title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget om et forslag til støtteprogram for den europæiske audiovisuelle industri (MEDIA Plus - 2001-2005)

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
audiovisual industry
audiovisual programme
vocational training

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 14. 12. 1999 KOM(1999) 658 endelig 1999/0275 (COD) 1999/0276 (CNS) MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om et forslag til støtteprogram for den europæiske audiovisuelle industri (MEDIA Plus – 2001-2005) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om iværksættelse af et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (MEDIA - Uddannelse) (2001-2005) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om iværksættelse af et program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner (MEDIA Plus – Udvikling, distribution og markedsføring) (2001-2005) (forelagt af Kommissionen) MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET om et forslag til støtteprogram for den europæiske audiovisuelle industri (MEDIA Plus – 2001-2005) 1. Indledning Udviklingen af digitale teknologier er en revolution, der ikke blot vil medføre en dybtgående ændring af økonomien i den audiovisuelle sektor, men også vil give nye måder at skabe på, som kræver nye aktører og i sidste instans vil føre til nyt indhold og nye tjenesteydelser. I denne sammenhæng, hvor der bliver stadig flere spredningsformer, er alle aktører enige om, at produktion af indhold, især audiovisuelt indhold, bliver et vigtigt område, hvor der kan skabes værdiforøgelse i det enogtyvende århundrede, og som kan styrke både den økonomiske vækst og den kulturelle mangfoldighed i Den Europæiske Union1. Anvendelsen af den digitale teknologi giver producenter og distributører nye muligheder i forbindelse med diversificering af direkte og afledte udnyttelsesformer for produktionerne. indtægterne ved hver udsendelse mindskes og Den skaber ligeledes udfordringer, opdeles, hvilket gør det helt nødvendigt at udvikle finansierings- og markedsføringsstrategier på internationalt plan. idet I denne sammenhæng er det væsentligt, at de offentlige myndigheder, herunder de europæiske, støtter disse initiativer gennem særlige, supplerende økonomiske støttefor- anstaltninger med det formål at styrke de europæiske indholdsproducenters tilstedeværelse og indkomstandel. Kommissionens forslag til programmet MEDIA PLUS udspringer af denne tankegang. I et nyt miljø præget af en de facto internationalisering af udnyttelsesformerne er den europæiske audiovisuelle indholdsindustri som følge af sin opsplitning endnu ikke fuldt ud i stand til at klare en øget konkurrence på verdensplan. Kommissionens forslag har til formål at skabe optimale vilkår baseret på en sammenhængende strategi og klare målsætninger med henblik på at afhjælpe disse vanskeligheder og give de europæiske operatører mulighed for at få en optimal placering på disse nye markeder ved at udnytte den europæiske kulturs mangfoldighed. 2. En strategisk sektor: den audiovisuelle indholdsindustri Et stærkt vækstpotentiale og en kilde til højt kvalificerede jobs Informationssamfundets industrier, heriblandt den audiovisuelle indholdsindustri, er fremover en af de økonomiske sektorer i Den Europæiske Union, der kan registrere den stærkeste vækst. Den audiovisuelle industri beskæftigede 950 000 mennesker i Den Europæiske Union i 1 1999 Telecoms Review (Meddelelse fra Kommissionen on the Review of the Regulatory Framework for Electronic Communications Services), KOM(1999) 539 endelig udg. Infrastructure, Transmission and Access Services: 2 1995 og 1 030 000 i 19972. Indtægterne på dette marked ventes at stige 70% inden 2005, hvilket blot for denne periode vil kunne resultere i, at der oprettes over 300 000 højt kvalificerede stillinger3. Denne vækst skyldes navnlig, at der udvikles pakker af digitale kanaler, hvor forbrugeren tilbydes en række forskellige produkter. Allerede nu er antallet af tilgængelige tv-kanaler i Europa seksdoblet mellem 1990 og 1998 med en stigning fra 104 til 659. Det skønnes, at der i år 2000 vil blive udsendt over 1000 kanaler på det europæiske