro de los animales de la especie bovina y relativo al etiquetado de la carne de vacuno y de los productos a base de carne de vacuno (COM(1999) 487 ( C5-0241/1999 ( 1999/0205(COD)) (Procedimiento de codecisión: primera lectura) El Parlamento Europeo, (cid:20) Vista la propuesta de la Comisión al Parlamento Europeo y al Consejo (COM(1999) 487), (cid:20) Visto el apartado 2 del artículo 251 y el artículo 152 del Tratado CE, conforme a los cuales la Comi- sión le ha presentado su propuesta (C5-0241/1999), (cid:20) Vistos el artículo 67 de su Reglamento, (cid:20) Vistos el informe de la Comisión de Medio Ambiente, Salud Pública y Política del Consumidor y la opinión de la Comisión de Agricultura y Desarrollo Rural (A5-0101/1999), 1. Aprueba la propuesta de la Comisión así modificada; Pide que la Comisión le presente de nuevo la propuesta, en caso de que se proponga modificarla 2. sustancialmente o sustituirla por otro texto; 3. Encarga a su Presidenta que transmita la posición del Parlamento al Consejo y a la Comisión. 4. BST * A5-0098/1999 Propuesta de decisión del Consejo sobre la puesta en el mercado y la administración de somato- tropina bovina (BST) y por la que se deroga la Decisión 90/218/CEE del Consejo (COM(1999) 544 ( C5-0250/1999 ( 1999/0219(CNS)) Esta propuesta ha sido modificada del modo siguiente: TEXTO DE LA COMISIÓN ENMIENDAS DEL PARLAMENTO (Enmienda 1) Considerando 9 bis (nuevo) (9 bis) Las conclusiones del Comité Científico Veterina- rio «Comité de Medicamentos» sobre las medidas veterina- rias relacionadas con la salud pública, de los días 15 y 16 de marzo de 1999, indican que es necesaria una ulte- rior evaluación de los posibles riesgos para la salud humana asociados a la administración de somatropina bovina recombinante BST a las vacas lecheras. (Enmienda 2) Considerando 9 ter bis (nuevo) (9 ter) En la UE se sigue produciendo y envasando BST para su exportación. 18. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 296/185 TEXTO DE LA COMISIÓN Jueves, 16 de diciembre de 1999 ENMIENDAS DEL PARLAMENTO (Enmienda 3) Artículo 2 bis (nuevo) Artículo 2 bis La Comisión deberá seguir supervisando la investigación científica que se lleve a cabo sobre los posibles efectos adversos para la salud humana que puede tener la exposi- ción en la dieta a productos procedentes de vacas lecheras tratadas con BST y, si fuera necesario, formulará recomen- daciones para futuras medidas preventivas. (Enmienda 5) Artículo 3 bis (nuevo) Artículo 3 bis No se utilizarán, ni directa ni indirectamente, fondos de la UE para apoyar la producción, el envasado o la expor- tación de BST. Resolución legislativa del Parlamento Europeo sobre la propuesta de decisión del Consejo relativa a la puesta en el mercado y la administración de somatotropina bovina (BST) y por la que se deroga la Decisión 90/218/CEE del Consejo (COM(1999) 544 ( C5-0250/1999 ( 1999/0219(CNS)) (Procedimiento de consulta) El Parlamento Europeo, (cid:20) Vista la propuesta de la Comisión al Consejo (COM(1999) 544), (cid:20) Consultado por el Consejo, de conformidad con el artículo 37 del Tratado CE (C5-0250/1999), (cid:20) Visto el artículo 67 de su Reglamento, (cid:20) Visto el informe de la Comisión de Agricultura y Desarrollo Rural (A5-0098/1999), 1. Aprueba la propuesta de la Comisión así modificada; Pide a la Comisión que modifique en consecuencia su propuesta, de conformidad con el apartado 2 2. del artículo 250 del Tratado CE; Pide al Consejo que le informe, en caso de que pretenda apartarse del texto aprobado por el Parla- 3. mento; Pide que se le consulte de nuevo, en caso de que el Consejo se proponga modificar sustancialmente la 4. propuesta de la Comisión; 5. Encarga a su Presidenta que transmita la posición del Parlamento al Consejo y a la Comisión


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2405/99 från Karl-Heinz Florenz (PPE-DE) till kommissionen. Uppskjutande av beviljandet av strukturmedel.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
Structural Funds
application of EU law
suspension of aid

text: C 280 E/42 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 N(cid:228)r det g(cid:228)ller mer specifika fr(cid:229)gor om anv(cid:228)ndningen av avloppsslam som g(cid:246)dselmedel i jordbruket i 6. de olika medlemsstaterna beklagar r(cid:229)det att det inte har n(cid:246)dv(cid:228)ndig information. (1) EGT L 181, 4. 7. 1986. (2000/C 280 E/040) SKRIFTLIG FR¯GA E-2405/99 fr(cid:229)n Karl-Heinz Florenz (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Uppskjutande av beviljandet av strukturmedel (16 december 1999) I hur m(cid:229)nga fall och i vilka fall har kommissionen beviljat strukturmedel under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de ber(cid:246)rda medlemsstaterna uppfyller villkoren i gemenskapens milj(cid:246)skyddsr(cid:228)tt? I vilka fall har kommissionen skjutit upp beviljandet av strukturmedel? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 januari 2000) Ett av villkoren f(cid:246)r att beviljas st(cid:246)d fr(cid:229)n strukturfonderna (cid:228)r att all gemenskapslagstiftning iakttas. Detta f(cid:246)reskrivs f(cid:246)r (cid:246)vrigt i standardklausulerna i de olika besluten om beviljande av gemenskapsst(cid:246)d. Om lagstiftningen, inklusive milj(cid:246)lagstiftningen, inte iakttas, kan detta f(cid:246)ljaktligen leda till att st(cid:246)det dras in, tillf(cid:228)lligt eller definitivt. F(cid:246)rfarandet f(cid:246)r att konstatera (cid:246)vertr(cid:228)delse av gemenskapslagstiftningen (cid:228)r skilt fr(cid:229)n f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r att avbryta och dra in st(cid:246)d. F(cid:246)r st(cid:246)rre enhetlighet avbryts emellertid i princip utbetalningen av gemenskapsst(cid:246)d n(cid:228)r ett (cid:246)vertr(cid:228)delse- f(cid:246)rfarande inleds (formell underr(cid:228)ttelse till medlemsstaten). Ett st(cid:246)d f(cid:229)r inte dras in enbart p(cid:229) grundval av ett klagom(cid:229)l eller en beg(cid:228)ran om ytterligare information riktad till medlemsstaten. Kommissionen f(cid:229)r avbryta utbetalningen d(cid:229) den genom ett motiverat yttrande konstaterar att gemenskapslagstiftningen (cid:246)vertr(cid:228)tts. Slutligen b(cid:246)r det understrykas att tillf(cid:228)lligt indragande av gemenskapsst(cid:246)det kan f(cid:246)lja i samband med den formella underr(cid:228)ttelsen till medlemsstaten (f(cid:246)r att g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att unders(cid:246)ka (cid:246)vertr(cid:228)delsen utan att f(cid:246)rs(cid:228)tta kommissionen i en mots(cid:228)gelsefull situation) men att beslut om definitivt indragande d(cid:228)remot aldrig fattas automatiskt. (cid:214)vertr(cid:228)delser av milj(cid:246)lagstiftningen inom gemenskapen har lett till att st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska regionala utvecklingsfonden stoppats f(cid:246)r f(cid:246)ljande projekt: Tysklands och Nederl(cid:228)ndernas gemensamma projekt i industriomr(cid:229)det Aachen/Heerlen, en f(cid:246)rd(cid:228)mning i Abrilongo i Portugal, skydd av sk(cid:246)ldpaddsarten o(cid:228)kta carett (Caretta-caretta) i Grekland och f(cid:246)r ett v(cid:228)gprojekt i Algeciras i Spanien. N(cid:228)r det g(cid:228)ller st(cid:246)d som beviljats av garantisektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket har inga utbetalningar stoppats till f(cid:246)ljd av att milj(cid:246)lagstiftningen inte iakttagits. Det kan emellertid finnas specifika villkor i planerna eller programmen som i sig inte medf(cid:246)r indragningar men som kan inneb(cid:228)ra begr(cid:228)nsningar n(cid:228)r det g(cid:228)ller st(cid:246)dber(cid:228)ttigandet. Till exempel fastst(cid:228)lls det i den spanska regionen Aragoniens samlade programplaneringsdokumentet f(cid:246)r m(cid:229)l 5b att villkoret f(cid:246)r st(cid:246)dbe- r(cid:228)ttigande f(cid:246)r bevattningsarbeten inom sektor VIII (cid:228)r att ett avtal tr(cid:228)ffas mellan kommissionen och de projektansvariga p(cid:229) nationell och regional niv(cid:229). Detta avtal skall ge garanti f(cid:246)r att r(cid:229)dets direktiv 79/409/EEG av den 2 april 1979 om bevarande av vilda f(cid:229)glar (1) och r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter (2) iakttas. (1) (2) EGT L 103, 25. 4. 1979. EGT L 206, 22. 7. 1992


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2493/99 van Dominique Souchet (UEN) aan de Commissie. Exportrestituties voor verwerkte voedingsmiddelen.

