title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2320/99 di Freddy Blak (PSE) alla Commissione. Danni alla salute dovuti all'uso del mouse.

eurovoc_concepts: European Agency for Safety and Health at Work

text: C 225 E/98 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 ¨ compito delle autorit(cid:224) di regolamentazione degli Stati membri applicare i principi della legislazione comunitaria del settore farmaceutico e decidere di fatto in merito alle autorizzazioni e alle limitazioni (ad es. l(cid:146)obbligo di ricetta medica) relative ai prodotti specifici. La Commissione non intende modificare le procedure in vigore. PoichØ l(cid:146)applicazione pratica dei principi di cui sopra Ł di competenza degli Stati membri, la Commissione non Ł in grado di rispondere alle domande estremamente precise dell(cid:146)onorevole parlamentare relative a particolari prodotti e lo invita pertanto a prendere visione dei risultati delle attivit(cid:224) del «gruppo di lavoro sui medicinali a base di erbe» presso l(cid:146)Agenzia europea di valutazione dei medicinali (EMEA) di Londra. Tale gruppo di lavoro Ł stato costituito allo scopo di garantire un(cid:146)armonizzazione graduale delle procedure di valutazione della sicurezza e dell(cid:146)efficacia dei medicinali a base di erbe commercializzati nella Comunit(cid:224). Le relazioni sulle sue attivit(cid:224) si trovano al seguente indirizzo web: http://www. eudra. org/emea. html. (1) GU 22 del 9. 2. 1965. (2) GU L 243 del 15. 9. 1999. (2000/C 225 E/098) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2320/99 di Freddy Blak (PSE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Danni alla salute dovuti all(cid:146)uso del mouse Gli effetti dell(cid:146)uso del mouse appaiono come il maggiore rischio futuro di lesioni sui luoghi di lavoro. I danni conseguenti all(cid:146)impiego del mouse vengono descritti dai ricercatori come la nuova grande malattia professionale futura. Una ricerca danese del comune di ¯rhus sui fastidi dovuti al lavoro allo schermo dimostra che anche solo quattro ore al giorno sono sufficienti per provocare danni all(cid:146)articolazione delle mani, al gomito, alla nuca e alle spalle (danni HANS). Ma non sono soltanto gli utilizzatori intensivi di materiale di elaborazione dati che rientrano in questo gruppo a rischio. Piø della met(cid:224) di tutti i lavoratori allo schermo che sono stati esaminati lamentano fastidi. Messi a confronto con altri gruppi, che normalmente lamentano la maggior parte dei cosiddetti danni HANS risulta che il lavoro allo schermo Ł fisicamente altrettanto pesante. La Commissione vorr(cid:224) chiarire se Ł a conoscenza di analoghe ricerche europee sulla portata dei danni dovuti al mouse? La ricerca danese dimostra anche che purtroppo ci vorr(cid:224) ancora molto tempo prima che la direttiva UE sul lavoro allo schermo venga rispettata. Soltanto il 36 % dei tavoli da lavoro Ł regolabile in altezza, e soltanto il 30 % dei lavoratori ha la possibilit(cid:224) di riposare gli avambracci durante il lavoro alla tastiera o con il mouse. La Commissione ha una visione completa dell(cid:146)attuazione della direttiva relativa al lavoro allo schermo negli altri Stati membri? La Commissione prender(cid:224) l(cid:146)iniziativa di aggiornare la direttiva sul lavoro allo schermo in modo da tener conto di eventuali nuove conoscenze sui danni conseguenti all(cid:146)uso del mouse? Risposta della sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (17 gennaio 2000) La direttiva 90/270/CEE del Consiglio, del 29 maggio 1990, che prevede le prescrizioni minime di lavoro su attrezzature dotate di schermi di visualizzazione (1) Ł stata sicurezza e di sanit(cid:224) relative al trasposta da tutti gli Stati membri nelle rispettive legislazioni. Ai sensi dell(cid:146)art. 11, par. 3, gli Stati membri presentano una relazione alla Commissione ogni quattro anni sull(cid:146)attuazione pratica delle disposizioni di tale direttiva, indicando i punti di vista espressi dalle parti sociali. Tali relazioni hanno consentito finora alla Commissione di ricavare un quadro generale dell(cid:146)esecu- zione pratica della direttiva. 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/99 La Commissione ha peraltro effettuato nel 1997 una valutazione degli studi scientifici e dei pareri espressi dagli ambienti interessati, segnatamente per quanto attiene al lavoro svolto utilizzando il «mouse». Stando ai risultati di tale valutazione, la direttiva 90/270/CEE copre sufficientemente tali aspetti, segnatamente con riferimento al punto 1d) dell(cid:146)allegato, che prescrive una superficie di lavoro di sufficienti dimensioni per consentire, il mouse) e una posizione comoda per i lavoratori interessati. fra l(cid:146)altro, una disposizione flessibile dell(cid:146)attrezzatura accessoria (ad es. , Con riferimento alla regolazione dei tavoli di la direttiva 90/270/CEE non contiene prescrizioni minime ma stabilisce piuttosto che la sedia di lavoro debba essere regolabile in altezza e che lo schienale sia adattabile in altezza e come inclinazione. lavoro in altezza, Inoltre, al fine di valutare l(cid:146)esigenza di un(cid:146)eventuale azione comunitaria relativa ai fattori di rischio per i disturbi alle membra, le informazioni raccolte a tale riguardo dall(cid:146)agenzia europea per la sicurezza e la salute sul lavoro sono state trasmesse, per richiederne il parere, al comitato consultivo per la sicurezza, la l(cid:146)igiene e la tutela della salute sul Commissione adotter(cid:224) i provvedimenti necessari. lavoro. Una volta ricevuto il parere di tale comitato, luogo di (1) GU L 156 del 21. 6. 1990. (2000/C 225 E/099) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2321/99 di Michl Ebner (PPE-DE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Servizio civile e di solidariet(cid:224) europeo In considerazione del fatto che in numerosi Stati membri Ł stato abolito il servizio militare obbligatorio, o perlomeno si discute in merito alla riforma del servizio militare obbligatorio, e che il Parlamento ha approvato, il 22. 9. 1995, una risoluzione sull(cid:146)istituzione di un servizio civile europeo in cui si invita la Commissione a presentare una proposta sull(cid:146)istituzione di un servizio civile europeo, l(cid:146)interrogante chiede alla Commissione di comunicare se essa sta prendendo in considerazione la possibilit(cid:224) di adottare iniziative e misure volte a istituire un servizio civile e di solidariet(cid:224) della durata di 3-4 mesi aperto in ugual misura a tutti, donne e uomini? Risposta del Commissario Reding a nome della Commissione (28 gennaio 2000) Un programma di servizio civile e di solidariet(cid:224) Ł stato istituito con la decisione n. 1686/98/CE del Parlamento e del Consiglio del 20 luglio 1998 che stabilisce il programma d(cid:146)azione comunitaria «Servizio volontario europeo per i giovani (1)». Il programma ha i seguenti obiettivi (articolo 1): ((cid:133))Esso Ł destinato, nel rispetto della parit(cid:224) di opportunit(cid:224) fra gli uomini e le donne, a stimolare la mobilit(cid:224) e la solidariet(cid:224) dei giovani nel contesto di una cittadinanza attiva, a promuovere un(cid:146)espe- rienza di educazione informale in diversi settori d(cid:146)attivit(cid:224) e a consentire loro di acquisirla, gettando cos(cid:236) le basi per il loro orientamento futuro, a incoraggiare, mediante la loro partecipazione ad attivit(cid:224) transnazionali di utilit(cid:224) collettiva, ideali di democrazia, tolleranza e solidariet(cid:224) nel contesto della costruzione europea nonchØ alla cooperazione tra la Comunit(cid:224) europea e i paesi terzi. loro contributo attivo al servizio degli il Occorre tuttavia sottolineare che il servizio volontario europeo non si sostituisce al servizio militare o a quello alternativo, che rientrano nella competenza degli Stati membri in conformit(cid:224) al principio di sussidiariet(cid:224). A riguardo, il considerando 21 della decisione afferma: Considerando che Ł necessario che le attivit(cid:224) di servizio volontario europeo non si sostituiscano al servizio militare, alle formule di servizi alternativi previsti in particolare nel caso dell(cid:146)obiezione di coscienza e al servizio civile obbligatorio esistenti in vari Stati membri ((cid:133)). Le attivit(cid:224) del servizio volontario europeo si svolgeranno dall(cid:146)anno 2000 in poi nel contesto del programma d(cid:146)azione comunitaria «Gioventø» (2), attualmente in fase di discussione


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2325/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione. Salvaguardia dei pescherecci tradizionali.