område4. ske Indførelsen af den første søgemaskine på World Wide Web i 1994 markerede starten på Internettet som massekommunikationsmiddel. Ingen kunne imidlertid dengang forudse den svimlende vækst, der ville som 180 millioner hjem i verden, heraf de 43 millioner i Europa, i dag har forbindelse til. Den aktuelle teknologiske udvikling giver en forsmag på talrige anvendelsesmuligheder: oprettelse af nye interaktive online fjernsynstjenester, video on demand (VOD), elektronisk formidling i biografer. I dag er det imidlertid umuligt ikke blot at forudse, hvornår disse teknologier vil kunne få fodfæste på markedet, men også at vurdere, hvilken reel virkning disse forandringer vil få på forbrugernes vaner og valg. informationsformidling, form for i denne De markedsanalyser og -undersøgelser, der er gennemført, viser imidlertid, at disse nye formidlingsformer reelt udvider de audiovisuelle markeder og ikke blot fører til substitution. De eksisterende sendemåder, såsom biograf eller video, oplever en stigning og endda et stærkt opsving, til trods for at antallet af konkurrerende tjenester (betalings-tv, near video on demand) er mangedoblet. Med 814 millioner solgte billetter i 1998 har biograferne i Europa genfundet niveauet private fjernsynskanaler. Både antallet af spillefilm, der produceres i Europa, og antallet af stigning på distribuerede film er videomarkedet, især salget, til trods for den øgede konkurrence fra fjernsynskanaler, herunder betalingskanaler. fra begyndelsen af 1980’erne, før der blev indført sker der en fortsat stigende. Parallelt ligeledes En økonomi under forandring Udviklingen af digitale sendemåder i forbindelse med den betragtelige stigning i efterspørgslen efter indhold. Denne stigning giver sig udslag i en diversificering af udnyttelsesformerne, en forlængelse af den periode, produktionerne kan udnyttes kommercielt, fremkomsten af nye afledte produkter og en internationalisering af markedet. Internet, DVD) vækker forhåbninger (pakker, Udviklingen vækker også visse bekymringer, fordi publikum splittes mellem de nye kanaler og audiovisuelle tjenester. Således tredobledes antallet af tilgængelige fjernsynskanaler i Europa mellem 1995 og 1998, og europæerne tilbragte gennemsnitligt 205 minutter om dagen foran fjernsynet i 19985. Denne opsplitning medfører, at tv-selskabernes finansieringsevne mindskes, og produktionernes udnyttelsescyklus forlænges. Således skal en fjernsyns- 2 3 4 5 Jobmuligheder i informationssamfundet: Den informationstekniske revolution og dens muligheder, KOM(1998) 590 endelig udg. Undersøgelse gennemført for Kommissionen af Norcontel Ltd, Economic Implications of New Communications Technologies on the Audiovisual Markets, endelig rapport, 15. april 1997. Screen Digest, maj 1999 IP-undersøgelse (CLT-UFA), 1998. 3 produktion, der tidligere kunne afskrives over en eller to nationale udsendelser, fremover afskrives over mange udsendelser, der sendes internationalt, og over en længere periode. elektroniske En af de virkninger, man kan forudse ved mangedoblingen af de som følge af distributionsmidler, er, at de flaskehalse forsvinder, der omkostningerne ved de nødvendige investeringer til den fysiske distribution af produkterne (for eksempel trykning, oplagring og transport af kopier af spillefilm eller videokassetter), hvilket vil gøre det lettere for mere forskelligartede produktioner at få adgang til markedet. For at fange den endelige forbrugers opmærksomhed i et miljø med øget konkurrence er det imidlertid sandsynligt, at de nødvendige investeringer i stadig stigende grad vil blive foretaget i reklame og marketing, hvilket således vil skabe nye barrierer for at komme ind på markedet. især opstår På nuværende tidspunkt kan det ligeledes konstateres, at ressourcerne i stigende omfang koncentreres om en bestemt type programmer (for eksempel genudsendelser af sports- begivenheder), hvilket fører til, at der bliver færre ressourcer til rådighed til produktion og indkøb af kreativt indhold (dokumentarprogrammer, film og fiktion, tegne- og dukkefilm). I denne sammenhæng vil nøglen til markedet for europæiske indholdsproducenter og –ejere mere og mere ligge i, at de definerer