eurovoc_concepts:
export refund
processed food product

text: 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/55 Antwoord van de heer Verheugen namens de Commissie (28 januari 2000) De Commissie verwijst naar haar antwoord op schriftelijke vraag E-3958/98 (1) van het geachte parle- mentslid waarin zij haar meedeelt de ontwikkeling van de bescherming van de intellectuele eigendoms- rechten in Midden- en Oost-Europa op de voet te volgen. De Commissie is in dit verband van oordeel dat de meeste landen in Midden- en Oost-Europa (LMOE) aanzienlijke vooruitgang hebben geboekt bij de aanpassing van hun wetgeving aan het acquis. Het opzetten van een passend rechtskader vlot echter nog niet erg. Voorts schort nog het een en ander aan de bestuurlijke capaciteit met betrekking tot het toezicht op de naleving van de intellectuele eigendoms- rechten en kan de administratieve samenwerking tussen de autoriteiten worden verbeterd. De meeste LMOE gaan in de goede richting en piraterij wordt, hoewel nog steeds belangrijk, steeds meer teruggedrongen. Vooral in Bulgarije werden in 1999 belangrijke resultaten geboekt in de strijd tegen piraterij. De Commissie zal verlenen aan de strijd tegen piraterij. in het kader van de onderhandelingen over de uitbreiding hoge prioriteit blijven (1) PB C 207 van 21. 7. 1999, blz. 151. (2000/C 280 E/055) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2493/99 van Dominique Souchet (UEN) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Exportrestituties voor verwerkte voedingsmiddelen Restituties zijn voor bepaalde ondernemingen van de Europese voedingsmiddelenindustrie onontbeerlijk om Europese verwerkte landbouwproducten naar de rest van de wereld te kunnen blijven exporteren. Zij vormen een logische en gewettigde compensatie voor het verschil in prijs van EU-grondstoffen in vergelijking met de prijzen op de wereldmarkt, het fundamentele argument voor de communautaire preferentie. In de laatste vergadering van het beheerscomitØ is gestemd over het voorstel van de Commissie om het budget voor restituties voor producten buiten bijlage I met 4,5 % te verminderen. Er werd echter geen gekwalificeerde meerderheid bereikt. De stemverhoudingen waren 53 stemmen tegen, 28 onthoudingen en geen enkele stem voor. 1. Is de Commissie onder deze omstandigheden voornemens dit voorstel goed te keuren? Is zij in het licht van de komende onderhandelingen in het kader van de WTO in Seattle niet van 2. oordeel dat zij een negatief politiek signaal uitstuurt wat betreft het handhaven van de communautaire preferentie, het grondbeginsel van het GLB? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (26 januari 2000) Het geachte parlementslid verwijst naar de vaststelling van de uitvoerrestitutievoeten voor goederen die niet vallen onder bijlage I (ex-bijlage II) van het EG-Verdrag en die per 1 november 1999 forfaitair met 4,5 % zijn verlaagd. Deze verlaging heeft tot doel het bedrag van deze uitvoerrestituties voor de niet in bijlage I vermelde sectoren binnen de krijtlijnen te houden van de begroting als vastgelegd door de begrotingsautoriteit. Deze maatregel brengt het beginsel van de communautaire preferentie niet in het gedrang, maar heeft uitsluitend tot doel om bij de vaststelling van de restitutievoeten rekening te houden met de beperkingen die volgen uit, enerzijds de grote afwijkingen tussen de communautaire en wereldprijzen voor landbouw- producten, en anderzijds de in acht te nemen discipline op het gebied van de communautaire begroting en met name het landbouwgedeelte daarvan. C 280 E/56 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 Voorts heeft de Commissie bij de Raad een mededeling (1) ingediend die tot doel heeft specifieke maatregelen voor te stellen, meer bepaald besparingsmaatregelen, maar ook maatregelen ter oprichting van een specifieke aanvullende faciliteit die een gemakkelijkere toegang moet waarborgen tot het stelsel van actieve veredeling, waardoor de communautaire verwerkingsindustrie haar concurrentievermogen op de externe markten moet kunnen handhaven. (1) COM(1999) 673 def. (2000/C 280 E/056) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2505/99 van Caroline Jackson (PPE-DE) aan de Commissie (22 december 1999) Betreft: Waterfluoridering Kan de Commissie mededelen of zij bereid is in de huidige drinkwaterwetgeving een verbod op fluoride- ring van water op te nemen, in de lijn van de vrees die enkele van mijn kiezers hebben geuit? Kan de Commissie een overzicht geven van de voornaamste wetenschappelijke studies die wellicht ten grondslag liggen aan haar besluit om het fluorideringsvraagstuk noch op EU-niveau aan de orde te stellen noch om een verbod op drinkwaterfluoridering voor te stellen? Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (17 januari 2000) In de Gemeenschap wordt de kwaliteit van het drinkwater geregeld bij Richtlijn 80/778/EEG van de Raad van 15 juli 1980 betreffende de kwaliteit van voor menselijke consumptie bestemd water (1), die per 25 december 2003 zal worden vervangen door de recentelijk goedgekeurde nieuwe drinkwaterrichtlijn 98/ 83/EG (2). In beide richtlijnen wordt een maximum toelaatbare concentratie van fluoride in drinkwater vastgesteld, ongeacht de oorsprong daarvan d. w. z. of het fluoride van nature aanwezig is of kunstmatig is toegevoegd. De fluoridering van water valt onder de bevoegdheid van de lidstaten die echter wel de in de richtlijn vastgestelde maximumgrens moeten respecteren. Het beleid van de lidstaten in deze kwestie is afhankelijk van een aantal factoren zoals b. v. plaatselijke gewoonten en gebruiken die van lidstaat tot lidstaat variºren. In verband met de positieve en negatieve gevolgen die fluoride kan hebben, afhankelijk van de concentratie ervan in het drinkwater, is fluoridering ongetwijfeld een controversiºle kwestie. De in de drinkwaterrichtlijn vastgestelde limiet van 1,5 milligram per liter (mg/l) houdt, volgens de richtsnoeren voor de kwaliteit van drinkwater van de Wereldgezondheidsorganisatie (WGO), op even- wichtige wijze rekening met zowel de positieve als de negatieve gevolgen van fluoride. Positieve gevolgen zijn er tussen 0,5 mg/l tot 2 mg/l. Naarmate de concentratie boven de 2 mg/l komt, stijgt het risico van negatieve gevolgen d. w. z. fluorosis van het gebit of, bij zeer hoge concentraties, zelfs fluorosis van het beendergestel. Het antwoord op de eerste vraag luidt derhalve dat de Commissie niet overweegt de wetgeving te herzien aangezien de nieuwe drinkwaterrichtlijn in november 1998 is goedgekeurd en nog moet worden uit- gevoerd. Wat de tweede vraag betreft, is de voornaamste referentie de publicatie van de WGO: (cid:132)Guidelines for drinking water quality (cid:148) (Richtsnoeren voor de kwaliteit van het drinkwater), tweede druk, deel 2, GenŁve 1996. Daar kan op de bladzijden 231-237 informatie worden gevonden over fluoride met inbegrip van een lijst van 18 verwijzingen. (1) (2) PB L 229 van 30. 8. 1980. PB L 330 van 5. 12. 1998


title: Ehdotus: neuvoston päätös Komorien kanssa käytyjen, Lomén yleissopimuksen 366 a artiklan mukaisten neuvottelujen päättämisestä sekä tarvittavien toimenpiteiden toteuttamisesta

eurovoc_concepts:
Comoros
democracy
fourth Lomé Convention
human rights
rule of law


title: 2000/25/CE: Décision de la Commission, du 16 décembre 1999, établissant les modalités d'application de l'article 9 de la directive 97/78/CE du Conseil, en ce qui concerne le transbordement de produits à un poste d'inspection frontalier, lorsque les lots sont destinés à une importation éventuelle dans la Communauté européenne, et modifiant la décision 93/14/CEE [notifiée sous le numéro C(1999) 4506] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)

eurovoc_concepts:
animal product
customs inspection
import (EU)
originating product
third country
veterinary inspection

text: 13. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 9/27 COMMISSION DÉCISION DE LA COMMISSION du 16 décembre 1999 établissant les modalités d'application de l'article 9 de la directive 97/78/CE du Conseil, en ce qui concerne le transbordement de produits à un poste d'inspection frontalier, lorsque les lots sont destinés à une importation éventuelle dans la Communauté européenne, et modifiant la décision 93/14/CEE [notifiée sous le numéro C(1999) 4506] (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE) (2000/25/CE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION: vu le traité instituant la Communauté européenne, Article premier vu la directive 97/78/CE du Conseil du 18 décembre 1997 fixant les principes relatifs à l'organisation des contrôles vétéri- naires pour les produits en provenance des pays tiers introduits dans la Communauté (1), et notamment son article 9, para- graphe 2, (1) (2) (3) (4) (5) considérant qu'il est important que le vétérinaire officiel responsable au poste d'inspection frontalier reçoive les informations appropriées dans le cas de lots de produits transbordés avant leur introduction dans l'Union euro- péenne à un autre poste d'inspection frontalier; considérant qu'il convient de définir les délais détermi- nant les contrôles vétérinaires qui doivent être effectués; considérant qu'il importe de préciser que les lots de produits doivent être soumis à la totalité des contrôles vétérinaires fixés à l'issue de la période maximale envi- sagée; considérant que les règles en vigueur pour le transborde- ment de lots à un poste d'inspection frontalier sont prévues à l'article 4 de la décision 93/14/CEE de la Commission (2) et qu'elles doivent être abrogées et remplacées par la présente décision; considérant que les mesures prévues par la présente décision sont conformes à l'avis du comité vétérinaire permanent, Lorsque des lots de produits sont présentés à un poste d'inspec- tion frontalier en vue d'un transbordement ultérieur, l'intéressé au chargement doit communiquer au vétérinaire officiel responsable du poste d'inspection frontalier, au moment de l'arrivée et selon les modalités d'inspection frontalier de desti- nation et, la situation exacte du lot. le cas échéant, Article 2 Aux fins de l'application de l'article 9, paragraphe 1, point b) i), de la directive 97/78/CE: — dans le cas d'un aéroport, la période minimale sera de 12 heures et la période maximale de 48 heures, — dans le cas d'un port maritime, la période minimale sera de sept jours et la période maximale de vingt jours. Article 3 Dans les cas où la période maximale visée à l'article 2 est arrivée à échéance, le lot doit être soumis aux contrôles prévus par l'article 4 de la directive 97/78/CE, au poste d'inspection frontalier d'introduction. Article 4 L'article 4 de la décision 93/14/CEE est abrogé. Article 5 (1) JO L 24 du 30. 1. 1998, p. 3. (2) JO L 9 du 15. 1. 1993, p. 42. La présente décision entre en vigueur le 1er janvier 2000. L 9/28 FR Journal officiel des Communautés européennes 13. 1. 2000 Les États membres sont destinataires de la présente décision. Article 6 Fait à Bruxelles, le 16 décembre 1999. Par la Commission David BYRNE Membre de la Commission