eurovoc_concepts:
Greece
heritage protection
museum
shipbuilding

formats: html pdf print

text: C 219 E/146 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 Per poter paragonare i livelli registrati nel fiume Kymijoki con quelli degli altri fiumi, la Commissione avrebbe bisogno di maggiori informazioni sulle modalit(cid:224) di calcolo dei dati forniti. Sarebbe particolar- mente utile disporre di informazioni sulle concentrazioni delle varie sostanze congeneri e sulle profondit(cid:224) alle quali sono state effettuate le misurazioni e sapere se i risultati sono stati calcolati mediante la procedura adottata dall(cid:146)Organizzazione del trattato dell(cid:146)Atlantico del Nord/ Comitato per i pericoli della societ(cid:224) moderna (NATO/CCMS). Allo stato attuale, informazioni piø dettagliate, risulta difficile valutare la situazione. La Commissione sarebbe pertanto grata se l(cid:146)onorevole parlamentare potesse fornire ulteriori dati in merito al tema in oggetto. in assenza di In linea di principio, il caso descritto nell(cid:146)interrogazione non Ł contemplato dalla legislazione comunitaria in materia di ambiente. Di conseguenza, le possibilit(cid:224) di avviare un(cid:146)azione a livello comunitario sono limitate. (2000/C 219 E/183) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2316/99 di Niall Andrews (UEN) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Mancato pagamento da parte di una societ(cid:224) del Mali di finanziamenti, come stabilito da contratto, alla ditta irlandese, Cormer Machinery International Una societ(cid:224) irlandese, Cormer Machinery International Ltd. , ha stipulato un contratto con Itema, una societ(cid:224) del Mali a partecipazione statale, concernente la fornitura e l(cid:146)installazione di macchinari tessili di seconda mano. Il prezzo del contratto ammontava a 2,5 milioni di dollari e un deposito iniziale di 850. 000 dollari Ł stato approvato dal ministro delle Finanze del Mali e ricevuto dalla societ(cid:224) irlandese nel 1996. L(cid:146)importo di 1,65 milioni di dollari non Ł stato trasmesso da Itema a Cormer Machinery International e risulta pertanto ancora non saldato. Sono state effettuate numerose discussioni in ordine a tale questione tra la societ(cid:224) irlandese e la Direzione per lo sviluppo della Commissione europea, nonchØ a livello informale, nell(cid:146)ambito dell(cid:146)Assemblea paritetica ACP/UE. Intende il Commissario per lo sviluppo, sig. Nielson, richiedere una riunione urgente con il rappresentante del Mali presso l(cid:146)Unione europea affinchØ fornisca una spiegazione circa il motivo per cui tale societ(cid:224) del Mali non ha ancora versato a Cormer Machinery International Ltd. i fondi che aveva accettato di versare a tale societ(cid:224) irlandese e intende il Commissario tenermi naturalmente informato in merito a tutti gli sviluppi al riguardo fino a quando i gravi problemi sopra illustrati non saranno stati risolti pienamente e in modo soddisfacente? Risposta data dal sig. Nielson In nome della Commissione (21 dicembre 1999) Sia la direzione generale sviluppo a Bruxelles che la delegazione della Commissione a Bamako sono al corrente della controversia tra la Cormer Machinery International Ltd e l(cid:146)Itema. Il capo delegazione a Bamako ha in via informale sollevato il problema presso le autorit(cid:224) del Mali, in particolare presso il ministero delle Finanze. ¨ tuttavia evidente che la Commissione non ha competenza in tale ambito, trattandosi di una controversia commerciale tra due aziende. In questi casi, lo strumento di composizione piø appropriato Ł l(cid:146)arbitrato internazionale. (2000/C 219 E/184) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2325/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Salvaguardia dei pescherecci tradizionali (13 dicembre 1999) Rispondendo alla nostra interrogazione E-3436/95 (1) sulla salvaguardia del patrimonio industriale e, in particolare, sui pescherecci del Mediterraneo orientale, la Commissione faceva riferimento all(cid:146)allora imminente adozione del programma Raffaello, confermando che «qualora vi siano delle iniziative connesse 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/147 allo specifico campo d(cid:146)interesse dell(cid:146)onorevole parlamentare. , queste verranno senz(cid:146)altro prese in esame dalla Commissione». In molte isole greche sopravvivono pescherecci di legno tradizionali, costruiti con attrezzi manuali e con tecniche che spesso risalgono ai primi anni dell(cid:146)epoca bizantina e sono ormai in disuso. PoichØ diversi musei del paese mostrano un vivo interesse ad avere tra le loro collezioni queste imbarcazioni, ma non sono in grado di sobbarcarsi ai costi d(cid:146)acquisto e di manutenzione: (cid:129) pu(cid:242) la Commissione dire se siffatti costi possono essere cofinanziati (cid:129) in caso affermativo, da quali programmi? (1) GU C 112 del 17. 4. 1996, pag. 31. Risposta del commissario Reding a nome della Commissione (20 gennaio 2000) Come l(cid:146)onorevole membro sapr(cid:224), il programma Raffaello si Ł concluso nel 1999 e nel 2000 sar(cid:224), con i programmi Caleidoscopio e Arianna, sostituito dal programma quadro «Cultura 2000». Uno degli obiettivi del programma «Cultura 2000» Ł quello di incoraggiare le iniziative di partenariato europee miranti allo scambio di informazioni, esperienze e know-how, allo scopo di dare risalto alle migliori pratiche esistenti nel campo della conservazione e della valorizzazione del patrimonio culturale europeo. In questo contesto, i migliori metodi di conservazione e d(cid:146)esposizione riguardanti il settore del patrimonio nautico potrebbero far parte di progetti da presentare nel quadro del programma «Cultura 2000», purchØ naturalmente i progetti rispondano ai criteri di ammissibilit(cid:224) del programma. I costi di acquisto delle imbarcazioni e dei lavori di conservazione o di restauro non saranno tuttavia coperti dal programma. (2000/C 219 E/185) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2327/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Contributo comunitario ai costi di trasporto delle esportazioni di prodotti ortofrutticoli dalla Grecia I problemi che gli esportatori greci di frutta e verdura destinata ai mercati europei devono affrontare a causa degli elevati costi di trasporto (grandi distanze e rincaro delle tariffe di trasporto da parte dei corrieri nei periodi di maggiore richiesta) si sono aggravati a seguito della guerra in Iugoslavia e del conseguente dissesto della rete stradale; ci(cid:242) costringe gli operatori del settore a utilizzare percorsi alternativi che per(cid:242) hanno alti costi in termine di tempo e denaro. Da una comunicazione del Ministero ellenico dell(cid:146)agricoltura si Ł appreso che il Direttore generale della Direzione Generale VI, sig. Lagras, avrebbe riconosciuto, nel corso di un incontro con il viceministro dell(cid:146)agricoltura greco, sig. Vrettos, il 6 luglio 1999, la necessit(cid:224) di affrontare il problema e ha chiesto alla Grecia di fornire ulteriori elementi in modo da regolarizzare la situazione. E(cid:146) disposta la Commissione ad affrontare il problema del rincaro delle tariffe di trasporto che colpisce gli esportatori greci di frutta e verdura? Ha la Grecia presentato i dati necessari perchØ si possa procedere a regolarizzare la situazione? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (21 dicembre 1999) La Commissione conferma che la Grecia ha fornito tutte le informazioni Commissione per esaminare le difficolt(cid:224) incontrate dagli esportatori greci. tecniche richieste dalla


title: Directiva 1999/93/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind un cadru comunitar pentru semnăturile electronice