internationalt orienterede markedsføringsstrategier, der inddrager hele viften af distributionsmidler. En dårligt forberedt europæisk indholdsindustri Over for denne nye digitale økonomi virker den europæiske indholdsindustri utilstrækkeligt forberedt og lider endnu af strukturelle svagheder: • De enkelte indkomster opsplittes som følge af det øgede antal distributionskanaler, og endvidere kan der konstateres en opsplitning omkring nationale eller regionale markeder, hvilket medfører en ringe udbredelse af programmer på tværs af grænserne inden for det europæiske rum. • Denne opsplitning fører investeringerne i de audiovisuelle produktioner er utilstrækkelige lige fra idestadiet videre til produktions- og distributions- stadierne, hvilket medfører en lav rentabilitet og dermed en mindsket investeringsevne. til en ond cirkel, idet • Endelig resulterer denne opsplitning i en underkapitalisering i virksomhederne, hvilket svækker deres industrielle udviklingsstrategi på internationalt plan, navnlig når det gælder oprettelse af kataloger over rettigheder, der er tilstrækkeligt attraktive til, at der kan findes forskellige blokke til dem på alle former for medier. Udfordringen: udnyttelse af produktioner i international målestok Ved udvikling af de digitale transmissionsformer er det ikke længere et valg, men en altafgørende nødvendighed for de europæiske indholdsproducenter og –distributører at tage højde for markedets internationale dimension. Navnlig er kontrol med forskellige transmissionsformer på internationalt plan rygraden i enhver udviklingsstrategi for den europæiske indholdsindustri. 4 3. En ny strategi: den audiovisuelle støttepolitik i en digital tidsalder Det audiovisuelle indholds voksende økonomiske betydning gør det nødvendigt, at der udvikles en konkurrencedygtig europæisk industri, der kan udnytte den stærke vækst i indholdsefterspørgslen. Kommissionen har siden 1997 gennemført tilbundsgående analyser af sin audiovisuelle politik især med henblik på de aktuelle og fremtidige følger af den digitale tidsalder. Grundlaget for denne proces har navnlig været omfattende høringer af branchen både inden for rammerne af konferencerne i Birmingham (april 1998) og Helsinki (september 1999) og offentlige høringer, der blev gennemført i 1998 om grønbogen om konvergens mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren6. Disse høringer og de overvejelser og bidrag, der kom ind på grundlag af rapporten fra refleksionsgruppen på højt plan vedrørende den audiovisuelle politik7, gjorde det muligt at udforme en ny europæisk strategi for støttepolitikken baseret på følgende principper: • De støttemekanismer, der oprettes på hensyn til mangfoldigheden i de nationale forhold, virke som supplement til de nationale og regionale politikker og skabe en værditilvækst i kraft af den europæiske dimension. europæisk plan, tage skal • Som følge heraf skal støtten fra Fællesskabet koncentreres om at opfylde industrielle og strukturelle mål, idet der dog tages højde for særlige behov hos lande og regioner med ringe audiovisuel produktionskapacitet, og/eller som udgør et geografisk eller sprogligt begrænset område. • Den Europæiske Union skal prioritere iværksættelse af automatiske mekanismer eller automatisk støtte til selskaber baseret på deres resultater på markedet med det formål at fremkalde strukturelle virkninger i sektoren. • Den digitale teknologis nye udnyttelsesmuligheder danner nye rum for både skabelse og distribution, som der må tages hensyn til. Det er imidlertid vanskeligt på nuværende tidspunkt at vurdere de reelle konsekvenser af denne udvikling på mellemlang og lang sigt. Den strategi, der udvikles i henhold til støtteordningerne for at styrke de europæiske aktører, skal være pragmatisk, i overensstemmelse med det audiovisuelle marked og skal afspejle udviklingen i sektoren (teknologisk neutralitet). Med henblik herpå er det nødvendigt: – – – 6 7 etablere og udvikle at system til markedsudviklingen i forhold til den teknologiske udvikling (pilotprojekter), information om og opfølgning af et foretage en regelmæssig evaluering ledsaget af passende justeringer af at støttemekanismerne, at etablere et