title: Europa-Parlamentets beslutning om orkankatastrofen i Danmark, Tyskland og Det Forenede Kongerige

eurovoc_concepts:
Denmark
EU aid
European forestry policy
Germany
United Kingdom
cyclone
forest conservation

text: 18. 10. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 296/209 18. Naturkatastrofer: Danmark, Tyskland og Det Forenede Kongerige Torsdag, den 16. december 1999 B5-0376/1999 Europa-Parlamentets beslutning om orkankatastrofen i Danmark, Tyskland og Det Forenede Kon- gerige Europa-Parlamentet, A. der henviser til den orkankatastrofe, der indtraf fredag den 3. december i det nordlige Tyskland, det sydlige Danmark og dele af Det Forenede Kongerige, B. der er chokeret over de dødsfald, denne naturkatastrofe forårsagede, C. der er bekymret over de tusinder af familier og virksomheder, der var uden strømforsyning i flere dage efter orkanen, D. der er bekymret over de alvorlige skader på skove i det sydlige Jylland, der forværrer livsvilkårene for et uendeligt stort antal dyre- og plantearter og i alvorlig grad truer de miljøbeskyttelsesforanstaltnin- ger, den danske stat har gennemført over en lang årrække, E. der henviser til, at orkanen ud over de omkomne og miljøødelæggelserne direkte har beskadiget huse, biler, virksomheder, gårde og regionale infrastrukturer (veje, strømforsyning osv. ), hvilket løber op i hen ved 135. 000. 000 EUR, 1. udtrykker sin dybe medfølelse med ofrenes familier og dem, der er berørt af orkanen; opfordrer de kompetente myndigheder til at udarbejde en gennemgribende og nøjagtig vurdering af 2. skaderne på skove og af alle andre miljømæssige følger af orkanen; opfordrer de danske elektricitetsleverandører til at sikre, at strømforsyningen gøres mindre sårbar 3. over for lignende naturkatastrofer i fremtiden; 4. er klar over, at det vil kræve betydelige midler at retablere skove og afhjælpe skaderne på ejendom; opfordrer derfor Kommissionen til så vidt muligt at støtte de berørte regioner ved at finansiere de nød- vendige foranstaltninger; opfordrer i den sammenhæng Kommissionen til at støtte de berørte regioner og lokale myndigheder, 5. særlig med hensyn til målrettet anvendelse af eksisterende bistand, og til at yde dem al mulig støtte; pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet samt til de berørte med- 6. lemsstaters regeringer og regioner. 19. Naturkatastrofer: Vietnam B5-0336/1999 Europa-Parlamentets beslutning om oversvømmelserne i Vietnam Europa-Parlamentet, A. der henviser til, at flere end 100 mennesker mistede livet under orkanen i begyndelsen af december, B. der henviser til rapporter fra Internationalt Røde Kors, ifølge hvilke hundredtusinder af mennesker i Vietnam vil være truet af fødevaremangel i de næste ni måneder på grund af oversvømmelserne,


title: QUESTION ÉCRITE E-2371/99 posée par Mihail Papayannakis (GUE/NGL) à la Commission. Secours à la Grèce frappée par des catastrophes naturelles.

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
afforestation
environmental risk prevention
fire protection
flood
forest conservation
water pollution

text: C 303 E/54 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 la Commission, du prØsident, des juges, des avocats gØnØraux et du greffier de la Cour de justice (1), modifiØ en dernier lieu par le rŁglement (CE, CECA, Euratom) no 2778/98 du Conseil du 17 dØcembre 1998 portant fixation du rØgime pØcuniaire du prØsident et des membres de la Commission, du prØsident, des juges, des avocats gØnØraux et du greffier de la Cour de justice, ainsi que du prØsident, des membres et du greffier du Tribunal de premiŁre instance (2) (systŁme de rØmunØrations des membres des institutions le «rapport de la Commission au Conseil et au Parlement sur le systŁme de europØennes); voir aussi rØmunØration» (3). La question relative (cid:224) la rØmunØration d(cid:146)un juge (cid:224) la Cour de justice doit Œtre adressØe (cid:224) l(cid:146)institution concernØe. JO 187 du 8. 8. 1967. JO L 347 du 23. 12. 1998. (1) (2) (3) COM(1999) 650 final. (2000/C 303 E/048) QUESTION (cid:201)CRITE E-2371/99 posØe par Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Secours (cid:224) la GrŁce frappØe par des catastrophes naturelles (16 dØcembre 1999) ConsidØrant: (cid:129) la catastrophe qui, il y a peu (8 novembre 1999), frappa principalement le PØloponnŁse mØridional, l(cid:146)Attique occidentale et le nome de MagnØsie ainsi que les destructions qu(cid:146)elle a occasionnØes, et (cid:129) les consØquences dommageables pour l(cid:146)Øcoulement des eaux non seulement des constructions sauvages, des malfa(cid:231)ons et des nØgligences qui ont eu lieu lors de l(cid:146)exØcution de travaux (route nationale AthŁnes-Corinthe, par exemple) ainsi que des altØrations de la forme des cours d(cid:146)eau, lesquels constituent une maniŁre d(cid:146)ØcosystŁme (le CØphise, par exemple), mais aussi du grand incendie de 1998 qui dØnuda le PentØlique. 1. La Commission pourrait-elle dire combien de travaux anti-inondations elle a financØs en GrŁce, s(cid:146)ils ont ØtØ rØalisØs et, dans l(cid:146)affirmative, quand ils le furent et quels ils ont ØtØ, si les crØdits que ses rŁglements affectent aux reboisements ont ØtØ utilisØs et quels furent ces reboisements et si, comme Madame le membre de la Commission chargØ de l(cid:146)environnement le leur avait demandØ dans le prolongement d(cid:146)une question de l(cid:146)auteur de la prØsente E-0188/97 (1), les autoritØs grecques compØtentes ont soumis les plans d(cid:146)amØlioration de la situation du CØphise, lequel avait quittØ son lit en 1997; et 2. si elle pourrait accorder une aide indirecte dans la mesure oø les autoritØs rØgionales proposeraient d(cid:146)octroyer des aides (cid:224) la rØalisation d(cid:146)infrastructures, prioritairement dans les rØgions frappØes par les intempØries rØcentes? (1) JO C 217 du 17. 7. 1997, p. 122. RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (2 fØvrier 2000) Dans le domaine de la lutte contre les inondations, la Commission a cofinancØ, au titre des diffØrents programmes opØrationnels rØgionaux du deuxiŁme cadre communautaire d(cid:146)appui (CCA) pour la pØriode 1994-1999, toute une sØrie de mesures anti-inondations. Depuis septembre 1999, le projet «AmØnagement du torrent de Sarrantapotamos» est cofinancØ au titre du Fonds de cohØsion. Le concours communautaire s(cid:146)ØlŁve (cid:224) 2,48 millions d(cid:146)euros, soit 80 % de son coßt total. Il est Øgalement utile de rappeler que, dans presque tous les projets approuvØs relatifs (cid:224) la construction des rØseaux d(cid:146)Øvacuation des eaux usØes, le Fonds de cohØsion cofinance des rØseaux d(cid:146)eaux pluviales, contribuant ainsi (cid:224) la lutte contre les inondations. Dans le domaine des forŒts, le Fonds de cohØsion a cofinancØ, (cid:224) hauteur de 85 %, trois projets, dont le coßt total s(cid:146)ØlŁve (cid:224) 14,21 millions d(cid:146)euros. Les travaux ont dØj(cid:224) ØtØ rØalisØs et consistaient en des travaux techniques et forestiers visant (cid:224) protØger le sol des montagnes contre l(cid:146)Ørosion; des travaux de reboisement, 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/55 de construction de coupe-feu, de rØservoirs et de stations hydrauliques; et des travaux de prØvention des incendies de forŒts (routes coupe-feu, postes d(cid:146)incendies, postes d(cid:146)observation, fournitures et Øquipements, rØservoirs). Le Fonds de cohØsion cofinance Øgalement, (cid:224) hauteur de 85 %, le projet «Protection de l(cid:146)Environnement naturel et forestier» en GrŁce, d(cid:146)un coßt total de 37 millions d(cid:146)euros. Le financement concerne des mesures contre les incendies (approvisionnement d(cid:146)Øquipements nØcessaires) et la construc- tion, l(cid:146)amØlioration et l(cid:146)Øquipement des centres contre les incendies ainsi que la construction de 150 rØser- voirs d(cid:146)eau. D(cid:146)autre part, entre 1992 et 1999, au titre du rŁglement (CEE) no 2158/92 du Conseil, du 23 juillet 1992, relatif (cid:224) la protection des forŒts contre les incendies (1), la Commission a cofinancØ, (cid:224) hauteur de 50 %, 86 projets pour un concours total de 19,85 millions d(cid:146)euros. Les projets concernent principalement la sylviculture prØventive, les infrastructures de protection, comme les pistes, les pare-feu et les points d(cid:146)eau, ainsi que des actions de surveillance telles que la construction de tours de guet et la formation de personnel spØcialisØ. Un systŁme d(cid:146)information rØgionalisØe a Øgalement ØtØ mis en place comme outil important pour la prØvention et l(cid:146)analyse des besoins. En ce qui concerne les reboisements, un montant total en termes de dØpenses publiques de 298,7 millions d(cid:146)euros, dont un cofinancement de 224 millions d(cid:146)euros au titre du Fonds europØen d(cid:146)orientation et de garantie agricole FEOGA-Orientation, a ØtØ affectØ au secteur forestier, au titre du deuxiŁme CCA et des initiatives communautaires. Ce montant est pratiquement engagØ dans sa totalitØ et concerne une multitude de chantiers forestiers dans l(cid:146)ensemble des massifs forestiers en GrŁce, couvrant une large gamme d(cid:146)activitØs, telles que la protection, le reboisement et le dØveloppement forestier. Les chiffres ci-dessus dØmontrent l(cid:146)intensitØ de l(cid:146)effort en faveur du secteur forestier en GrŁce. Pour les plans d(cid:146)amØlioration de la situation du CØphise, la Commission s(cid:146)est adressØe (cid:224) plusieurs reprises aux autoritØs grecques afin d(cid:146)obtenir des informations sur le problŁme de la pollution des eaux. Celui-ci a notamment ØtØ discutØ lors de la rØunion des 9 et 10 dØcembre 1999 avec lesdites autoritØs, qui se sont rØfØrØes aux mesures et contr(cid:244)les dØj(cid:224) effectuØs. La Commission n(cid:146)Øtait pas informØe des altØrations de la forme des cours d(cid:146)eau et s(cid:146)adressera (cid:224) nouveau aux autoritØs susmentionnØes afin d(cid:146)obtenir toutes les prØcisions nØcessaires. Le Fonds europØen de dØveloppement rØgional pourrait en principe cofinancer des actions Øligibles dans les zones frappØes par les inondations, pour autant que les autoritØs hellØniques en fassent la demande. (1) JO L 217 du 31. 7. 1992. (2000/C 303 E/049) QUESTION (cid:201)CRITE E-2378/99 posØe par Juan Izquierdo Collado (PSE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: SØcuritØ dans les autobus Le 19 septembre 1999, 29 personnes ont perdu la vie et 25 autres ont ØtØ gravement blessØes dans un accident d(cid:146)autocar qui s(cid:146)est produit prŁs de Saragosse (Espagne). Au cours des derniŁres annØes, 398 per- sonnes ont pØri dans de tels accidents en Espagne, parmi lesquelles 91 mineurs d(cid:146)(cid:226)ge scolaire. (cid:192) la lumiŁre de ces informations, la Commission envisage-t-elle d(cid:146)adopter des mesures visant (cid:224) accro(cid:238)tre la sØcuritØ du transport par autobus? N(cid:146)estime-t-elle pas qu(cid:146)il convient de rendre plus strictes les rŁgles relatives (cid:224) l(cid:146)inspection technique des vØhicules, aux limitations de vitesse, aux pauses lors des trajets de longue durØe, au contr(cid:244)le de l(cid:146)alcoolØmie, etc. ? Que pense-t-elle de l(cid:146)instauration de mesures telles que l(cid:146)obligation du port de la ceinture de sØcuritØ ou de l(cid:146)installation d(cid:146)un «air bag» devant les siŁges des passagers? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (27 janvier 2000) La CommunautØ a adoptØ plusieurs mesures lØgislatives au niveau europØen pour renforcer la sØcuritØ des autobus. Il s(cid:146)agit notamment du rŁglement (CEE) no 3820/85 du Conseil, du 20 dØcembre 1985, relatif (cid:224) l(cid:146)harmonisation de certaines dispositions en matiŁre sociale dans le domaine des transports par route (1), du rŁglement (CEE) no 3821/85 du Conseil, du 20 dØcembre 1985, concernant l(cid:146)appareil de contr(cid:244)le dans le domaine des transports par route (1), de la directive 92/6/CEE du Conseil, du 10 fØvrier 1992, relative (cid:224)