eurovoc_concepts:
electronic signature
legal status
market access
single market

formats: fmx4 pdf print xhtml

text: 120 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 28 31999L0093 19. 1. 2000 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 13/12 DIRECTIVA 1999/93/CE A PARLAMENTULUI EUROPEAN Ș(cid:13) I A CONSILIULUI din 13 decembrie 1999 privind un cadru comunitar pentru semnăturile electronice PARLAMENTUL EUROPEAN Ș(cid:13) I CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 47 alineatul (2) ș(cid:13)i articolele 55 ș(cid:13)i 95, având în vedere propunerea Comisiei (1), având în vedere avizul Comitetului Economic ș(cid:13)i Social (2), având în vedere avizul Comitetului Regiunilor (3), hotărând în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 251 din tratat (4), întrucât: (1) (2) (3) (4) La 16 aprilie 1997, Comisia a prezentat Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic ș(cid:13)i Social ș(cid:13)i Comitetului Regiunilor o comunicare privind o inițiativă europeană în domeniul comerțului electronic. La 8 octombrie 1997, Comisia a prezentat Parlamentului European, Consiliului, Comitetului Economic ș(cid:13)i Social ș(cid:13)i Comitetului Regiunilor o comunicare privind asigurarea în comunicarea electronică – securității ș(cid:13)i a încrederii având în vedere un cadru european pentru semnături digitale ș(cid:13)i codare. La 1 decembrie 1997, Consiliul a invitat Comisia să pre- zinte, cât de repede cu putință, o propunere de directivă a Parlamentului privind ș(cid:13)i semnăturile digitale. a Consiliului European ș(cid:13)i care servicii aferente Comunicarea ș(cid:13)i comerțul electronic necesită „semnături electronice” să permită autentificarea datelor; normele divergente în ceea ce pri- veș(cid:13)te recunoaș(cid:13)terea semnăturilor electronice ș(cid:13)i acreditarea prestatorilor de servicii de certificare în statele membre pot în calea utilizării constitui un obstacol considerabil comunicațiilor electronice ș(cid:13)i a comerțului electronic; pe de altă parte, stabilirea unui cadru comunitar clar privind condițiile aplicabile semnăturilor electronice ar contribui la sporirea încrederii la acceptarea generală a acestora; legislațiile statelor membre nu trebuie să împiedice libera circulație a mărfurilor ș(cid:13)i a serviciilor pe piața internă. în noile tehnologii ș(cid:13)i (5) Trebuie promovată interoperabilitatea produselor de semnătură electronică; în conformitate cu articolul 14 din tratat, piața internă cuprinde o zonă fără frontiere interne, JO C 325, 23. 10. 1998, p. 5. JO C 40, 15. 2. 1999, p. 29. JO C 93, 6. 4. 1999, p. 33. (1) (2) (3) (4) Avizul Parlamentului European din 13 ianuarie 1999 (JO C 104, 14. 4. 1999, p. 49), Poziția comună a Consiliului din 28 iunie 1999 (JO C 243, 27. 8. 1999, p. 33) ș(cid:13)i Decizia Parlamentului European din 27 octombrie 1999 (nepublicată încă în Jurnalul Oficial). Decizia Consiliului din 30 noiembrie 1999. în care libera circulație a mărfurilor este asigurată; trebuie respectate cerințe esențiale speciale privind produsele de semnătură electronică în vederea asigurării liberei circula- ții pe piața internă ș(cid:13)i a sporirii încrederii în semnăturile electronice, fără să se aducă atingere Regulamentului (CE) nr. 3381/94 al Consiliului din 19 decembrie 1994 de sta- bilire a unui regim comunitar de control al exportului de bunuri cu dublă utilizare (5) sau Deciziei 94/942/PESC a Consiliului din 19 decembrie 1994 privind acțiunea comună adoptată de Consiliu cu privire la controlul expor- tului de bunuri cu dublă utilizare (6). Prezenta directivă nu armonizează furnizarea de servicii în ceea ce priveș(cid:13)te caracterul confidențial al informațiilor în cazul în care fac obiectul unor dispoziții de drept intern privind ordinea publică sau siguranța publică. Piața internă asigură libera circulație a persoanelor, drept pentru care cetățenii ș(cid:13)i rezidenții Uniunii Europene intră din ce în ce mai des în contact cu autoritățile din alte state membre decât cel în care îș(cid:13)i au reș(cid:13)edința; disponibilitatea comunicațiilor electronice poate reprezenta un mare ajutor în acest sens. Rapiditatea progresului tehnologic ș(cid:13)i caracterul global al Internetului impun o abordare deschisă a tuturor tehnologiilor ș(cid:13)i serviciilor care permit autentificarea date- lor pe cale electronică. Semnăturile electronice sunt folosite într-un număr variat de circumstanțe ș(cid:13)i aplicații, fapt ce conduce la apariția unei noi serii de servicii ș(cid:13)i produse legate de sau utilizate pentru semnăturile electronice; definirea respectivelor produse ș(cid:13)i servicii nu trebuie să se limiteze la eliberarea ș(cid:13)i gestionarea certificatelor, ci să cuprindă totodată alte servicii ș(cid:13)i produse care utilizează semnături electronice sau care sunt aferente acestora, precum serviciile de înregistrare, serviciile de imprimare a datei ș(cid:13)i a orei, serviciile de repertorizare, serviciile consultanță referitoare la semnăturile electronice. sau serviciile de informatice (6) (7) (8) (9) (10) Piața internă permite prestatorilor de servicii de certificare să îș(cid:13)i dezvolte activitățile internaționale în vederea sporirii caracterului lor competitiv, oferind astfel consumatorilor ș(cid:13)i întreprinderilor noi posibilități de a face schimb de informații ș(cid:13)i de a desfăș(cid:13)ura schimburi comerciale pe cale electronică, indiferent de frontiere; pentru a stimula furni- zarea la nivel comunitar de servicii de certificare pe rețele deschise, prestatorii de servicii de certificare trebuie să aibă libertatea de a-ș(cid:13)i oferi serviciile fără o autorizație prealabilă; prin autorizație prealabilă se înțelege nu numai orice (5) (6) JO L 367, 31. 12. 1994, p. 1, regulament astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 837/95 (JO L 90, 21. 4. 1995, p. 1). JO L 367, 31. 12. 1994, p. 8, decizie astfel cum a fost modificată ultima dată prin Decizia 1999/193/PESC (JO L 73, 19. 3. 1999, p. 1). 13/vol. 28 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 121 autorizație pe care prestatorul de servicii de certificare trebuie să o obțină printr-o decizie a autorităților compe- tente înainte să poată presta serviciile de certificare, ci ș(cid:13)i orice alte măsuri cu acelaș(cid:13)i efect. (17) (11) (12) (13) Programele voluntare de acreditare care urmăresc atinge- rea unui nivel mai bun de furnizare a serviciilor pot con- stitui, pentru prestatorii de servicii de certificare, cadrul propice de perfecționare a serviciilor în vederea atingerii nivelului de încredere, siguranță ș(cid:13)i calitate impuse de evo- luția pieței; astfel de programe trebuie să încurajeze dezvoltarea celor mai bune practici între prestatorii de servicii de certificare; prestatorii de servicii de certificare trebuie să aibă libertatea de a se alătura la ș(cid:13)i de a beneficia de respectivele programe de acreditare. Serviciile de certificare trebuie să poată fi furnizate fie de o entitate publică, fie de o persoană fizică sau juridică, cu condiția să fi fost constituite în conformitate cu legislația internă; întrucât statele membre nu trebuie să interzică prestatorilor de servicii de certificare să funcționeze în afara programelor voluntare de acreditare; trebuie ca respectivele programe de acreditare să nu reducă concurența în domeniul serviciilor de certificare. Statele membre pot decide cu privire la modul în care să asigure supravegherea respectării dispozițiilor prezentei directive; prezenta directivă nu împiedică punerea în aplicare a sistemelor de supraveghere bazate pe sectorul privat; prezenta directivă nu obligă prestatorii de servicii de certificare să solicite supravegherea în cadrul oricărui program de acreditare aplicabil. (14) Este important să se găsească un echilibru între nevoile consumatorilor ș(cid:13)i cele ale întreprinderilor. (15) Anexa III are ca obiect cerințele referitoare la dispozitivele securizate de creare a semnăturilor în vederea asigurării funcționalității semnăturilor electronice avansate; anexa III nu reglementează întregul mediu de utilizare a respective- lor dispozitive; pentru buna funcționare a pieței interne, Comisia ș(cid:13)i statele membre trebuie să acționeze rapid pen- tru a permite desemnarea organismelor responsabile cu evaluarea conformității dispozitivelor securizate de creare a semnăturilor electronice cu anexa III; pentru a răspunde nevoilor pieței interne, evaluarea conformității trebuie să fie promptă ș(cid:13)i eficientă. (16) Prezenta directivă contribuie la utilizarea ș(cid:13)i recunoaș(cid:13)terea legală a semnăturilor electronice în cadrul Comunității; nu este nevoie de un cadru de reglementare pentru semnăturile electronice utilizate exclusiv în cadrul sistemelor, care se bazează pe acorduri voluntare de drept privat între un anu- mit număr de participanți; libertatea părților de a conveni asupra modalităților ș(cid:13)i a condițiilor în care acceptă date semnate electronic trebuie respectată în limitele permise de dreptul intern; trebuie recunoscută eficiența juridică a semnăturilor electronice utilizate în cadrul unor astfel de sisteme ș(cid:13)i acceptarea lor ca probe în justiție. Prezenta directivă nu urmăreș(cid:13)te să armonizeze normele interne privind dreptul contractual, în special încheierea ș(cid:13)i executarea contractelor, sau alte formalități cu caracter necontractual privind semnăturile; din acest motiv, dispozițiile privind efectele juridice ale semnăturilor elec- tronice nu trebuie să aducă atingere cerințelor referitoare la formă prevăzute în dreptul intern privind încheierea con- tractelor, nici normelor care determină locul în care se încheie un contract. (18) Stocarea ș(cid:13)i copierea datelor de creare a unei semnături riscă să compromită valabilitatea juridică a semnăturilor electro- nice. (19) Semnăturile electronice sunt utilizate în sectorul public, în cadrul administrațiilor naționale ș(cid:13)i comunitare ș(cid:13)i în comu- nicările dintre respectivele administrații, precum ș(cid:13)i cu cetă- țenii ș(cid:13)i agenții economici, de exemplu, în cadrul sistemelor de contracte de achiziții publice, fiscalitate, asigurări sociale, sănătate ș(cid:13)i justiție. (20) Criteriile armonizate cu privire la efectele juridice ale semnăturilor electronice mențin un cadru legal coerent în întreaga Comunitate; legislațiile interne prevăd cerințe dife- rite privind valabilitatea juridică a semnăturilor de mână; întrucât certificatele pot fi utilizate pentru a confirma iden- titatea unei persoane care semnează electronic; semnăturile electronice avansate bazate pe certificate calificate sunt destinate să asigure un nivel mai înalt de siguranță; semnăturile electronice avansate care se bazează pe un certificat calificat ș(cid:13)i sunt create printr-un dispozitiv securi- zat de creare de semnături pot fi considerate echivalente din punt de vedere legal cu semnăturile de mână numai în cazul în care sunt îndeplinite cerințele corespunzătoare semnăturilor de mână. (21) Pentru a contribui la acceptarea generală a metodelor de autentificare electronică, semnăturile electronice trebuie să poată fi utilizate ca probe în justiție în toate statele membre; recunoaș(cid:13)terea legală a semnăturilor electronice trebuie să aibă la bază criterii obiective ș(cid:13)i să fie independentă de auto- rizarea prestatorului de servicii de certificare în cauză; dreptul intern reglementează domeniile legale în care pot fi utilizate documente electronice ș(cid:13)i semnături electronice; prezenta directivă nu aduce atingere competenței unei instanțe naționale de a hotărî cu privire la conformitatea cu cerințele prezentei directive, nici normelor de drept intern privind libera apreciere juridică a probelor. (22) Prestatorii de servicii de certificare care prestează servicii de certificare pentru public fac obiectul normelor de drept intern privind răspunderea profesională. (23) Dezvoltarea comerțului electronic internațional impune încheierea unor acorduri internaționale care implică țări terțe; în vederea garantării unei interoperabilități la nivel global, poate fi avantajoasă încheierea cu țările terțe a unor acorduri privind norme multilaterale în domeniul recu- noaș(cid:13)terii reciproce a serviciilor de certificare. RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 28 122 (24) încrederea utilizatorilor în comerțul ș(cid:13)i Pentru a spori comunicațiile electronice, prestatorii de servicii de certifi- care trebuie să respecte legislația privind protecția datelor ș(cid:13)i dreptul la viața privată. (25) Dispozițiile privind utilizarea pseudonimelor în certificate nu trebuie să împiedice statele membre să solicite identificarea persoanelor în conformitate cu legislația comunitară sau internă. (26) Măsurile necesare punerii în aplicare a prezentei directive se adoptă în conformitate cu Decizia 1999/468/CE