med henblik på at udvikle synergier. informations- og erfaringsudvekslingssystem med medlemsstaterne KOM(97) 623 endelig udg. og KOM(1999) 108 endelig udg. Konklusionerne fra konferencerne i og på Birmingham og Helsinki http://presidency. finland. fi L’Ere Numérique et la Politique audiovisuelle européenne, rapport du Groupe de Réflexion à Haut Niveau sur la Politique Audiovisuelle, Luxembourg, 1998. http://europa. eu. int/eac rådighed følgende sites: til er 5 I lyset af det nye miljø, der er beskrevet, resultaterne af evalueringen af programmet MEDIA-II og de høringer, Kommissionen har gennemført, forekommer det nødvendigt at øge programmets ressourcer. Denne forøgelse er blandt andet begrundet i: – at de særlige behov, der gør sig gældende for industrier i lande med ringe audiovisuel produktionskapacitet, og/eller som udgør et geografisk eller sprogligt begrænset område, i højere grad skal tilgodeses; – at der i højere grad anvendes automatiske støtteordninger baseret på resultaterne på markedet; – at der fremkommer nye behov og nye projekter i takt med udvikling af de digitale teknologier; – at den grænseoverskridende udbredelse af europæiske audiovisuelle produktioner skal have en fortrinsstilling inden for og uden for Den Europæiske Union. 4. Principper for foranstaltningerne under programmet MEDIA PLUS Som under MEDIA II vedrører de foranstaltninger, der planlægges inden for rammerne af programmet MEDIA Plus, to forskellige aktionsområder: almen uddannelse og erhvervs- uddannelse (traktatens artikel 150) og industri (traktatens artikel 157)8. I de to forslag til Rådets afgørelse, der er vedlagt som bilag til denne meddelelse, konkretiseres den ovenfor definerede nye strategi, og der inddrages følgende elementer: • Midtvejsevalueringen af programmet MEDIA II9 har påvist, hvilke resultater, der er nået med programmet MEDIA II, herunder en række mekanismers effektivitet, og det foreslås samtidig, hvordan mål og støtteinstrumenter kan tilpasses den digitale tidsalders nye udfordringer. I evalueringen bifaldes valget af grænseoverskridende udbredelse af produktioner i øvrigt som prioritet for programmet, og det gælder også koncentrationen af støtte om tre strategiske sektorer (erhvervsuddannelse, udvikling af projekter og produktionsselskaber, distribution og markedsføring). • Komplementaritet og sammenhæng med andre fællesskabsforanstaltninger, der indgår i en fælles strategi, såsom programmer om almen uddannelse og erhvervsuddannelse, støtte til SMV og til informationssamfundsteknologier. De finansielle instrumenter, der bliver oprettet for at stimulere den indledende finansiering i hele Den Europæiske Union i henhold til Kommissionsformand Prodis initiativ, e-Europa, der blev lanceret den 8. december 1999, bør åbne nye muligheder for at starte virksomheder, der udvikler og fremstiller audiovisuelt indhold af høj kvalitet, og som bruger nye teknologier. Der bør etableres en tæt forbindelse med de relevante aktioner under programmet et brugervenligt informationssamfund inden for rammerne af det 5. rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling. De relevante nøgleaktioner under dette program har til formål at udvikle teknologier, prøvningsanlæg, demonstration og tjenesteydelser, og i markeds- til støtte fra MEDIA Plus. Det er ligeledes føringsfasen kunne de være berettiget 8 9 Programmet MEDIA II blev også baseret på to afgørelser fra Rådet: uddannelsesdelen af programmet (traktatens artikel 127) blev iværksat ved Rådets afgørelse 95/564/EF af 22. december 1995, EFT L 321 af 30. 12. 1995, s. 33; udviklings- og distributionsdelen af programmet (traktatens artikel 130) blev iværksat ved Rådets afgørelse 95/563/EF af 10. juli 1995, EFT L 321 af 30. 12. 95, s. 25. Kommissionens 1. 1. 1996-30. 6. 