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2654/1999 av den 16 december 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 2921/90 om beviljande av stöd för framställningen av kasein och kaseinater av skummjölk

eurovoc_concepts:
aid system
food processing
milk by-product
skimmed milk

text: L 325/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 12. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2654/1999 av den 16 december 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 2921/90 om beviljande av stöd för framställningen av kasein och kaseinater av skummjölk EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, Artikel 1 med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1255/1999 av den 17 maj 1999 om den gemensamma organisationen av mark- naden för mjölk och mjölkprodukter (1), särskilt artikel 15 i denna, och av följande skäl: 1. Förordning (EG) nr 1255/1999 ersätter, från och med den 1 januari 2000, rådets förordning (EEG) nr 804/ 68 (2), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1587/ 96 (3) och, bland andra, rådets förordning (EEG) nr 987/ 68 av den 15 juli 1968 om fastställande av allmänna bestämmelser om beviljande av stöd för skummjölk som förädlas till kasein eller kaseinater (4), senast ändrad genom förordning (EEG) nr 1435/90 (5). För att ta hänsyn till denna nya ordning bör ändringar göras av bestämmelserna i kommissionens förordning (EEG) nr 2921/90 av den 10 oktober 1990 om beviljande av stöd för framställningen av kasein och kaseinater av skum- senast ändrad genom förordning (EG) nr mjölk (6), 2501/1999 (7). Den förordningen bör kompletteras med definitioner av de produkter som berörs av denna stöd- ordning och det bör preciseras till vilket organ ansökan om stöd skall lämnas. Dessa bestämmelser bör gälla från och med den 1 januari 2000. 2. Förvaltningskommittén för mjölk och mjölkprodukter har inte avgivit något yttrande inom den tid som dess ordförande har bestämt. (1) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 48. (2) EGT L 148, 28. 6. 1968, s. 13. (3) EGT L 206, 16. 8. 1996, s. 21. (4) EGT L 169, 18. 7. 1968, s. 6. (5) EGT L 138, 31. 5. 1990, s. 8. (6) EGT L 279, 11. 10. 1990, s. 22. (7) EGT L 304, 27. 11. 1999, s. 13. Artikel 1 i följande sätt: förordning (EEG) nr 2921/90 skall ändras på 1) I punkt 2 skall den inledande meningen ersättas med följande: ”2. Stöd skall utbetalas på grundval av en skriftlig ansökan från producenten av kasein och kaseinater ställd till det behöriga organet i den medlemsstat där kaseinet eller kaseinaterna har framställts. I ansökan skall anges” 2) Följande stycke skall läggas till: ”4. I denna förordning avses med a) skummjölk: mjölk från en eller flera kor eller getter, fri från tillsatser och som endast genomgått partiell skum- ning, så att fetthalten sjunkit till högst 0,10 %, b) råkasein: den produkt, olöslig i vatten, som erhålls från skummjölk genom utfällning medelst syrning med bakte- riekultur eller tillsats av syra, löpe eller andra mjölkkoa- gulerande enzymer, utan hänsyn till eventuell föregående jonbytes- eller koncentreringsbehandling, som erhålls i vatten olösliga, tvättade och torkade c) kasein: den, produkt skummjölk genom utfällning medelst syrning med bakteriekultur eller tillsats av syra, löpe eller andra mjölkkoagulerande enzymer, utan hänsyn till eventuell föregående jonbytes- eller koncentreringsbehandling, från råkasein eller d) kaseinater: de produkter som erhålls genom torkning av kasein eller råkasein som behandlats med neutraliserande agens. ” Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 1 januari 2000. 17. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 325/11 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 16 december 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2431/99 från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen. Mål 2 och regionen Latium.