a Con- siliului din 28 iunie 1999 de stabilire a modalităților de exercitare a competențelor de punere în aplicare conferite Comisiei (1). (27) (28) La doi ani de la data punerii sale în aplicare, Comisia pro- cedează la o revizuire a prezentei directive pentru a se asi- gura, inter alia, că evoluția tehnologiei sau modificările contextului juridic nu au creat obstacole în calea realizării obiectivelor prevăzute de prezenta directivă; Comisia trebuie să analizeze implicațiile domeniilor tehnice conexe ș(cid:13)i să prezinte Parlamentului European ș(cid:13)i Consiliului un raport în acest sens. În conformitate cu principiile subsidiarității ș(cid:13)i proporțio- nalității prevăzute la articolul 5 din tratat, obiectivul instituirii unui cadru legal armonizat pentru furnizarea de semnături electronice ș(cid:13)i a serviciilor conexe nu poate fi rea- lizat suficient de statele membre ș(cid:13)i, prin urmare, poate fi mai bine îndeplinit de Comunitate; prezenta directivă se limitează la ceea ce este necesar pentru a îndeplini obiectivul în cauză, ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ: Articolul 1 Domeniul de aplicare Obiectivul prezentei directive este să faciliteze utilizarea semnăturilor electronice ș(cid:13)i să contribuie la recunoaș(cid:13)terea lor legală. Prezenta directivă stabileș(cid:13)te un cadru legal pentru semnăturile electronice ș(cid:13)i pentru anumite servicii de certificare pentru a asigura buna funcționare a pieței interne. Prezenta directivă nu are ca obiect aspecte privind încheierea ș(cid:13)i valabilitatea contractelor sau a altor obligații legale, în cazul în care legislația internă sau comunitară prevede cerințe privind forma, ș(cid:13)i nici nu aduce atingere normelor ș(cid:13)i limitelor prevăzute de legislația internă sau comunitară referitoare la utilizarea documentelor. Articolul 2 Definiții În sensul prezentei directive: 1. „semnătură electronică” înseamnă date în formă electronică, ataș(cid:13)ate la sau logic asociate cu alte date în formă electronică ș(cid:13)i care sunt utilizate ca metodă de autentificare; (1) JO L 184, 17. 7. 1999, p. 23. 2. „semnătură electronică avansată” înseamnă o semnătură elec- tronică ce îndeplineș(cid:13)te următoarele cerințe: (a) face trimitere exclusiv la semnatar; (b) permite identificarea semnatarului; (c) a fost creată prin mijloace pe care semnatarul le poate păstra exclusiv sub controlul său ș(cid:13)i (d) este legată de datele la care se raportează astfel încât orice modificare ulterioară a datelor poate fi detectată; „semnatar” înseamnă o persoană care deține un dispozitiv de creare a semnăturii ș(cid:13)i care acționează fie în nume propriu, fie în numele persoanei fizice, al persoanei juridice sau al enti- tății pe care le reprezintă; „date de creare a semnăturii” înseamnă date unice, precum codurile sau cheile criptografice private, care sunt utilizate de semnatar pentru a crea o semnătură electronică; „dispozitiv de creare a semnăturii” înseamnă unități de software sau hardware configurate, utilizate pentru punerea în aplicare a datelor de creare a semnăturii; „dispozitiv securizat de creare a semnăturii” înseamnă un dispozitiv de creare a semnăturii care îndeplineș(cid:13)te cerințele prevăzute la anexa III; „date de verificare a semnăturii” înseamnă date, precum codurile sau cheile criptografice publice, care sunt utilizate în scopul verificării unei semnături electronice; „dispozitive de verificare a semnăturii” înseamnă unități de software sau hardware configurate, utilizate la aplicarea date- lor de verificare a semnăturilor; „certificat” înseamnă o atestare electronică ce raportează datele de verificare a semnăturilor la o persoană ș(cid:13)i confirmă identitatea respectivei persoane; 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. „certificat calificat” înseamnă un certificat care îndeplineș(cid:13)te cerințele prevăzute la anexa I ș(cid:13)i este eliberat de un prestator de servicii de certificare care îndeplineș(cid:13)te cerințele prevăzute la anexa II; 11. „prestator de servicii de certificare” înseamnă orice entitate sau persoană fizică sau juridică ce eliberează certificate sau prestează alte servicii referitoare la semnăturile electronice; 12. „produs asociat semnăturii electronice” înseamnă unități de hardware sau software sau componente specifice ale acestora, destinate să fie utilizate de un prestator de servicii de certifi- care în vederea prestării de servicii de certificare a semnăturilor sau destinate să fie utilizate în scopul creării sau al verificării semnăturilor electronice; 13. „acreditare voluntară” înseamnă orice autorizație care pre- vede drepturi ș(cid:13)i obligații specifice prestării de servicii de cer- tificare, acordată, la cererea prestatorului de servicii de certi- ficare în cauză, de către organismul public sau privat responsabil cu elaborarea respectivelor drepturi ș(cid:13)i obligații ș(cid:13)i de supravegherea respectării acestora, în care prestatorul de servicii de certificare nu are dreptul să exercite drepturile care decurg din autorizație până nu a primit decizia respectivului organism. în cazul 13/vol. 28 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 123 Articolul 3 Accesul la piață (1) Statele membre nu condiționează prestarea de servicii de cer- tificare de nici o autorizație prealabilă. (2) Fără să aducă atingere dispozițiilor alineatului (1), statele membre pot introduce sau menține sisteme de acreditare volun- tară destinate să amelioreze nivelul serviciilor de certificare pres- tate. Toate condițiile referitoare la respectivele sisteme trebuie să fie obiective, transparente, proporționale ș(cid:13)i nediscriminatorii. Sta- tele membre nu pot limita numărul de prestatori acreditați de servicii de certificare din motive care se încadrează în domeniul de aplicare a prezentei decizii. (3) Fiecare stat membru asigură introducerea unui sistem adec- vat care să permită supravegherea prestatorilor de servicii de cer- tificare stabiliți pe teritoriul său ș(cid:13)i eliberează certificate calificate pentru public. securizate de creare de (4) Conformitatea dispozitivelor semnături cu cerințele prevăzute la anexa III este determinată de organisme competente, publice sau private, desemnate de statele membre. În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 9, Comisia stabileș(cid:13)te criteriile la care statele membre trebuie să se raporteze pentru a stabili dacă un organism poate fi desemnat. Conformitatea cu cerințele prevăzute în anexa III stabilită de organismele menționate în primul paragraf este recunoscută de toate statele membre. (5) În conformitate cu procedura prevăzută la articolul 9, Comi- sia poate atribui ș(cid:13)i publica în Jurnalul Oficial al Comunităților Euro- pene numerele de referință ale standardelor general recunoscute pentru produsele de semnătură electronică. Statele membre con- sideră că un produs de semnătură electronică îndeplineș(cid:13)te cerințele prevăzute la anexa II litera (f) ș(cid:13)i la anexa III în cazul în care îndeplineș(cid:13)te respectivele standarde. (6) Statele membre ș(cid:13)i Comisia colaborează în vederea promovării dezvoltării ș(cid:13)i a utilizării dispozitivelor de verificare a semnăturilor, pe baza recomandărilor formulate, pentru verificările securizate ale semnăturilor, la anexa IV ș(cid:13)i în interesul consumatorului. (7) Statele membre ș(cid:13)i Comisia pot condiționa utilizarea semnăturilor electronice în sectorul privat de eventuale cerințe suplimentare. Respectivele cerințe trebuie să fie obiective, trans- parente, proporționale, nediscriminatorii ș(cid:13)i trebuie să se aplice exclusiv caracteristicilor specifice ale utilizării în cauză. Cerințele nu trebuie să constituie un obstacol în calea serviciilor transfron- taliere pentru cetățeni. Articolul 4 Principii ale pieței interne (1) Fiecare stat membru aplică dispozițiile de drept intern pe care le adoptă în conformitate cu prezenta directivă prestatorilor de servicii de certificare stabiliți pe teritoriul său ș(cid:13)i serviciilor pe care le prestează. Statele membre nu pot impune restricții prestărilor de servicii de certificare originare din alt stat membru în domeni- ile reglementate de prezenta directivă. (2) Statele membre se asigură că produsele de semnături electro- nice care sunt în conformitate cu prezenta directivă pot circula liber pe piața internă. Articolul 5 Efectele juridice ale semnăturilor electronice (1) Statele membre se asigură că semnăturile electronice avansate care se bazează pe un certificat calificat ș(cid:13)i sunt create printr-un dispozitiv securizat de creare de semnături: (a) îndeplinesc cerințele legale ale unei semnături în ceea ce pri- veș(cid:13)te datele în format electronic în aceeaș(cid:13)i măsură în care o semnătură de mână îndeplineș(cid:13)te cerințele în ceea ce priveș(cid:13)te datele scrise sau tipărite pe hârtie ș(cid:13)i (b) sunt acceptabile ca probe în justiție. (2) Statele membre se asigură că unei semnături electronice nu i se refuză eficiența juridică ș(cid:13)i posibilitatea de a fi acceptată ca probă în justiție din simplul motiv că: — se prezintă în format electronic sau — nu se bazează pe un certificat calificat sau — nu se bazează pe un certificat calificat eliberat de un prestator acreditat de servicii de acreditare sau — nu este creată printr-un dispozitiv securizat de creare de semnături. Articolul 6 Răspunderea (1) Statele membre se asigură cel puțin că un prestator de servicii de certificare care eliberează pentru public un certificat prezentat ca certificat calificat sau care garantează publicului un astfel de certificat este responsabil pentru prejudiciile aduse oricărei entități sau persoane fizice sau juridice care are încredere în mod rezona- bil în respectivul certificat în ceea ce priveș(cid:13)te: (a) exactitatea tuturor informațiilor cuprinse în certificatul califi- cat la data eliberării ș(cid:13)i prezența, în respectivul certificat, a tutu- ror detaliilor prevăzute pentru un certificat calificat; (b) garanția că, în momentul eliberării certificatului, semnatarul identificat în respectivul certificat calificat deținea datele de creare a semnăturii corespunzătoare datelor de verificare a semnăturii furnizate sau identificate în certificat; (c) garanția că datele de creare a semnăturii ș(cid:13)i datele de verificare a semnăturii pot fi utilizate în mod complementar, în cazul în care prestatorul de servicii de certificare generează aceste două tipuri de date, cu excepția cazului în care prestatorul de servicii de certificare dovedeș(cid:13)te că nu a acționat cu neglijență. 124 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 28 (2) Statele membre se asigură cel puțin că un prestator de servicii de certificare care eliberează pentru public un certificat prezentat ca certificat calificat este responsabil de prejudiciile aduse oricărei entități sau persoane fizice sau juridice care au încredere în mod rezonabil în respectivul certificat prin faptul că a omis să înregis- în care treze revocarea certificatului, cu excepția cazului prestatorul de servicii de certificare dovedeș(cid:13)te că nu a comis o neglijență. (3) Statele membre se asigură că un prestator de servicii de certi- ficare poate indica, într-un certificat calificat, limitele stabilite pen- tru utilizarea acestuia, cu condiția ca respectivele limite să poată fi recunoscute de părțile terțe. Prestatorul de servicii de certificare nu este considerat responsabil pentru prejudiciile care rezultă din utilizarea abuzivă a unui certificat calificat ce depăș(cid:13)eș(cid:13)te limitele stabilite pentru utilizarea sa. (4) Statele membre se asigură că un prestator de servicii de certi- ficare poate să indice, în certificatul calificat, limitele privind valoarea tranzacțiilor pentru care poate fi utilizat certificatul, cu condiția ca respectivele limite să poată fi recunoscute de părțile terțe. Prestatorul de servicii de certificare nu este considerat responsabil pentru prejudiciile care rezultă în urma depăș(cid:13)irii respectivei limite maxime. (5) Dispozițiile alineatelor (1)-(4) se aplică fără a aduce atingere Directivei 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993 privind clauzele abuzive în contractele încheiate cu consumatorii (1). Articolul 7 Aspecte internaționale (1) Statele membre se asigură că certificatele pe care un prestator de servicii de certificare stabilit într-o țară terță le eliberează pen- tru public ca certificate calificate sunt recunoscute ca fiind echi- valente din punct de vedere legal cu certificatele eliberate de prestatorii de servicii de certificare stabiliți în Comunitate în cazul în care: (a) prestatorul de servicii de certificare îndeplineș(cid:13)te cerințele pre- văzute de prezenta directivă ș(cid:13)i a fost acreditat în cadrul unui sistem voluntar de acreditare inițiat într-un stat membru sau (b) un