1999, KOM(1999) 91 endelig udg. rapport om resultaterne af MEDIA II-programmet (1996-2000) i perioden 6 nødvendigt at sikre sammenhæng med de ventede forslag til opfølgning af programmerne INFO2000 og MLIS. • Den ønskede komplementaritet med politikker, der gennemføres nationalt og regionalt. Fællesskabsaktionen skal især koncentreres om de led i den audiovisuelle kæde, hvor støtten skaber den største værdiforøgelse: før og efter produktionsprocessen. • Deltagelse i programmet: i forlængelse af det samarbejde, der allerede er indledt med EØS- landene samt Cypern, angives det klart i forslagene, at programmet ønskes åbnet for deltagelse af Malta, de associerede lande i Central- og Østeuropa, Tyrkiet samt de lande, der har tiltrådt Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn med forbehold for, at deres nationale lovgivning i væsentlig grad er tilpasset gældende fællesskabsret, især for så vidt angår bestemmelserne i direktivet «Fjernsyn uden grænser»10. Der vil ligeledes blive taget hensyn til, om der findes et passende retsgrundlag for ophavsret, navnlig i forhold til de relevante EU-direktiver11. Udvikling og styrkelse af den audiovisuelle indholdsindustri er faktisk et positivt og konkret område at støtte i udvidelsesprocessen. Programmet vil for andre europæiske tredjelande. Endelig gives der i de to forslag mulighed for et samarbejde med tredjelande, der deler Den Europæiske Unions mål for den audiovisuelle indholdspolitik. ligeledes under visse betingelser være åbent • For at støttemekanismerne kan justeres regelmæssigt i forhold til den konstaterede udvikling på markedet for audiovisuelt i forslagene, at der iværksættes pilotprojekter, således at overbevisende resultater heraf kan danne grundlag for en omgående tilpasning af programmets vigtigste støttemekanismer. indhold, forudsættes det 4. 1 Erhvervsuddannelse (retsgrundlag: traktatens artikel 150) Som supplement til de aktioner, der gennemføres ikke blot af medlemsstaterne, men også inden for rammerne af andre fællesskabsprogrammer (som f. eks. Socrates og Leonardo), sigter de aktioner, der foreslås inden for rammerne af MEDIA Uddannelse, mod følgende områder: • Anvendelse af nye teknologier til produktion og distribution af tv-programmer af høj kunstnerisk værdi og med et højt kommercielt potentiale. • Inddragelse af udviklingsmulighederne på det europæiske og internationale marked. • Økonomisk og forretningsmæssig ledelse, herunder juridiske aspekter, produktions- finansiering, markedsføring og distribution. • Teknikker til affattelse af især interaktive programmer til nye elektroniske distributionsmidler. Endvidere skal programmet fremme: 10 11 Direktiv 89/552/EØF som ændret ved direktiv 97/36/EF. Rådets direktiv 93/98/EØF af 29. oktober 1993 om harmonisering af beskyttelsestiden for ophavsret og visse beslægtede rettigheder; Rådets direktiv 93/83/EØF af 27. september 1993 om samordning af visse bestemmelser vedrørende ophavsrettigheder og ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med radio- og tv-udsendelse via satellit og viderespredning pr. kabel; Rådets direktiv 92/100/EØF af 19. november 1992 om udlejnings- og udlånsrettigheder samt om visse andre ophavsretsbeslægtede rettigheder i forbindelse med intellektuel ejendomsret. 7 • oprettelse af netværk, samarbejde og udveksling af knowhow mellem parter, der arbejder med uddannelsesaktiviteter (uddannelsesinstitutioner, faglige foreninger, virksomheder). • uddannelse af undervisere. Inden for disse forskellige områder vil der blive lagt særlig vægt på erhvervsuddannelses- projekter, hvor der anvendes nye teknologier som uddannelsesværktøjer eller -medier samt projekter i lande med ringe audiovisuel kapacitet, eller som udgør et begrænset geografisk eller sprogligt område. De uddannelsesprojekter, der modtager støtte, skal sikre, at flertallet af deltagere kommer fra et andet følge reglerne i "rammebestemmelser for støtte til uddannelse", som Kommissionen vedtog i 199812. land end det, hvor uddannelsen finder sted. De skal 4. 