eurovoc_concepts:
Italy
Structural Funds
eligibility criteria
eligible region

text: C 225 E/132 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Den finska h(cid:228)sten (cid:228)r ett djur som n(cid:228)rmast anv(cid:228)nds f(cid:246)r t(cid:228)vlings- och hobby(cid:228)ndam(cid:229)l. Endast mindre (cid:228)n h(cid:228)lften av h(cid:228)starna slaktas och (cid:228)ven av dessa h(cid:228)star anv(cid:228)nds bara en br(cid:229)kdel inom livsmedelsindustrin. D(cid:228)rf(cid:246)r skulle det vara verkligt angel(cid:228)get att h(cid:228)star som anv(cid:228)nds f(cid:246)r t(cid:228)vlings- eller hobby(cid:228)ndam(cid:229)l inte kom att omfattas av de veterin(cid:228)rmedicinska best(cid:228)mmelserna. Kommissionen (cid:228)r av allt att d(cid:246)ma av samma (cid:229)sikt som jag sj(cid:228)lv och kommissionen har framlagt ett f(cid:246)rslag i fr(cid:229)gan inf(cid:246)r r(cid:229)det. Trots detta tycks det dra ut p(cid:229) tiden med behandlingen och d(cid:228)rf(cid:246)r fr(cid:229)gar jag: Vilken tidtabell (cid:228)mnar kommissionen f(cid:246)lja vid arbetet med att h(cid:228)star som anv(cid:228)nds f(cid:246)r t(cid:228)vlings- och 1. hobby(cid:228)ndam(cid:229)l skall skiljas (cid:229)t fr(cid:229)n h(cid:228)star som klassats som produktionsdjur? 2. Om kommissionens f(cid:246)rslag i (cid:228)rendet drar ut p(cid:229) tiden, hur kan man i dagens l(cid:228)ge ge medicin (cid:229)t h(cid:228)star som anv(cid:228)nds f(cid:246)r t(cid:228)vlings- och hobby(cid:228)ndam(cid:229)l n(cid:228)r det (cid:228)nnu inte f(cid:246)r de l(cid:228)kemedel som beh(cid:246)vs har fastst(cid:228)llts n(cid:229)gra gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r maximiresterna (MRL-v(cid:228)rden)? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 januari 2000) Efter ett positivt yttrande med kvalificerad majoritet som avgavs vid det gemensamma m(cid:246)tet f(cid:246)r St(cid:228)ndiga kommittØn f(cid:246)r husdjursavel och St(cid:228)ndiga veterin(cid:228)rkommittØn den 8 december 1999, har kommissionen antagit ett beslut om inf(cid:246)rande av en identitetshandling (dvs. ett pass) som skall medf(cid:246)lja registrerade h(cid:228)stdjur som (cid:228)r avsedda f(cid:246)r avel och produktion (1). Beslutet grundar sig p(cid:229) r(cid:229)dets direktiv 90/426/EEG av den 26 juni 1990 om djurh(cid:228)lsovillkor vid f(cid:246)rflyttning och import av h(cid:228)stdjur fr(cid:229)n tredje land (2) och r(cid:229)dets direktiv 90/427/EEG av den 26 juni 1990 om avelsm(cid:228)ssiga och genealogiska villkor f(cid:246)r handeln med h(cid:228)stdjur inom gemenskapen (2). Identitetshandlingen bygger delvis p(cid:229) det internationellt erk(cid:228)nda passet f(cid:246)r registrerade h(cid:228)stdjur enligt beslut 93/623/EEG (3). Ett s(cid:228)rskilt avsnitt skall l(cid:228)ggas till denna identitetshandling d(cid:228)r det skall g(cid:246)ras en s(cid:228)rskild markering f(cid:246)r djur som inte (cid:228)r avsedda f(cid:246)r slakt f(cid:246)r livsmedel, och f(cid:246)r djur som (cid:228)r avsedda f(cid:246)r slakt, f(cid:246)rutsatt att det finns en notering om behandling med veterin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel som inneh(cid:229)ller (cid:228)mnen som inte f(cid:246)rtecknas i bilaga I, II eller III i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2377/90 av den 26 juni 1990 om inr(cid:228)ttandet av ett gemenskapsf(cid:246)rfarande f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r h(cid:246)gsta till(cid:229)tna restm(cid:228)ngder av veterin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel i livsmedel med animaliskt ursprung (4), samt att en allm(cid:228)n karenstid p(cid:229) sex m(cid:229)nader iakttas. Fr(cid:229)n och med den 1 januari 2000 (cid:228)r det f(cid:246)rbjudet att inom gemenskapen behandla djur som efter slakt skall utg(cid:246)ra r(cid:229)vara f(cid:246)r framst(cid:228)llning av livsmedel med veterin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel som inneh(cid:229)ller s(cid:229)dana farmakologiskt verksamma (cid:228)mnen som inte finns upptagna i bilagorna I, II eller III till f(cid:246)rordning (EEG) nr 2377/90. H(cid:228)star kan allts(cid:229) bara behandlas med eller ordineras (cid:228)mnen som inte finns upptagna i dessa bilagor om veterin(cid:228)ren har f(cid:246)rs(cid:228)krat sig om att det verkligen finns en markering i det nya avsnittet i djurets identitetshandling om att det antingen inte (cid:228)r avsett f(cid:246)r slakt, eller att det (cid:228)r avsett f(cid:246)r slakt under ovann(cid:228)mnda villkor. N(cid:228)r h(cid:228)stdjur transporterats till slakteriet skall den officiella veterin(cid:228)ren kontrollera identitetshandlingen och under h(cid:228)lsokontrollen f(cid:246)re slakt kontrollera tidigare behandlingar som finns registrerade i identitetshand- lingen f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla att den karenstid som kr(cid:228)vs har iakttagits. (1) (2) (3) (4) ((cid:228)nnu ej offentliggjort). EGT L 296, 27. 10. 1990. EGT L 298, 3. 12. 1993. EGT L 87, 2. 4. 1992. (2000/C 225 E/143) SKRIFTLIG FR¯GA E-2431/99 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: M(cid:229)l 2 och regionen Latium Det har nyligen skett en omstrukturering av de geografiska m(cid:229)len och d(cid:228)rmed ocks(cid:229) av f(cid:246)rdelningen av Europeiska unionens strukturfonder. Detta ledde till polemik i regionen Latium (Italien) om omdefinier- 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/133 ingen av m(cid:229)len. Regionen Latiums f(cid:246)rslag ang(cid:229)ende m(cid:229)l 2 tycks inte tillr(cid:228)ckligt v(cid:228)l spegla kraven avseende utveckling f(cid:246)r de olika omr(cid:229)dena och motsvarar d(cid:228)rmed inte de anvisningar som kommissionen har givit medlemsstaterna. Kan kommissionen besvara f(cid:246)ljande: 1. Har kommissionen redan ingripit i fr(cid:229)gan r(cid:246)rande fastst(cid:228)llande av de geografiska m(cid:229)len i Latium? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, p(cid:229) vilket s(cid:228)tt? 2. Har kommissionen givit sitt samtycke till f(cid:246)rslaget fr(cid:229)n regionen Latium om en omdefiniering av m(cid:229)len, i synnerhet m(cid:229)l 2? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 januari 2000) Efter kommissionens beslut av den 1 juli 1999, i vilket det f(cid:246)r varje medlemsstat fastst(cid:228)lls ett tak f(cid:246)r hur stor del av befolkningen som f(cid:229)r omfattas av m(cid:229)l 2 under perioden 2000 (cid:129) 2006, ombads de nationella myndigheterna att senast den 31 augusti 1999 l(cid:228)mna in sina f(cid:246)rslag betr(cid:228)ffande st(cid:246)dber(cid:228)ttigade omr(cid:229)den till kommissionen. De italienska myndigheterna l(cid:228)mnade in sitt f(cid:246)rslag den 1 oktober 1999. Den 11 oktober informerades de italienska myndigheterna om att deras f(cid:246)rslag inte kunde godk(cid:228)nnas eftersom det inte uppfyllde kraven i artikel 4. 4 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna (1) enligt vilken minst 50 % av den folkm(cid:228)ngd som omfattas skall uppfylla (cid:148)gemenskapskriterierna(cid:148) i punkterna 5 och 6 i samma artikel. Kommissionen har d(cid:228)rf(cid:246)r uppmanat de italienska myndigheterna att utarbeta ett nytt f(cid:246)rslag i vilket best(cid:228)mmelserna i ovan n(cid:228)mnda artikel iakttas. S(cid:229) snart som man mottagit det italienska f(cid:246)rslaget kommer kommissionen bed(cid:246)ma huruvida den italienska regionen Latium (cid:228)r ber(cid:228)ttigad till st(cid:246)d enligt m(cid:229)l 2. (1) EGT L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/144) SKRIFTLIG FR¯GA E-2433/99 fr(cid:229)n Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Reformen av banansektorn med h(cid:228)nsyn till WTO-panelen Den 15 november 1999 lade kommissionen fram ett (jordbruk) om (cid:228)ndring av tullsystemet f(cid:246)r banansektorn. Avsikten med f(cid:246)rslaget (cid:228)r att f(cid:229) ett slut p(cid:229) importkvoterna och (cid:228)ndra ordningen s(cid:229) att den enbart grundar sig p(cid:229) tullavgifter fr(cid:229)n och med den 1 januari 2006. Det h(cid:228)r (cid:228)r ett f(cid:246)rs(cid:246)k att f(cid:229) bananordningen att (cid:246)verensst(cid:228)mma med WTO:s best(cid:228)mmelser och att bem(cid:246)ta kritiken fr(cid:229)n USA och de multinationella export(cid:246)rerna inom dollarbananomr(cid:229)det. f(cid:246)rslag f(cid:246)r r(cid:229)det Har kommissionen unders(cid:246)kt vilka konsekvenser (cid:228)ndringen skulle f(cid:246)ra med sig f(cid:246)r gemenskapsproducen- terna, framf(cid:246)r allt med h(cid:228)nsyn till den automatiska (cid:228)ndringen till ett system som enbart grundar sig p(cid:229) tullavgifter (som skulle kunna minska vid f(cid:246)rhandlingarna inom WTO:s millennierunda)? Om en under- s(cid:246)kning gjorts, vilka viktiga slutsatser kom man d(cid:229) fram till? Vad (cid:228)mnar kommissionen g(cid:246)ra f(cid:246)r att ers(cid:228)tta gemenskapsproducenterna och s(cid:228)kerst(cid:228)lla st(cid:246)d till sektorn och sektorns framtid om systemet f(cid:246)r med sig n(cid:229)gra nackdelar? Har kommissionen unders(cid:246)kt vilka konsekvenser som (cid:228)ndringen av ordningen skulle ha f(cid:246)r AVS- producenterna, framf(cid:246)r allt med h(cid:228)nsyn till den automatiska (cid:228)ndringen till en ordning som enbart grundar sig p(cid:229) tullavgifter? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar kommissionen f(cid:246)resl(cid:229) inom samarbetspolitiken och gemenskapsbudgeten f(cid:246)r att kompensera f(cid:246)rlusterna f(cid:246)r AVS-producenterna?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2395/99 från Roberto Bigliardo (TDI) till kommissionen. Begränsad föreningsfrihet för Europeiska kommissionens tjänstemän.