prestator de servicii de certificare stabilit în Comunitate care îndeplineș(cid:13)te cerințele prevăzute de prezenta directivă garantează certificatul sau (c) certificatul sau prestatorul de servicii de certificare este recu- noscut în temeiul unui acord bilateral sau multilateral între Comunitate ș(cid:13)i țări terțe sau organizații internaționale. (2) Pentru a facilita serviciile internaționale de certificare cu țări terțe ș(cid:13)i recunoaș(cid:13)terea legală a semnăturilor electronice originare din țări terțe, atunci când este cazul, Comisia prezintă propuneri în vederea punerii eficiente în aplicare a standardelor ș(cid:13)i a acordu- rilor internaționale aplicabile serviciilor de certificare. În special ș(cid:13)i în cazul în care se dovedeș(cid:13)te a fi necesar, Comisia prezintă Con- siliului propuneri privind mandatele corespunzătoare pentru negocierea acordurilor bilaterale ș(cid:13)i multilaterale cu țările terțe ș(cid:13)i organizațiile internaționale. Consiliul hotărăș(cid:13)te cu majoritate cali- ficată. (3) În cazul în care este informată cu privire la existența unor eventuale dificultăți întâmpinate de întreprinderile comunitare în ceea ce priveș(cid:13)te accesul la piețele țărilor terțe, Comisia poate pre- zenta Consiliului propuneri, în cazul în care este necesar, în vede- rea obținerii mandatelor necesare de negociere a drepturilor com- parabile pentru întreprinderile comunitare în respectivele țări terțe. Consiliul hotărăș(cid:13)te cu majoritate calificată. Măsurile luate în conformitate cu prezentul alineat nu aduc atin- gere obligațiilor Comunității ș(cid:13)i statelor membre care decurg din acordurile internaționale aplicabile. Articolul 8 Protecția datelor (1) Statele membre se asigură că prestatorii de servicii de certifi- care ș(cid:13)i organismele internaționale responsabile cu acreditarea sau supravegherea îndeplinesc cerințele prevăzute de Directiva 95/46/CE a Parlamentului European ș(cid:13)i a Consiliului din 24 octom- brie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce priveș(cid:13)te prelucrarea datelor cu caracter personal ș(cid:13)i libera circulație a aces- tor date (2). (2) Statele membre se asigură că un prestator de servicii de certi- ficare care eliberează certificate pentru public poate colecta date personale exclusiv de la persoana în cauză sau cu consimțămân- tul explicit al persoanei în cauză ș(cid:13)i numai în cazul în care acest lucru este necesar în scopul eliberării ș(cid:13)i al menținerii certificatu- lui. Datele nu pot fi colectate sau prelucrate în alte scopuri fără consimțământul explicit al persoanei interesate. (3) Fără să aducă atingere efectelor juridice pe care le au pseudonimele în temeiul legislației interne, statele membre nu pot împiedica prestatorul de servicii de certificare să indice în certificat un pseudonim în loc de numele semnatarului. Articolul 9 Comitetul (1) Comisia este sprijinită de un Comitet pentru semnături elec- tronice, denumit în continuare „comitet”. (2) În cazul în care se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolele 4 ș(cid:13)i 7 din Decizia 1999/468/CE, ținând seama de dispozițiile prevăzute la articolul 8 din aceeaș(cid:13)i directivă. Perioada prevăzută la articolul 4 alineatul 1999/468/CE se stabileș(cid:13)te la trei luni. (3) din Decizia (3) Comitetul îș(cid:13)i stabileș(cid:13)te regulamentul de procedură. Articolul 10 Sarcinile comitetului Comitetul clarifică cerințele prevăzute în anexele la prezenta directivă, criteriile prevăzute la articolul 3 alineatul (4) ș(cid:13)i standardele general recunoscute pentru produsele de semnătură electronică stabilite ș(cid:13)i publicate în temeiul articolului 3 alineatul (5), în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 9 alineatul (2). (1) JO L 95, 21. 4. 1993, p. 29. (2) JO L 281, 23. 11. 1995, p. 31. 13/vol. 28 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 125 Articolul 11 Notificarea Articolul 13 Punerea în aplicare (1) Statele membre notifică Comisiei ș(cid:13)i celorlalte state membre următoarele: (a) informațiile privind sistemele voluntare de acreditare la nivel național, inclusiv toate cerințele suplimentare în conformitate cu articolul 3 alineatul (7); (b) denumirile ș(cid:13)i adresele organismelor naționale responsabile cu acreditarea ș(cid:13)i supravegherea, precum ș(cid:13)i ale organismelor men- ționate la articolul 3 alineatul (4); (c) numele ș(cid:13)i adresele tuturor prestatorilor de servicii de certifi- care acreditați. (2) Statele membre notifică orice informație furnizată în conformitate cu alineatul (1) ș(cid:13)i modificările cu privire la respec- tiva informație cât de repede cu putință. (1) Statele membre pun în aplicare actele cu putere de lege ș(cid:13)i actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la 19 iulie 2001. Statele membre informează de îndată Comisia cu privire la aceasta. Atunci când statele membre adoptă aceste măsuri, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o asemenea trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri. (2) Comisiei îi sunt comunicate de către statele membre textele principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă. Articolul 14 Intrarea în vigoare Prezenta directivă intră în vigoare la data publicării sale în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. Articolul 12 Revizuirea (1) Comisia revizuieș(cid:13)te punerea în aplicare a prezentei decizii ș(cid:13)i prezintă Parlamentului European ș(cid:13)i Consiliului un raport în acest sens până la 19 iulie 2003. (2) Revizuirea analizează, inter alia, dacă trebuie modificat domeniul de aplicare a prezentei directive, pentru a ține seama de evoluția tehnologiilor, a pieței ș(cid:13)i a contextului legal. Raportul trebuie să cuprindă în special o evaluare, realizată pe baza expe- rienței acumulate, a aspectelor referitoare la armonizare. Rapor- tul este însoțit, atunci când este cazul, de propuneri legislative. Articolul 15 Destinatari Prezenta directivă se adresează statelor membre. Adoptată la Bruxelles, 13 decembrie 1999. Pentru Parlamentul European Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele N. FONTAINE Preș(cid:13)edintele S. HASSI 126 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 28 ANEXA I Cerințe privind certificatele calificate Certificatele calificate trebuie să cuprindă: (a) o mențiune care să indice că certificatul este eliberat ca certificat calificat; (b) identificarea prestatorului de servicii de certificare, precum ș(cid:13)i a țării în care este stabilit; (c) numele semnatarului sau un pseudonim identificat ca atare; (d) posibilitatea includerii, atunci când este cazul, a unei calități speciale a semnatarului, în funcție de utilizarea pe care urmează să o aibă certificatul; (e) datele de verificare a semnăturii care corespund datelor de creare a semnăturii sub controlul semnatarului; (f) indicarea începutului ș(cid:13)i a sfârș(cid:13)itului perioadei de valabilitate a certificatului; (g) codul de identitate al certificatului; (h) semnătura electronică avansată a prestatorului de servicii de certificare care eliberează certificatul; (i) (j) limitele sferei de utilizare a certificatului, după caz; limitele valorii tranzacțiilor pentru care poate fi utilizat certificatul, atunci când este cazul. 13/vol. 28 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 127 ANEXA II Cerințe privind prestatorii de servicii de certificare care eliberează certificate calificate Prestatorii de servicii de certificare trebuie: (a) să demonstreze fiabilitatea necesară pentru a presta servicii de certificare; (b) să asigure funcționarea unui serviciu prompt de repertorizare ș(cid:13)i a unui serviciu imediat de revocare; (c) să se asigure că data ș(cid:13)i ora eliberării sau a revocării unui certificat pot fi determinate cu exactitate; (d) să verifice, prin mijloace corespunzătoare ș(cid:13)i în conformitate cu dreptul intern, identitatea ș(cid:13)i, atunci când este cazul, calitățile speciale ale persoanei pentru care se eliberează un certificat calificat; (e) să angajeze un personal care să dețină cunoș(cid:13)tințele specifice, precum ș(cid:13)i experiența ș(cid:13)i calificările necesare pentru prestarea serviciilor, în special competențe la nivel de gestionare, expertiză în domeniul tehnologiei semnăturilor electronice ș(cid:13)i o bună practică a procedurilor de siguranță adecvate; de asemenea, trebuie să ș(cid:13)tie să aplice proceduri administrative ș(cid:13)i de gestionare care să fie adecvate ș(cid:13)i în conformitate cu standardele recunoscute; (f) să utilizeze sisteme ș(cid:13)i produse fiabile care sunt protejate împotriva modificărilor ș(cid:13)i să garanteze siguranța tehnică ș(cid:13)i criptografică a funcțiilor pe care ș(cid:13)i le asumă; (g) să ia măsuri împotriva falsificării certificatelor ș(cid:13)i, în cazul în care prestatorul de servicii de certificare generează date de creare de semnături, să garanteze confidențialitatea în decursul procesului de creare a respectivelor date; (h) să dețină resurse financiare suficiente pentru a funcționa în conformitate cu cerințele prevăzute de prezenta directivă, în special pentru a suporta responsabilitatea pentru eventualele daune, încheind, de exemplu, o asigurare corespunzătoare; (i) (j) (k) să înregistreze, pe o perioadă corespunzătoare de timp, toate informațiile pertinente referitoare la un certificat de calitate, în special pentru a putea furniza dovezi de certificare în justiție. Înregistrările pot fi efectuate prin mijloace electronice; să nu stocheze sau să copieze datele de creare a semnăturii ale persoanelor pentru care prestatorul de servicii de certificare a prestat servicii de gestionare a cheilor; înainte să stabilească o relație contractuală cu o persoană care solicită un certificat în sprijinul semnăturii sale electronice, să informeze respectiva persoană, prin mijloace de comunicare durabile, cu privire la termenii ș(cid:13)i condițiile exacte ale utilizării certificatului, inclusiv cu privire la limitele impuse utilizării sale, la existența unui sistem voluntar de acreditare ș(cid:13)i la procedurile de contestare ș(cid:13)i soluționare a litigiilor. Aceste informații, care pot fi transmise pe cale electronică, trebuie comunicate în scris ș(cid:13)i într-un limbaj uș(cid:13)or de înțeles. Elementele pertinente ale informațiilor trebuie puse, de asemenea, la cerere, la dispoziția părților terțe care beneficiază de certificat; (l) să utilizeze sisteme fiabile pentru a stoca certificatele într-o formă care poate fi verificată, astfel încât: — numai persoanele autorizate să poată introduce ș(cid:13)i modifica date; — autenticitatea informației să poată fi controlată; — certificatele să fie disponibile publicului pentru cercetări numai în cazul în care titularul certificatului ș(cid:13)i-a dat consimțământul în acest sens ș(cid:13)i — toate modificările tehnice care periclitează cerințele de siguranță să fie vizibile pentru operator. 128 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 13/vol. 28 ANEXA III Cerințe privind dispozitivele securizate de creare a semnăturilor 1. Dispozitivele securizate de creare a semnăturii trebuie cel puțin să asigure, prin mijloace tehnice ș(cid:13)i proceduri corespunzătoare, că: (a) datele de creare a semnăturii utilizate pentru crearea semnăturii nu sunt aplicate decât o singură dată, iar confidențialitatea lor este asigurată în mod rezonabil; (b) datele de creare a semnăturii utilizate pentru crearea semnăturii nu pot fi deduse ș(cid:13)i că semnătura este protejată împotriva oricărei falsificări prin mijloace tehnice disponibile la acea dată; (c) datele de creare a semnăturii utilizate la crearea semnăturii pot fi protejate în mod fiabil de semnatarul legitim împotriva utilizării de către alte persoane. 2. Dispozitivele securizate de creare a semnăturii nu trebuie să modifice datele care urmează să fie semnate sau să împiedice prezentarea lor semnatarului înainte de procesul de semnare. 13/vol. 28 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 129 ANEXA IV Recomandări pentru verificarea securizată a semnăturii În decursul procesului de verificare a semnăturii, trebuie să se garanteze, cu o siguranță suficientă, că: (a) datele utilizate pentru verificarea semnăturii corespund cu datele afiș(cid:13)ate verificatorului; (b) semnătura este verificată cu certitudine, iar rezultatul verificării este corect afiș(cid:13)at; (c) verificatorul poate, în cazul în care este necesar, să determine cu certitudine conținutul datelor semnate; (d) autenticitatea ș(cid:13)i valabilitatea certificatului solicitat în momentul verificării semnăturii sunt verificate cu certitudine; (e) rezultatul verificării ș(cid:13)i identitatea semnatarului sunt corect afiș(cid:13)ate; (f) utilizarea unui pseudonim este clar indicată ș(cid:13)i (g) orice modificări care pot influența securitatea pot fi detectate