2 Udvikling (retsgrundlag: traktatens artikel 157) Det kræver store investeringer at producere kvalitetsprægede audiovisuelle programmer, der kan skabe betydelige indtægter på et stigende antal medier. Disse investeringer skal begynde allerede under projekternes forberedelse gennem en passende udvikling, hvor projektets gennemførlighed og produktionens forventede rentabilitet med hensyn til produktionsomkostninger og kommercielle muligheder skal afgøres. Denne proces, som er almindelig inden for andre industrier, er stadig alt for begrænset ved audiovisuelle produktioner, hvilket for ofte fører til, at projekter med en begrænset økonomisk levedygtighed sættes i produktion. Inden for denne sektor skal aktionerne med respekt for den nødvendige komplementaritet mellem fællesskabspolitik og nationale politikker sigte mod at: • fremme investering af ressourcer i projektudvikling (affattelse og færdiggørelse af drejebøger, opstilling af finansieringsplan osv. ), idet der allerede på udviklingsstadiet skal arbejdes med en international markedsføringsstrategi med det formål at udnytte produktionen på en lang række medier (direkte og afledt udnyttelse); • tilskynde de mest dynamiske uafhængige producenter til at iværksætte egentlige strategier for kommerciel udvikling på grundlag af projektpakker. De aktionslinjer, der gennemføres, skal være rettet mod produktionsselskaber, der producerer fiktion, dokumentarfilm, tegne- og dukkefilm samt interaktive produkter (online, offline og hybrider). 4. 3 Distribution og markedsføring (retsgrundlag: traktatens artikel 157) Det er afgørende nødvendigt at sikre kontrol over distributionsteknikker og -net, der giver mulighed for at afskrive og forrente investeringer, således at europæisk audiovisuelt indhold kan få en stærk placering på markedet. Dette indebærer navnlig, at der oprettes, og især udnyttes, et katalog af værker som spillefilm, fiktion, dokumentarfilm samt tegne- og dukkefilm, der kan bruges og genbruges i mange forskellige formater. 12 EFT C 343, af 11. 11. 1998, s. 10 til 16. 8 Støtte til distribution og markedsføring spiller som følge heraf en fremtrædende rolle i aktionen inden for rammerne af forslaget til programmet MEDIA Plus. Fællesskabets foranstaltning skal derfor sigte mod at øge grænseoverskridende udbredelse af spillefilm og tv-programmer og tilskynde de europæiske virksomheder til at bruge nye former til udnyttelse af programmerne (online-distribution, digitalisering af programmer, DVD). De foreslåede aktioner skal give mulighed for at: • øge europæiske produktioners udbredelse og rentabilitet på det europæiske marked og verdensmarkedet på alle for forbrugerne tilgængelige medier; • styrke distributionsselskabernes (biograf, video, TV) konkurrenceevne samt oprettelse og udnyttelse af kataloger over rettigheder til europæiske produktioner; • udvikle netværkssamarbejde og fælles strategier på europæisk plan ved at styrke forbindelserne mellem distribution og produktion; • øge udviklingen af produktioner til det europæiske marked (distribution-led production) med respekt for den sproglige og kulturelle mangfoldighed; • udvikle den europæiske offentligheds kendskab til og smag for produktioner fra andre europæiske lande og således styrke Europas kulturelle identitet i dens mangfoldighed af udtryk (flersprogethed); • gennem pilotprojekter fremme en permanent forbindelse mellem program og teknologisk tilskynde til fremvisning af europæiske audiovisuelle udvikling blandt andet ved at produktioner på digitale temakanaler. 4. 4 Promotion, markedsadgang og festivaler (retsgrundlag: traktatens artikel 157) De specifikke målsætninger for støtten til promotion ligner generelt målsætningerne for støtten til distribution, men i forhold til distributionsområdet indføres nogle supplerende mekanismer, der har til formål at forbedre europæiske produktioners og programmers adgang til europæiske og internationale markeder. Disse mekanismer skal åbne mulighed for: • at fremme europæiske audiovisuelle branchefolks og programmers tilstedeværelse på de traditionelle markeder og også på de nye europæiske og internationale markeder; • at fremme europæiske branchefolks og audiovisuelle programmers deltagelse i alle fremme udbredelse, udveksling og salg af europæiske aktioner, der sigter mod at programmer i og uden for Europa; • at tilskynde til fremvisning af europæiske audiovisuelle produktioner under europæiske og internationale begivenheder og/eller på festivaler; • at fremme netværkssamarbejde på europæisk plan mellem nationale foretagender, der arbejder på at fremme eksport af audiovisuelle programmer; • at støtte grænseoverskridende distribution af europæiske film inden for rammerne af festivaler inden for og uden for Den Europæiske Union; 9 • at styrke netværkssamarbejdet mellem festivaler ved at støtte samarbejdsaktiviteter til fremme af europæiske film. 4. 