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
institutional reform
labour relations
personal data
trade union freedom
workers' representation

text: C 225 E/124 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/132) SKRIFTLIG FR¯GA E-2395/99 fr(cid:229)n Roberto Bigliardo (TDI) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Begr(cid:228)nsad f(cid:246)reningsfrihet f(cid:246)r Europeiska kommissionens tj(cid:228)nstem(cid:228)n ledamot Den 13 oktober 1999 antog kommissionen ett dokument Neil Kinnock. Detta dokument inneh(cid:229)ller best(cid:228)mmelser som inneb(cid:228)r en kraftig begr(cid:228)nsning av r(cid:228)tten att vara med i en fackf(cid:246)rening f(cid:246)r institutionens anst(cid:228)llda. Nya och omotiverade krav st(cid:228)lls p(cid:229) att fackf(cid:246)re- ningarna skall vara representativa och dessa krav har man redan erk(cid:228)nt officiellt under samtal. framlagt av kommissionens De nya kraven kommer enligt den information som l(cid:228)ckts att medf(cid:246)ra att tj(cid:228)nstem(cid:228)n och andra som (cid:228)r medlemmar i de olika fackf(cid:246)reningarna registreras. Jag vill fr(cid:229)ga kommissionens ordf(cid:246)rande Romano Prodi om uppgifterna ovan st(cid:228)mmer och, om s(cid:229) (cid:228)r fallet, hur han f(cid:246)rklarar att kommissionen godk(cid:228)nt best(cid:228)mmelser som kr(cid:228)nker f(cid:246)reningsfriheten och de mest grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheterna i fr(cid:229)ga om anst(cid:228)lldas m(cid:246)jlighet att f(cid:229) g(cid:246)ra val som f(cid:246)rblir deras privatsak? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (6 januari 2000) Kommissionen har inte f(cid:246)r avsikt att begr(cid:228)nsa de anst(cid:228)lldas f(cid:246)reningsfrihet eller fackf(cid:246)reningarnas r(cid:228)ttig- heter och detta faktum har framf(cid:246)rts upprepade g(cid:229)nger. Ingen parlamentsledamot beh(cid:246)ver f(cid:246)rlita sig p(cid:229) l(cid:228)ckor eller rykten. Kommissionens fullst(cid:228)ndiga f(cid:246)rslag offentliggjordes den 13 oktober och finns p(cid:229) Internet p(cid:229) adressen http://www. cc. cec/home/admref/en/ refdoc. html. I kommissionens f(cid:246)rslag till nytt ramavtal med fackf(cid:246)reningarna (artikel 1) n(cid:228)mns f(cid:246)ljande: (cid:148)Kommissionen bekr(cid:228)ftar s(cid:228)rskilt sitt st(cid:246)d till de allm(cid:228)nna principerna om fack- och personalf(cid:246)reningarnas roll och ansvar och vill g(cid:246)ra dem delaktiga i institutionernas verksamheter och kommissionens reformarbete p(cid:229) ett (cid:246)ppet, demokratiskt och effektivt s(cid:228)tt. (cid:148) Kommissionen anser att dialogen mellan arbetsmarknadens parter (cid:228)r viktig f(cid:246)r att ett gott f(cid:246)rh(cid:229)llande skall r(cid:229)da mellan parterna och f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla effektiv personalrepresentation. Det nuvarande systemet (cid:228)r emellertid baserat p(cid:229) ett 25 (cid:229)r gammalt ramavtal som inte l(cid:228)ngre r(cid:228)cker till n(cid:228)r det g(cid:228)ller att m(cid:246)ta institutionernas behov i dag. En f(cid:246)r(cid:228)ndring (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)rnuftig, n(cid:246)dv(cid:228)ndig och ligger i allas yrkesm(cid:228)ssiga intresse. Ledamoten k(cid:228)nner s(cid:228)kerligen till att principen om representativitet till(cid:228)mpas i m(cid:229)nga medlemsstater och andra demokratier f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att samr(cid:229)d och slutande av avtal sker effektivt och p(cid:229) grundval av att en organisation representerar en betydande del av arbetsstyrkan. De viktigaste m(cid:229)ls(cid:228)ttningarna i kommissionens f(cid:246)rslag (cid:228)r att klarg(cid:246)ra den roll centrala personalkommmit- tØn och fackf(cid:246)reningarna spelar i (cid:246)verl(cid:228)ggningarna med f(cid:246)rvaltningen och uppr(cid:228)tta en effektiv struktur f(cid:246)r dessa (cid:246)verl(cid:228)ggningar, att klart definiera vilken typ av fr(cid:229)gor som f(cid:246)rvaltningen och fackf(cid:246)reningarna kan diskutera (i samr(cid:229)d) och vilket f(cid:246)rfarande man skall f(cid:246)lja f(cid:246)r att behandla dessa fr(cid:229)gor samt att s(cid:228)kerst(cid:228)lla h(cid:228)nsyn till deras representativitet och att f(cid:246)rvaltningens st(cid:246)d till de olika deltagarna i dialogen mellan arbetsmarknadens parter (fackf(cid:246)reningar, personalkommittØ) vad betr(cid:228)ffar antalet medarbetare motsvarar den roll de spelar i dialogen. Det f(cid:246)religger absolut inte n(cid:229)got f(cid:246)rslag om att registrera namn p(cid:229) fackf(cid:246)reningsmedlemmar som ett s(cid:228)tt att kontrollera representativiteten. I reformf(cid:246)rslaget f(cid:246)resl(cid:229)s ett kontroll- system f(cid:246)r att kunna kontrollera det antal medlemmar en fackf(cid:246)rening har s(cid:229) att varje fackf(cid:246)rening kan visa hur m(cid:229)nga personer den representerar. S(cid:229)som det klart och tydligt framg(cid:229)r av f(cid:246)rslaget (cid:228)r det dock inte obligatoriskt f(cid:246)r facken att till(cid:228)mpa ett s(cid:229)dant system. Man skulle kunna tillhandah(cid:229)lla exakta sifferuppgifter p(cid:229) andra s(cid:228)tt. Ett av de 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/125 alternativ som vissa fackanslutna redan funderar (cid:246)ver (cid:228)r att enas om en oberoende person eller myndighet som utf(cid:246)r kontrollen. Det (cid:228)r ett allm(cid:228)nt k(cid:228)nt faktum att de fackanslutna sj(cid:228)lva har intresse av att veta hur m(cid:229)nga kolleger som (cid:228)r medlemmar av deras organisation. Kommissionen skulle inte l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag som kr(cid:228)nker f(cid:246)reningsfriheten eller n(cid:229)gon annan medborgerlig r(cid:228)ttighet till sekretess. P(cid:229)st(cid:229)enden att n(cid:229)got s(cid:229)dant f(cid:246)rslag har lagts fram (cid:228)r helt utan grund. (2000/C 225 E/133) SKRIFTLIG FR¯GA E-2401/99 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till r(cid:229)det (13 december 1999) ˜mne: Den internationella r(cid:228)ttens f(cid:246)retr(cid:228)de framf(cid:246)r EU-r(cid:228)tten och efterlevnaden av f(cid:246)rdragsr(cid:228)ttsliga best(cid:228)mmelser om f(cid:246)rbindelsen Ijzer-Rhen De transeuropeiska n(cid:228)tens betydelse f(cid:246)r Europeiska unionen framg(cid:229)r av att budgeten f(cid:246)r dem ut(cid:246)kats. S(cid:229)v(cid:228)l anl(cid:228)ggandet av ny transportinfrastruktur som moderniseringen av befintlig s(cid:229)dan kommer i fr(cid:229)ga f(cid:246)r medfinansiering. I detta sammanhang f(cid:246)rtj(cid:228)nar fr(cid:229)gan om f(cid:246)rbindelsen Ijzer-Rhen s(cid:228)rskild uppm(cid:228)rksamhet fr(cid:229)n r(cid:229)det. Enligt artikel 12 i skiljedomsf(cid:246)rdraget mellan Belgien och Nederl(cid:228)nderna (av den 19 april 1839) och de belgisk-nederl(cid:228)ndska f(cid:246)rdrag detta gett upphov till, n(cid:228)mligen f(cid:246)rdraget av den 5 november 1842 och f(cid:246)rdraget av den 13 januari 1873 (det s(cid:229) kallade Ijzer-Rhen(cid:141)f(cid:246)rdraget) har Belgien r(cid:228)tt till en f(cid:246)rbindelse fram till tyska gr(cid:228)nsen genom domkretsen Sittard i Nederl(cid:228)nderna. Denna internationella genomfartsr(cid:228)tt fick sitt konkreta uttryck mellan 1869 och 1879 d(cid:229) den allra f(cid:246)rsta gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande j(cid:228)rnv(cid:228)gsf(cid:246)rbindelsen i Europa anlades. Efter f(cid:246)rsta och andra v(cid:228)rldskriget kom f(cid:246)rbindelsen Ijzer-Rhen mellan Antwerpen och Ruhromr(cid:229)det i Tyskland emellertid att falla ur bruk. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande l(cid:228)gger den nederl(cid:228)ndska regeringen utg(cid:229)ende fr(cid:229)n landets egen lagstiftning hinder i v(cid:228)gen f(cid:246)r att denna internationella j(cid:228)rnv(cid:228)gsf(cid:246)rbindelse (cid:229)ter skall tas i drift. 1. Erk(cid:228)nner r(cid:229)det att Belgien enligt artikel 12 i skiljedomsf(cid:246)rdraget mellan Belgien och Nederl(cid:228)nderna (av den 19 april 1839) och de belgisk-nederl(cid:228)ndska f(cid:246)rdrag detta gett upphov till, n(cid:228)mligen f(cid:246)rdraget av den 5 november 1842 och f(cid:246)rdraget av den 13 januari 1873 har Belgien r(cid:228)tt till en f(cid:246)rbindelse fram till tyska gr(cid:228)nsen genom domkretsen Sittard i Nederl(cid:228)nderna? 2. ˜r den nederl(cid:228)ndska milj(cid:246)lagstiftningen vid genomf(cid:246)randet av direktivet om livsmilj(cid:246)er underordnat de ovann(cid:228)mnda internationella f(cid:246)rdragen, eftersom en av f(cid:246)rdragsparterna i skiljedomsf(cid:246)rdraget mellan Belgien och Nederl(cid:228)nderna (Ryssland) inte (cid:228)r medlemsstat av EU? (Obs! I Wienkonventionen stadgas det ju uttryckligen att internationell r(cid:228)tt skall ha f(cid:246)retr(cid:228)de framf(cid:246)r nationell r(cid:228)tt). ˜mnar r(cid:229)det med beaktande av svaren p(cid:229) fr(cid:229)gorna 1. och 2. uppmana de nederl(cid:228)ndska myndig- 3. heterna att efterleva sina f(cid:246)rdragsr(cid:228)ttsliga f(cid:246)rpliktelser, i all synnerhet som f(cid:246)rverkligandet av f(cid:246)rbindelsen Ijzer-Rhen st(cid:229)r i samband med de grundl(cid:228)ggande principerna f(cid:246)r gemenskapen. Om inte, varf(cid:246)r inte? Svar (28 februari 2000) Den fr(cid:229)ga som den (cid:228)rade parlamentsledamoten tar upp omfattas inte av r(cid:229)dets beh(cid:246)righet. (2000/C 225 E/134) SKRIFTLIG FR¯GA E-2403/99 fr(cid:229)n Ilda Figueiredo (GUE/NGL) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: F(cid:246)rslag om nedsk(cid:228)rning av Poseima-programmet med 2 miljoner euro Den 9 november 1999 f(cid:246)relade kommissionen parlamentet sin (cid:228)ndringsskrivelse nr 4 till budgeten f(cid:246)r 2000 d(cid:228)r det f(cid:246)resl(cid:229)s en nedsk(cid:228)rning av Poseima-programmet (s(cid:228)rskilt program f(cid:246)r Madeira och Azorerna) med 2 miljoner euro och en (cid:246)kning av anslagen till Posei-programmen Poseidom (s(cid:228)rskilt program f(cid:246)r de franska utomeuropeiska departementen) och Poseican (s(cid:228)rskilt program f(cid:246)r Kanarie(cid:246)arna)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2468/99 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione. Trasposizione della direttiva 91/174/CEE.