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2424/99 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen. Anerkendelse af sport i traktaten.

eurovoc_concepts:
principle of subsidiarity
social role
sport

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/159 P(cid:229) grundlag af de oplysninger, som det (cid:230)rede medlem er fremkommet med, og hvoraf det fremg(cid:229)r, at der kunne blive problemer med placeringen af dette anl(cid:230)g, mener Kommissionen imidlertid, at R(cid:229)dets Direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 om (cid:230)ndring af direktiv 85/337/E(cid:216)EF om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning p(cid:229) miljłet (4), muligvis finder anvendelse i dette tilf(cid:230)lde. Kommissionen vil tage de fornłdne skridt til at sikre, at f(cid:230)llesskabsretten og navnlig n(cid:230)vnte direktiv overholdes. (1) (2) (3) (4) EFT L 163 af 14. 6. 1989. EFT L 203 af 15. 7. 1989. EFT L 365 af 31. 12. 1994. EFT L 73 af 14. 3. 1997. (2000/C 219 E/202) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2424/99 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Anerkendelse af sport i traktaten Sportens samfundsm(cid:230)ssige betydning er anerkendt i det europ(cid:230)iske sportscharter fra 1992 og i erkl(cid:230)- ringen om sport, der er knyttet til Amsterdam-traktaten, og hvori man »understreger sportens samfunds- m(cid:230)ssige betydning, navnlig dens identitetsskabende rolle og dens evne til at bringe mennesker sammen«. Som fłlge af disse s(cid:230)rlige egenskaber rummer sporten en helt enest(cid:229)ende og speciel v(cid:230)rdi, som ikke kan sidestilles med andre łkonomiske aktiviteter, s(cid:229)dan som det er tilf(cid:230)ldet med den nuv(cid:230)rende bestemmelse. Domstolens dom af 15. december 1995 i Bosman-sagen har gjort det muligt for professionelle idr(cid:230)ts- udłvere at flytte mellem medlemsstaterne og tegne medlemskab uden nogen antalsm(cid:230)ssig begr(cid:230)nsning. Denne mulighed kan indeb(cid:230)re en fare b(cid:229)de for idr(cid:230)tsforeningernes nationale identitet og for ungdoms- aktiviteterne, som risikerer at blive besk(cid:229)ret, hvilket vil begr(cid:230)nse antallet af unge idr(cid:230)tsudłvere. N(cid:230)rheds- princippet for idr(cid:230)tsforeningernes og de nationale idr(cid:230)tsforbunds uafh(cid:230)ngighed, foreskriver respekt hvilket błr indg(cid:229) i et regels(cid:230)t for sektoren. Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Wien den 11. -12. december 1998 anerkendte sportens samfundsm(cid:230)ssige betydning og opfordrede Kommissionen til at forel(cid:230)gge Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Helsingfors en rapport med henblik p(cid:229) regeringskonferencen. P(cid:229) denne baggrund łnskes fłlgende oplyst: 1. Har Kommissionen nedsat arbejdsgrupper til udarbejdelse af rapporten? 2. Er Kommissionen s(cid:229) godt i gang med arbejdet, at den kan sikre, at arbejdet bliver f(cid:230)rdigt til topmłdet i Helsingfors? 3. Mener Kommissionen, at det med henblik p(cid:229) den n(cid:230)ste regeringskonference vil v(cid:230)re p(cid:229) sin plads at forel(cid:230)gge et formelt (cid:230)ndringsforslag til traktaten med tilfłjelse under afsnit XII (tidligere afsnit IX) af en artikel, der, som det allerede er tilf(cid:230)ldet for kulturens vedkommende, anerkender sportens s(cid:230)rlige egenskaber og behov, og som understreger nłdvendigheden af hensyntagen til n(cid:230)rhedsprincippet i EU(cid:146)s indsats p(cid:229) omr(cid:229)det? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (7. januar 2000) 1. I forbindelse med udarbejdelsen af Helsingfors-rapporten om sport har Kommissionen efterkommet Amsterdam-traktatens erkl(cid:230)ring om sport, hvori det henstilles, at idr(cid:230)tsorganisationerne hłres om alle v(cid:230)sentlige spłrgsm(cid:229)l, der vedrłrer sport. I dette łjemed offentliggjorde Kommissionen et hłringsdoku- ment, som afstedkom en lang r(cid:230)kke kommentarer fra idr(cid:230)tsorganisationerne. Dokumentet dannede grundlag for drłftelserne p(cid:229) den młder(cid:230)kke om sport inden for EU, der blev afholdt i Olympia i maj 1999. Her fik hele sportsverdenen (cid:129) idr(cid:230)tsforbund, offentlige myndigheder, andre EU-institutioner, industrien og medierne (cid:129) en enest(cid:229)ende lejlighed til at komme til udtryk med deres holdning til sport. Endelig har Kommissionen ogs(cid:229) taget hensyn til rapporten om sport fra Regionsudvalget. C 219 E/160 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Kommissionen vedtog sin rapport p(cid:229) młdet den 1. december 1999 (1), s(cid:229) dette emne kan blive 2. behandlet p(cid:229) topmłdet i Helsingfors. Kommissionen har allerede vedtaget sit bidrag (2) med henblik p(cid:229) regeringskonferencen. Der var ikke 3. tilslutning til muligheden for at indfłje en artikel om sport. (1) (2) KOM(1999) 644 endelig udg. KOM(1999) 592 endelig udg. (2000/C 219 E/203) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2425/99 af Ioannis Souladakis (PSE) til R(cid:229)det (16. december 1999) Om: Beskyttelse af europ(cid:230)iske foretagender i Kosovo Under drłftelsen af mit spłrgsm(cid:229)l (H-0608/99) til Kommissionen den 16. 11. 1999 (1) om beskyttelse af EU-foretagenders interesser i Kosovo meddelte kommiss(cid:230)r Patten, at han ikke var i besiddelse af oplysninger om pression og trusler mod europ(cid:230)iske foretagender i Kosovo. For at han kunne supplere sin manglende viden om dette emne, overdrog jeg ham personligt en kopi af korrespondancen herom mellem virksomheden »Mitilinaios« og hr. Kouchner og hr. Dixon. Endvidere anmodede jeg ham om at holde sig underrettet om den nuv(cid:230)rende situation vedrłrende telekommunikationsselskaberne i Kosovo og disses drift, s(cid:229)ledes at han kunne f(cid:229) et fuldst(cid:230)ndigt overblik over de faktiske forhold. En effektiv kommunikation mellem Europa-Parlamentet og R(cid:229)det vil bidrage til at beskytte EU(cid:146)s interesser i de tilf(cid:230)lde, hvor disse eventuelt er truet. Og i łjeblikket st(cid:229)r de europ(cid:230)iske foretagenders suver(cid:230)ne rettigheder i Kosovo p(cid:229) spil. Det gr(cid:230)ske telekommunikationsselskab (OTE) og det italienske STET International, som har en andel p(cid:229) hhv. 20 % og 29 % i Srbija Telekom, lider tab ved, at der ikke betales afgifter til Srbija Telekom for anvendelsen af telekommunikationsanl(cid:230)ggene i Kosovo, medens UCK med hj(cid:230)lp fra dets tilh(cid:230)ngere, som arbejder bag kulisserne, kr(cid:230)ver, at begge selskaber genetablerer de łdelagte net, inden disse nationaliseres af Albanien, hvilket ville v(cid:230)re en kr(cid:230)nkelse af de internationale aftaler. Den alvorligste overtr(cid:230)delse af loven skete dog fłrst for kort tid siden, hvor en »s(cid:230)rlig kommission«, hvori fuldst(cid:230)ndig i strid med loven, deltog repr(cid:230)sentanter fra De Forenede Nationer og Kosovo-albanere, overdrog rettighederne inden for mobiltelefoni til det franske selskab Alcatel. Disse rettigheder tilhłrer udelukkende OTE og STET International i henhold til de g(cid:230)ldende internationale aftaler, hvori der st(cid:229)r, at Kosovo henhłrer under det vigtigste operationsomr(cid:229)de for disse to selskaber, der har tilladelse til at eksportere deres udbytte. R(cid:229)det bedes oplyse, hvorledes det agter at beskytte de europ(cid:230)iske foretagenders legitime rettigheder i Kosovo, som i łjeblikket er truet af illegale net, hvori nu ogs(cid:229) embedsm(cid:230)nd fra De Forenede Nationer begynder at blive involveret, idet de handler i modstrid med de instruktioner, som de har modtaget, og som kr(cid:230)ver af dem, at de overholder omr(cid:229)dets retspraksis? (1) Fuldst(cid:230)ndigt referat af młdet den 16. november 1999, s. 60. Svar (14. februar 2000) R(cid:229)det har ikke hidtil f(cid:229)et nogen henvendelse fra de firmaer, som det (cid:230)rede parlamentsmedlem n(cid:230)vner. R(cid:229)det formoder, at de spłrgsm(cid:229)l, det (cid:230)rede medlem har peget p(cid:229), er blevet taget op direkte af firmaerne med udenrigsministeriet i det land, hvor deres hoveds(cid:230)de er etableret, og/eller med FN(cid:146)s generalsekret(cid:230)rs s(cid:230)rlige repr(cid:230)sentant for Kosovo Bernard Kouchner. R(cid:229)det l(cid:230)gger stor v(cid:230)gt p(cid:229), at der etableres en leve- og funktionsdygtig markedsłkonomi i Kosovo, og EU har p(cid:229)taget sig et s(cid:230)rligt ansvar i denne henseende, idet FN(cid:146)s generalsekret(cid:230)r Kofi Annan har betroet Den Europ(cid:230)iske Union forvaltningen af UNMIK(cid:146)s słjle IV (med ansvar for genopbygning og łkonomisk udvikling)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2313/99 esittäjä(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle. Rautatieliikenteen turvallisuus EU-maissa.