5 De aktioner, der iværksættes i henhold til afgørelsen om udvikling, distribution og markedsføring, skal være i overensstemmelse med traktatens konkurrenceregler, især reglerne om statsstøtte. 5. Instrumenter For at gennemføre aktionerne i henhold til MEDIA Plus og under hensyntagen til traktatens bestemmelser foreslås to instrumenter, ét til erhvervsuddannelse (traktatens artikel 150) og et andet til udvikling, distribution og markedsføring (traktatens artikel 157). Disse to instrumenter har til formål at få iværksat en politik, der er i overensstemmelse med i overensstemmelse med markedet og klart rettet mod en optimering af de fordele, den europæiske audiovisuelle indholdsindustri kan drage af den teknologiske udvikling. I den forbindelse skal betingelserne for økonomisk støtte regelmæssigt evalueres og justeres. På grundlag af disse evalueringer kan Kommissionen eventuelt foreslå aktioner, der supplerer disse to instrumenter. 10 Uddannelsesprogram for branchefolk i den audiovisuelle indholdsindustri. BEGRUNDELSE 1. Indledning En mulighed for beskæftigelse Mangedoblingen og diversificeringen af både produktions- og distributionsmidler medfører en hurtig vækst i udbuddet af tjenesteydelser og som følge heraf en stigning i efterspørgslen efter nye audiovisuelle programmer. For at denne hurtige udvikling skal resultere i arbejdspladser er det imidlertid nødvendigt at have et dynamisk miljø og en kvalificeret arbejdskraft, og her spiller erhvervsuddannelse en afgørende rolle. En kvalitativ styrkelse af den efter- og videreuddannelse, der tilbydes den europæiske audiovisuelle industris branchefolk, er således en særdeles vigtig forudsætning for at styrke sektorens konkurrenceevne blandt andet i forbindelse med anvendelse af de nye digitale teknologier. En uddannelse tæt på industrien selv De hurtige ændringer i det økonomiske miljø samt de stadige ændringer, der er karakteristisk for de nye teknologier på det audiovisuelle område, kræver ud over en grundlæggende erhvervsuddannelse også efter- og videreuddannelse, der kan leve op til markedets behov. Det er derfor altafgørende, at industrien selv hele vejen igennem inddrages i planlægning og udvikling af uddannelserne og i afvikling af uddannelsesaktiviteterne. Baggrunden for en fællesskabsaktion Det er det offentliges opgave at fremme og støtte erhvervsuddannelse i forbindelse med en mellemlang- og langsigtet aktion. Det Europæiske Råd understregede på sit topmøde om beskæftigelse (Luxembourg 20. -21. 11. 1997), at efter- og videreuddannelse kan yde et vigtigt bidrag til medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker. Uddannelsespolitikkens betydning for Den Europæiske Union anerkendes i (artikel 150). traktaten Der bliver i alle medlemsstater taget mange initiativer til grundlæggende uddannelse på det audiovisuelle område. En aktion på EU-plan ved siden af de nationale foranstaltninger er begrundet i: • behovet for at tilskynde fagfolk til at øge deres erfaringer på europæisk plan. Dette gælder endnu mere i et miljø, hvor de digitale teknologier i stadig højere grad fjerner de nationale barrierer; • behovet for et effektivt og varigt netværkssamarbejde mellem uddannelsescentre og de virksomheder, som den type uddannelse i europæisk målestok er af interesse for. 11 2. Den nuværende situation Der findes mange uddannelsesinstitutioner i Den Europæiske Unions medlemsstater, der fokuserer på områderne spillefilm og tv-programmer, og de dækker alle aspekter af den grundlæggende uddannelse. Det drejer sig om: • videregående erhvervsfaglige uddannelsesinstitutioner, der tilbyder en teknisk uddannelse (instruktion, billed- og lydoptagelse); • universiteter og andre videregående uddannelsesinstitutioner, der tilbyder en generel uddannelse inden for kommunikation og medier (hovedsagelig teoretisk). Inden for faglig efter- og videreuddannelse findes der også, især efter iværksættelsen af MEDIA programmet i 1991, en række uddannelsescentre, hvor der specielt fokuseres på indholdsindustrien. Imidlertid er der