eurovoc_concepts:
Austria
apiculture
biotope
complaint to the Commission
directive (EU)
infringement procedure (EU)
national implementing measure
national law
protection of animals

text: 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/139 A questa manifestazione politica, di carattere elettorale, hanno altres(cid:236) partecipato noti esponenti della coalizione governativa italiana, ad esempio il Segretario dei Democratici di sinistra Walter Veltroni. In questa occasione, il Presidente Prodi ha rilasciato dichiarazioni in favore del candidato dell(cid:146)Ulivo, Parisi. Non ritiene la Commissione inopportuna la partecipazione di suoi esponenti (e, a maggior ragione, 1. del suo Presidente Prodi) a manifestazioni dichiaratamente di carattere elettorale, come nel suddetto caso? Non ritiene questa condotta contraria al disposto ed allo spirito dell(cid:146)Art. 213 del 2. trattato di Amsterdam, e in particolare al paragrafo 2 che recita: «I membri della Commissione esercitano le loro funzioni in piena indipendenza, nell(cid:146)interesse generale della Comunit(cid:224)»? In futuro prevede il Presidente Prodi di partecipare ad analoghi meeting elettorali in Italia, magari 3. delle altre due coalizioni elettorali? Risposta comune data dal sig. Prodi in nome della Commissione alle interrogazioni scritte E-2459/99, E-2600/99 e E-2628/99 (7 febbraio 2000) Come costantemente ribadito dalla Commissione nelle sue risposte alle interrogazioni scritte o orali presentate dagli onorevoli parlamentari (1), i membri della Commissione sono politici che svolgono una funzione politica e che conservano, nel rispetto degli obblighi imposti dalla loro funzione, la libert(cid:224) di esprimere, in piena indipendenza e sotto la loro esclusiva responsabilit(cid:224), la propria opinione personale. (1) Cfr. ad esempio la risposta del Presidente Rey alla interrogazione orale n. 10/68 dell(cid:146)on. Habib-Deloncle e le risposte della Commissione alle interrogazioni scritte n. 44/83 dell(cid:146)on. Gendebien (cid:129) GU C 197 del 25. 7. 1983, n. 1682/85 dell(cid:146)on. Vandemeulebroucke (cid:129) GU C 55 del 10. 3. 1986, E-1404/97 dell(cid:146)on. Pasty (cid:129) GU C 391 del 23. 12. 1997 ed E-2617/98 dell(cid:146)on. Wibe (cid:129) GU C 96 dell(cid:146)8. 4. 1999. (2000/C 225 E/151) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2468/99 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Trasposizione della direttiva 91/174/CEE Nel 1997 la federazione austriaca degli apicoltori ha presentato un reclamo alla Commissione per la mancata trasposizione della direttiva 91/174/CEE (1). (cid:129) Ha la Commissione avviato al riguardo una procedura di accertamento? (cid:129) Ha reso la Repubblica austriaca un parere in merito? (cid:129) Ha la Commissione concluso la procedura di accertamento? (cid:129) Qual Ł il risultato di tale accertamento? (1) GU L 85 del 5. 4. 1991, pag. 37. Risposta del sig. Byrne a nome dela Commissione (9 febbraio 2000) L(cid:146)(cid:214)sterreichischer Imkerbund ha presentato alla Commissione una denuncia riguardante il fatto che le autorit(cid:224) regionali della Bassa Austria, della Carinzia e della Stiria vietano l(cid:146)allevamento di api della razza Buckfast, ponendo la questione della compatibilit(cid:224) di tali misure con il disposto della direttiva 91/174/CEE del Consiglio, del 25 marzo 1991, relativa alle condizioni zootecniche e genealogiche in materia di commercializzazione di animali di razza e modificante le direttive 77/504/CEE e 90/425/CEE. C 225 E/140 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 Per quanto riguarda questa direttiva, la Commissione puo(cid:146) confermare che una procedura d(cid:146)infrazione ai sensi dell(cid:146)art. 226 (ex art. 169) del trattato CE Ł stata effettivamente avviata contro l(cid:146)Austria per mancata comunicazione delle misure di frattempo chiusa dopo la comunicazione di tali misure. trasposizione. Tale procedura Ł stata nel E(cid:146) tuttavia opportuno precisare che la Corte di giustizia, nella causa C-67/97 riguardante l(cid:146)allevamento di una specie di api non indigena sull(cid:146)isola di L(cid:230)sł (DK), Ł giunta a constatare che, poichØ nessuna misura d(cid:146)applicazione Ł stata adottata nel settore delle api, la direttiva 91/174/CE non risulta applicabile e che pertanto rimangono applicabili le normative nazionali vigenti entro i limiti degli artt. 28 e 30 (ex artt. 30 e la Corte ha ritenuto che una regolamentazione 36) del comportante il divieto di allevare api su un(cid:146)isola come l(cid:146)isola di L(cid:230)sł, di una specie diversa dalla sottospecie Apis mellifera mellifera deve essere considerata giustificata, ai sensi dell(cid:146)art. 30 del trattato CE (ex art. 36) ai fini della protezione della salute e della vita degli animali. La Commissione considera che tale giurisprudenza, territori di condizioni, potrebbe del pari estensione maggiore di quello dell(cid:146)isola di L(cid:230)sł. trattato CE. Nella causa summenzionata, in determinate applicarsi ad altri E(cid:146) attualmente in corso un esame per determinare se esistono nelle regioni austriache suindicate le condizioni per una limitazione dell(cid:146)allevamento di alcune specie di api. (2000/C 225 E/152) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2469/99 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Risposta all(cid:146)interrogazione E-1056/99 Nella sua risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-1056/99 (1) del 20. 4. 1999 la Commissione ha dichiarato che intende invitare le autorit(cid:224) austriache a fornire informazioni sul tipo delle prestazioni assicurative, gli oggetti assicurati e i contratti assicurativi esistenti. (cid:129) Ha la Commissione ottenuto tali informazioni? (cid:129) Sono applicabili nella fattispecie la direttiva 92/50/CEE del Consiglio (2) che coordina le procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici di servizi e (cid:129) la direttiva 93/37/CEE del Consiglio (3) che coordina le procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici dei lavori? (cid:129) Cosa ne consegue in relazione alla mia interrogazione scritta del 20. 4. 1999? (1) GU C 348 del 3. 12. 1999, pag. 149. (2) GU L 209 del 24. 7. 1992, pag. 1. (3) GU L 199 del 9. 8. 1993, pag. 54. Risposta del sig. Bolkestein a nome della Commissione (20 gennaio 2000) I servizi assicurativi cui si riferisce l(cid:146)onorevole parlamentare riguardano contratti per l(cid:146)«assicurazione sulla casa» d(cid:146)immobili di propriet(cid:224) municipale, conclusi dalla citt(cid:224) di Vienna con compagnie assicurative, in rapporto a sue propriet(cid:224). Come gi(cid:224) dichiarato nella risposta E-1056/99 (1) della Commissione all(cid:146)interrogazione dell(cid:146)onorevole parlamentare, le autorit(cid:224) austriache sono state sollecitate a fornire ulteriori informazioni sulla natura, il valore e la durata del contratto. Sulla base delle informazioni ricevute la Commissione ha riscontrato che la citt(cid:224) di Vienna ha stipulato 1850 contratti assicurativi sulla casa di durata decennale. Circa 100 contratti scadranno nell(cid:146)anno 2001. Le assicurazioni sottoscritte dalla citt(cid:224) di Vienna possono essere classificate come servizi a termini dell(cid:146)allegato I A Categoria 6 (servizi finanziari) della Direttiva 92/50/CEE del Consiglio, del 18 giugno 1992, che coordina le procedure di aggiudicazione degli appalti pubblici di servizi. L(cid:146)obbligo di pubblicazione (cid:129) qualora sia raggiunta la soglia stabilita dalla direttiva (cid:129) vige solo per contratti stipulati dopo l(cid:146)adesione dell(cid:146)Austria alla Comunit(cid:224)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2489/99 van Robert Evans (PSE) aan de Commissie. Griekse slachthuizen.