eurovoc_concepts:
common transport policy
rail transport
transport safety

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/27 LomØn yleissopimuksen nojalla teollisuuden kehitt(cid:228)miskeskuksen (TKK). TKK hankkii rahoitusta ja tekno- logiaa yksityisist(cid:228) l(cid:228)hteist(cid:228) ja kolmannelta sektorilta teollisuusyritysten kehitt(cid:228)mist(cid:228) varten AKT-valtioissa. Rakennesopeutustuen avulla yhteis(cid:246) tukee kumppaneitaan yksityisen sektorin suotuisten kasvuedellytysten luomiseksi. 3. Yhteis(cid:246)n yleisen(cid:228) politiikkana on kehitysmaiden asteittainen yhdent(cid:228)minen maailmantalouteen. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) yhteis(cid:246) pyrkii varmistamaan, ett(cid:228) kaupalla ei ole kielteisi(cid:228) vaikutuksia ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi yhteis(cid:246) puolsi kauppaa ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevan kysymyksen ottamista esiin Maailman kauppaj(cid:228)r- jest(cid:246)n (WTO) vuosituhannen vaihteen kierroksella. 4. Yhteis(cid:246) noudattaa kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n kehitykseen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojeluun perustuvaa politiikkaa kehitys- maissa. Maatalouden vientituista (Stabex) k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n parhaillaan uusia neuvotteluja AKT-valtioiden kanssa osana LomØn yleissopimuksen mukaisia j(cid:228)rjestelyj(cid:228). Pyrkim(cid:228)tt(cid:228) vaikuttamaan neuvottelujen lopputulokseen yhteis(cid:246)n tavoitteena on juuri varmistaa, ett(cid:228) vientituet eiv(cid:228)t vaikuta kielteisesti kyseisten maiden maatalou- teen. 5. Komission edustustoja AKT-maissa on pyydetty aloittamaan mahdollisuuksien mukaan vuoropuhelu aavikoitumisen est(cid:228)miseksi tehdyn yleissopimuksen yhteensovittamisesta vastaavien kansallisten elinten ja tukipisteiden kanssa, jotta voidaan m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) paras tapa edist(cid:228)(cid:228) yleissopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. T(cid:228)m(cid:228)n perusteella komissio voi nopeuttaa toimintaansa. Yhteis(cid:246) tukee hajautettua yhteisty(cid:246)t(cid:228) ja kaikkien Euroopassa olevien asianomaisten tahojen osallistu- 6. mista kehitysprosessiin, mukaan luettuna aavikoitumisen est(cid:228)miseksi tehdyn yleissopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- panoon. Yhteis(cid:246) on my(cid:246)nt(cid:228)nyt ja aikoo my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) edelleen osarahoitusta eurooppalaisten kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)- jen (valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen) hankkeisiin kehitysmaissa. (1) SEC(97) 1429. (2000/C 280 E/026) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2313/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Rautatieliikenteen turvallisuus EU-maissa Rekkaliikenne EU-maissa on kasvanut huomattavasti viimeisten vuosikymmenten aikana. Vuonna 1970 kolmannes tavaraliikenteest(cid:228) kulki kiskoja pitkin, viime vuonna en(cid:228)(cid:228) 14 prosenttia. Rautatieliikenteen avaaminen kilpailulle onkin t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), jotta tavaraliikenne siirtyisi yh(cid:228) enemm(cid:228)n rautatieliikenteen vastuulle. Rautatieliikennett(cid:228) suosimalla v(cid:228)hennett(cid:228)isiin maanteiden ruuhkia sek(cid:228) liikenteest(cid:228) aiheutuvia ymp(cid:228)rist(cid:246)- haittoja. Rautatien kilpailukyvyn parantamisella uskotaan helpotettavan Euroopan liikenneongelmia. Kilpailun vapauttaminen ei kuitenkaan saa tapahtua junaturvallisuuden kustannuksella, vaan esimerkiksi radanpito tulisi erottaa liikenn(cid:246)innist(cid:228). Millaisiin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt taatakseen entist(cid:228) turvallisemman rautatieliikenteen EU- maissa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) Rautatieliikenne on perusluonteensa ja toimintamenettelyjens(cid:228) ansiosta yh(cid:228) turvallisempi liikennemuoto. Rautateill(cid:228) tapahtuvien kuolemien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) (cid:129) kaikki rautatieliikenteen kuolemat, my(cid:246)s itsemurhat ja tasoristeysonnettomuudet mukaan lukien (cid:129) liikenneyksikk(cid:246)(cid:228) kohden on nelj(cid:228)nnes maantieliikenteen C 280 E/28 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 kuolemien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). Junamatkustajien kuolemia kilometri(cid:228) kohden on noin kahdeskymmenesosa henkil(cid:246)- automatkustajien kuolemista. Samoin junarahtia kuljettavia ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) kuolee noin kahdeskymmenesosa tieliikennerahdin vastaavista m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) tilastot osoittavat, ett(cid:228) rautatieliikenne on mink(cid:228) tahansa arviointimenetelm(cid:228)n perusteella selke(cid:228)sti tieliikennett(cid:228) turvallisempaa. Niinp(cid:228) toimenpiteet, joilla onnistu- taan siirt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n nykyisin maanteitse kulkevaa liikennett(cid:228) rautateille, saattaisivat v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) loukkaantuneiden ja kuolleiden kokonaism(cid:228)(cid:228)ri(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio on eritt(cid:228)in huolissaan siit(cid:228), ett(cid:228) rautatieliikenteen markkinaosuus on laskenut noin 40 prosenttiin 1970-luvun tasosta. Vuonna 1997 rautatieliikenteen osuus yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isest(cid:228) pintaliiken- teest(cid:228) (lyhyen matkan merenkulku mukaan lukien) oli 8,6 % ja maaliikenteest(cid:228) 14,4 %. Kannustettaessa rautateille liikennett(cid:228), jolle sinne siirtyminen on mahdollista, on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) parantaa rautatie- liikenteen kilpailukyky(cid:228) ja varmistaa, ett(cid:228) ala pystyy tarjoamaan nykyisten ja potentiaalisten asiakkaiden tarvitsemat palvelut. Rautatieinfrastruktuuripaketti, josta neuvosto p(cid:228)(cid:228)si poliittiseen sopimukseen 10. joulu- kuuta 1999, edist(cid:228)isi toteutuessaan t(cid:228)rke(cid:228)ll(cid:228) tavalla t(cid:228)llaisten edellytysten luomista. Paketissa mainitaan my(cid:246)s, ett(cid:228) turvastandardeista p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)minen olisi annettava rautatieyhti(cid:246)ist(cid:228) riippumattomille elimille, jotta luottamus turvamenettelyihin s(cid:228)ilyisi. Komissio on tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) asianmukaisten turvastandardien noudattaminen on tarpeen taata yhteis(cid:246)n tasolla. Se on toteuttanut jo huomattavan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ty(cid:246)t(cid:228) kahdella alalla t(cid:228)m(cid:228)n tavoitteen saavuttamiseksi. Ensinn(cid:228)kin komission hiljattain antamassa ehdotuksessa direktiiviksi tavanomaisten rautatiej(cid:228)rjestelmien yhteentoimivuudesta (1) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n teknisist(cid:228) standardeista ja ilmoitettujen laitosten antamista kalustoa koskevista todistuksista. J(cid:228)senvaltioiden edellytet(cid:228)(cid:228)n valvovan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti sertifioidun rautatiekaluston toimintaa ja k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Toiseksi komissio on tehnyt tutkimusta Euroopan rautateiden turvam(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228) ja - standardeista. Pian saataville tulevan loppuraportin avulla voidaan arvioida, mit(cid:228) muita toimia yhteis(cid:246)n tasolla on toteutettava. (1) KOM(1999) 617 lopullinen. (2000/C 280 E/027) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2314/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bartho Pronk (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Autovakuutus ulkomailla Monissa EU:n j(cid:228)senvaltioissa, kuten Alankomaissa, autovakuutus rajoittaa mahdollisuuksia olla ulkomailla pidemp(cid:228)(cid:228)n kuin kolme kuukautta tai jopa vain kahdeksan viikkoa joissain tapauksissa. Syyn(cid:228) on, ett(cid:228) n(cid:228)iden maiden rekisteriss(cid:228) oleva auto voi olla ulkomailla vain rajoitetun yht(cid:228)mittaisen jakson. T(cid:228)m(cid:228) saattaa olla este oikeudelle oleskella muissa maissa erityisesti siksi, ett(cid:228) tilap(cid:228)isess(cid:228) oleskelumaassa ei yleens(cid:228) voi ottaa vakuutusta, koska auton rekisteritunnusta ei ole kirjattu oleskelumaan rekisteriin. 1. Onko komissio tietoinen t(cid:228)st(cid:228) tilanteesta? Jos komissio on tietoinen asiasta, katsooko se t(cid:228)llaisten toimien haittaavan ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ja 2. henkil(cid:246)iden vapaata liikkuvuutta? 3. Miss(cid:228) maissa t(cid:228)t(cid:228) ongelmaa ei esiinny? 4. Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n tilanteen suhteen? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (13. tammikuuta 2000) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemasta k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228), mutta sill(cid:228) ei ole tarkkaa tietoa eri j(cid:228)senvaltioissa t(cid:228)ll(cid:228) alalla toimivista vakuutusyhti(cid:246)ist(cid:228)