eurovoc_concepts:
Greece
animal welfare
directive (EU)
infringement procedure (EU)
meat processing industry
protection of animals
slaughter of animals
veterinary inspection

text: 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/147 uitvoering van de opdracht sociale verplichtingen in acht moeten worden genomen, op voorwaarde dat dit geen discriminatie van inschrijvers uit andere lidstaten inhoudt en dat de opdracht voldoende transparant blijft (bijvoorbeeld door de sociale verplichtingen te vermelden in de aankondiging van de opdracht of in het bestek). De richtlijnen betreffende overheidsopdrachten voorzien bovendien ook in de mogelijkheid om gegadigden die hun sociale verplichtingen en de sociale wetgeving niet naleven, uit te sluiten. De Commissie is van plan om in de nieuwe financiºle regelgeving die zij momenteel opstelt, de mogelijk- heid op te nemen om gegadigden uit te sluiten als zij niet hebben voldaan aan hun sociale verplichtingen of zich schuldig hebben gemaakt aan fraude of corruptie. Dit geldt zowel voor overheidsopdrachten die door de Commissie worden gegund als voor opdrachten die uit de begroting van de Gemeenschappen worden gefinancierd. (1) COM(98) 143 def. (2) PB C 341 van 29. 11. 1999. (2000/C 225 E/160) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2489/99 van Robert Evans (PSE) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Griekse slachthuizen Eerder dit jaar maakte Compassion in World Farming (CIWF) filmopnamen in Griekse slachthuizen. In twee schapenabattoirs werden de dieren niet bedwelmd alvorens hun de keel werd doorgesneden. Dat is duidelijk in strijd met richtlijn 93/119/EG van de Raad inzake de bescherming van dieren bij het slachten of doden. In een derde Grieks schapenabattoir werden de dieren wel bedwelmd, maar op zo onbeholpen wijze dat de dieren voordat of nadat hun de keel werd doorgesneden weer tot bewustzijn kwamen. In dit abattoir, alsook in een Grieks varkensslachthuis,werd een aantal inbreuken op richtlijn 93/119/EG (1) van de Raad geconstateerd. Deze inbreuken werden alle door de CIWF aan de Commissie gemeld. Welke maatregelen denkt de Commissie in verband hiermee voor te stellen om te verzekeren dat richtlijn 93/119/EG van de Raad in de Griekse slachthuizen voortaan zal worden nageleefd? (1) PB L 340 van 31. 12. 1993, blz. 21. Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (28 januari 2000) Veterinaire deskundigen van het Voedsel- en Veterinair Bureau (VVB) van de Commissie hebben tekortko- mingen geconstateerd bij het bedwelmen en doden van dieren in slechthuizen in Griekenland tijdens in november en december 1998 uitgevoerde inspectiebezoeken. Deze verslagen zijn gepubliceerd op de website van de Commissie (http://europa. eu. int/comm/dg24/health/vi/reports/index). De Commissie heeft de Griekse autoriteiten verzocht actie te ondernemen om ervoor te zorgen dat wordt voldaan aan de eisen van Richtlijn 93/119/EG van de Raad van 22 december 1993 inzake de bescherming van dieren bij het slachten of doden (1). Het Griekse ministerie van Landbouw heeft de Commissie geantwoord dat (cid:132)de centrale veterinaire dienst alle nodige administratieve maatregelen heeft genomen en alles in het werk heeft gesteld om de wetgeving te doen naleven (Richtlijnen 91/628/EEG en 93/119/EEG van 19 november 1991 inzake de bescherming van dieren tijdens het vervoer en tot wijziging van Richtlijnen 90/425/EEG en 91/496/EEG (2))(cid:148). Het Griekse ministerie van Landbouw heeft voor februari 2000 ook een workshop voor de dierenartsen van de Griekse staat inzake het welzijn van dieren tijdens het vervoer en het slachten gepland. Een ander inspectiebezoek aan Griekenland is voor begin 2000 gepland om de huidige situatie in verband met het welzijn van dieren te onderzoeken. C 225 E/148 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 Verder heeft de Commissie onlangs een aantal klachten van dierenbeschermingsorganisaties ontvangen, waarin deze stellen dat de bepalingen van Richtlijn 93/119/EG van de Raad in een aantal Griekse slachthuizen nog steeds worden overtreden. De Commissie is van mening dat de klachten die zij heeft ontvangen ten minste gedeeltelijk worden bevestigd door de hierboven vermelde inspectiebezoeken. De Commissie heeft onlangs een inbreukprocedure tegen Griekenland ingesteld ten aanzien van de niet- naleving van de hierboven vermelde richtlijn. (1) (2) PB L 340 van 31. 12. 1993. PB L 340 van 11. 12. 1991. (2000/C 225 E/161) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2494/99 van Heidi Hautala (Verts/ALE) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: De bescherming van de wildezalmstand in de Tornionjoki De Finse regering vaardigde in 1996 een met betrekking tot het behoud van de wildezalmstand in de Baltische Zee belangrijke verordening inzake visvangst uit, waarmee ze de toegang van de zalm tot de voortplantingszones wilde veiligstellen. Als gevolg daarvan verbeterde de aanwas van jonge zalm in de Tornionjoki en de Simojoki tijdelijk opmerkelijk. In 1998 werden de beperkingen voor de visvangst op zee minder streng gemaakt en in de Tornionjoki vielen de zalmvangsten terug tot de helft in vergelijking met het jaar ervoor. Samen met de minder strenge bescherming van het zeegebied hebben ook de voor het stuk zee aan de monding van de Tornionjoki afgeleverde uitzonderingsvergunningen voor de vangst van de grote marene gedurende de verbodsperiode op zalmvisserij, een invloed gehad op het behoud en de aanwas van de zalmbevolking. Aan de voor de vangst van de grote marene bestemde vishaken blijft heel wat anadrome zalm hangen. Cruciale problemen zijn voorts de sinds jaren aan de gang zijnde overbevissing op zee, de problemen die verband houden met het toezicht op de visvangst en de verschillende standpunten van de Finse en Zweedse met visvangst belaste overheden op het vlak van visvangst en natuurbehoud. De wilde zalm in de Baltische-Zeeregio staat op de EU-lijst van bedreigde diersoorten en de genetische diversiteit van de wildezalmstand is als gevolg van de langdurige overbevissing verminderd. Welke concrete maatregelen is de Commissie van plan te nemen om de bedreigde wildezalmstand in de Baltische Zee te beschermen? Is de Commissie ertoe bereid maatregelen te nemen tegen de illegale visvangst op zee als de Finse regering dit niet doet? Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (14 januari 2000) De Commissie heeft geconstateerd dat de vooruitzichten voor het zalmbestand in de Oostzee zijn verbeterd. In februari 1997 heeft de Internationale Visserijcommissie voor de Oostzee (IBSFC) een actieplan voor de zalm goedgekeurd. Met dit actieplan wordt beoogd te komen tot een natuurlijke productie die ten minste 50 % bedraagt van de potentiºle capaciteit van alle voor wilde zalm geschikte rivieren, de betrokken habitats te verbeteren en de zalm weer terug te brengen in de rivieren waar deze soort kan voorkomen. Dit plan is aangevuld met nationale maatregelen, zoals het sluiten van gebieden en het beperken van de perioden waarin op zalm mag worden gevist. De Internationale Raad voor het Onderzoek van de Zee (ICES) heeft bevestigd dat dankzij de genomen beheersmaatregelen de aantallen wilde zalmen die weer in de oorspronkelijke rivieren terugkeren, aanzien- lijk zijn toegenomen. Doordat er in de rivieren meer wilde zalmen paaien, komt er nu ook meer jonge zalm in het wild voor. Niet in alle zalmrivieren is dezelfde verbetering geconstateerd. Wat echter de rivier de Torne(cid:229) betreft, is de toename zeer aanzienlijk en volgens ICES-rapporten zijn er delen van deze rivier die voor het eerst sinds de Tweede Wereldoorlog weer zalm bevatten. Volgens de ICES en nationale bronnen is de productie in de rivier de Torne(cid:229) niet dramatisch gedaald. De productie in 1998 was integendeel ØØn van de hoogste sinds het begin van de jaren zeventig. De productie in 1999 vertoont weliswaar een daling, maar blijft zeer goed