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 2630/1999 af 13. december 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1702/1999 for så vidt angår fristen for indgivelse af anmodning om attester som fastsat i forordning (EF) nr. 1222/94

eurovoc_concepts:
agricultural product
export licence
export refund

text: L 321/12 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 12. 1999 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2630/1999 af 13. december 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 1702/1999 for så vidt angår fristen for indgivelse af anmodning om attester som fastsat i forordning (EF) nr. 1222/94 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3448/93 af 6. december 1993 om en ordning for handelen med visse varer fremstillet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 2491/98 (2), særlig artikel 8, stk. 3, første afsnit, og landbrugsprodukter (1), senest ændret af ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Kommissionens forordning (EF) nr. 1702/1999 (3) om ændring af forordning (EF) nr. 1222/94 (4) om fastsæt- telse af fælles gennemførelsesregler for ordningen for ydelse af eksportrestitutioner og af kriterier for fastsæt- telse af restitutionsbeløbet for visse landbrugsprodukter, der udføres i form af varer, uden for traktatens bilag I (tidligere II); ifølge forordning (EF) nr. 1702/1999 kan der ansøges om de i de nye artikler 6A-6I i forordning (EF) nr. fra den 1. december 1222/94 omhandlede licenser 1999; overførsel af data vedrørende licenserne er nødvendig for at administrere de licenser, der er udstedt for varer uden for traktatens bilag I. Overgangen til år 2000 kan eventuelt skabe forstyrrelser, hvis form og intensitet ikke kan forudses; da de første attester ikke kan udstedes før december 1999, risikerer udstedelsen at blive forstyrret ved udgangen af december, og denne situation kan fort- sætte i januar; det er derfor hensigtsmæssigt at udskyde datoen, fra hvilken der kan ansøges om attester til 1. februar 2000; (4) de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningsko- mitéen for Horisontale Spørgsmål i Forbindelse med Handel med Forarbejdede Landbrugsprodukter uden for Bilag I — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Artikel 3, tredje afsnit, tredje led, i forordning (EF) nr. 1702/ 1999 affattes således: »— kan der ansøges om de i artikel 1, stk. 5, nævnte licenser fra den 1. februar 2000«. Artikel 2 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 1999. På Kommissionens vegne Erkki LIIKANEN Medlem af Kommissionen (1) EFT L 318 af 20. 12. 1993, s. 18. (2) EFT L 309 af 19. 11. 1998, s. 28. (3) EFT L 201 af 31. 7. 1999, s. 30. (4) EFT L 136 af 31. 5. 1994, s. 5


title: PERGUNTA ESCRITA E-2362/99 apresentada por Stephen Hughes (PSE) à Comissão. Revelação do registo criminal dos candidatos a um posto de trabalho.

eurovoc_concepts:
EU Member State
criminal record
delinquency
free movement of workers
reintegration into working life

text: C 219 E/150 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 Uma vez que todos os Estados-membros receberam este relat(cid:243)rio, o qual por sua vez tambØm se encontra dispon(cid:237)vel na Internet, jÆ nªo Ø adequado transmitir de novo a mesma informa(cid:231)ªo atravØs do sistema de alerta rÆpido para produtos alimentares. (2000/C 219 E/190) PERGUNTA ESCRITA E-2362/99 apresentada por Stephen Hughes (PSE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Revela(cid:231)ªo do registo criminal dos candidatos a um posto de trabalho 1. Um estudo citado pelo European Ofender Employment Forum revela uma grande discrep(cid:226)ncia entre os diversos Estados-membros da UE no que diz respeito (cid:224) revela(cid:231)ªo dos antecedentes criminais a potenciais empregadores. A Comissªo jÆ procedeu a uma avalia(cid:231)ªo das consequŒncias destas disparidades para a livre circula(cid:231)ªo dos trabalhadores ou para as perspectivas de emprego dos ex-delinquentes? 2. O European Ofender Employment Forum calcula que, anualmente, meio milhªo de pessoas saem das prisıes da UE e enfrentam graves problemas de reintegra(cid:231)ªo no mercado de trabalho. Que medidas pensa tomar a Comissªo para fomentar a forma(cid:231)ªo e as iniciativas em matØria de emprego destinadas a ex- -reclusos e a combater a sua discrimina(cid:231)ªo no mercado de trabalho? Resposta dada por Anna. Diamantopoulou em nome da Comissªo (18 de Janeiro de 2000) As diferen(cid:231)as entre os dispositivos legais dos Estados-membros no que diz respeito (cid:224) revela(cid:231)ªo dos antecedentes criminais a potenciais empregadores apresenta uma rela(cid:231)ªo tªo tØnue com a livre circula(cid:231)ªo dos trabalhadores que a Comissªo considera que estas diferen(cid:231)as nªo tŒm incidŒncias espec(cid:237)ficas no direito (cid:224) livre circula(cid:231)ªo. No (cid:226)mbito da EstratØgia Europeia para o Emprego, as dificuldades concretas que tŒm os ex-delinquentes para adquirir a qualifica(cid:231)ªo necessÆria para aceder ao mercado de trabalho sªo contempladas pela orienta(cid:231)ªo no 9 que recomenda aos Estados-membros que prestem especial aten(cid:231)ªo (cid:224)s necessidades das pessoas com deficiŒncia, das minorias Øtnicas e de outros grupos e pessoas que se possam encontrar numa situa(cid:231)ªo de desvantagem, e que desenvolvam formas adequadas de pol(cid:237)ticas preventivas e activas que fomentem a sua inser(cid:231)ªo no mercado do trabalho. AlØm disso, a reintegra(cid:231)ªo social e econ(cid:243)mica dos ex-delinquentes pode igualmente estar coberta pelas medidas de incentivo referidas no artigo 137o (ex-artigo 118o) do Tratado CE e destinadas a fomentar a coopera(cid:231)ªo entre Estados-membros, atravØs de iniciativas que tenham por objectivo melhorar os conheci- mentos, desenvolver o interc(cid:226)mbio de informa(cid:231)ıes e de boas prÆticas e a promover abordagens inovadoras. A Comissªo estÆ actualmente a elaborar um projecto de programa com base no referido artigo. (2000/C 219 E/191) PERGUNTA ESCRITA E-2366/99 apresentada por Mark Watts (PSE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Relat(cid:243)rios da Comissªo sobre missıes veterinÆrias realizadas em Fran(cid:231)a e na GrØcia Em 23 de Fevereiro de 1999, a Comissªo publicou um relat(cid:243)rio de missªo, relativo a uma missªo veterinÆria efectuada na GrØcia. O relat(cid:243)rio em causa denunciava a existŒncia, naquele pa(cid:237)s, de graves infrac(cid:231)ıes (cid:224) Directiva 91/628/CEE do Conselho (1), relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos animais durante o transporte, assinalando igualmente a falta de planos de marcha, ou o incorrecto preenchimento dos mesmos nos Estados-membros de origem, no transporte para a GrØcia de ovinos espanh(cid:243)is e neerlandeses, bem como de bovinos franceses