ofte kun få overgangsmuligheder mellem disse forskellige centre, der i kraft af deres mere direkte forbindelser med industrien kunne drage fordel af et netværkssamarbejde mellem medlemsstater og uddannelsesområder. Uddannelsesniveauer Grunduddannelse: Europa har en lang række skoler og uddannelsescentre, der tilbyder uddannelse til erhverv inden for spillefilm- og fjernsynsområderne. De giver en god grundlæggende uddannelse, der dog ofte mangler en direkte indføring i de økonomiske og kommercielle aspekter af det audiovisuelle marked. Efter- og videreuddannelse: der var på det nærmeste ingen efter- og videreuddannelse i den audiovisuelle sektor i Europa i begyndelsen af 90’erne. MEDIA programmet støttede iværksættelsen af særlige aktiviteter i tæt forbindelse med industrien. Det er nødvendigt at udvikle disse initiativer for at give branchefolk, forfattere, producenter og distributører mulighed for at forbedre deres faglige kvalifikationer inden for rammerne af et udvidet marked. Dette er endnu mere nødvendigt i betragtning af internationaliseringen af de nye digitale distributionsmidler. Uddannelsestyper Der er nødvendige: flere mangler i den nuværende undervisning, hvilket gør følgende aktioner • styrkelse af uddannelsen af producenter på europæisk plan, så de med hensyn til økonomiske, finansielle og juridiske aspekter er i stand til at lede et selskab på et marked i global målestok; • udvikling af uddannelse til erhverv inden for distribution, transmission, promotion og marketing af audiovisuelt indhold; • fortsættelse af uddannelse i til affattelse af drejebøger, der kan give drejebogsforfattere og producenter mulighed for at få et større potentielt publikum og samtidig bevare en kulturel egenart; teknikker 12 • betydelig styrkelse på europæisk plan af den faglige uddannelse i brug af nye kreative produktions- og distributionsteknologier. 3. 3. 1 Hovedlinjerne i en aktion i europæisk målestok Mål Det generelle mål for Unionens aktion skal være at opfylde industriens behov og fremme dens konkurrenceevne ved at bidrage til at udvikle efter- og videreuddannelse af branchefolk på det audiovisuelle område. Disse uddannelser skal ses i et europæisk perspektiv og skal navnlig koncentreres om: • økonomisk, juridisk og finansiel virksomhedsledelse på europæisk plan, så de europæiske branchefolk, der allerede er aktive på markedet, kan drage størst mulig fordel af den globale dimension ved det audiovisuelle indholdsmarked og blive tilskyndet til at udvikle audiovisuelt indhold og projekter, der opfylder dette markeds behov; • teknikker til affattelse af drejebøger (spille-, fjernsyns- og multimediefilm), så man kan henvende sig til et bredere publikum og således opfylde behovene på det internationale marked for audiovisuelt indhold; • brug af nye teknologier og anvendelse heraf til udvikling af audiovisuelle produktioner til det europæiske og internationale marked. På disse tre uddannelsesretninger skal de muligheder for fjernundervisning og pædagogisk fornyelse, som de nye online teknologier åbner mulighed for, desuden udnyttes. Initiativerne skal sigte mod at styrke samarbejdet mellem de forskellige partnere, som uddannelse vedrører (uddannelsesinstitutioner og -centre, virksomheder). Initiativerne skal sikre direkte deltagelse fra branchens parter. I tilrettelæggelsen af en uddannelsesaktion skal modtagerne af EU-støtte sørge for, at et flertal af deltagerne kommer fra et andet land end det, hvor uddannelsen finder sted. I initiativerne skal der tages højde for strukturelle mål, såsom udvikling af SMV eller udvikling af mulighederne i begrænsede geografiske og sproglige områder. Kommissionen overvåger, at de foreslåede aktioner hænger sammen med de øvrige fællesskabsforanstaltninger på uddannelsesområdet, blandt andet inden for rammerne af Leonardo-programmet og målene for de europæiske strukturfonde. I mindre udstrækning skal Unionen også fremme udviklingen af et vist antal grundlæggende uddannelsesaktiviteter på betingelse af, at de udvikles i tæt forbindelse med industrien, har en reel europæisk dimension, giver en værdiforøgelse på europæisk plan og ikke kan finansieres af andre eksisterende EU-programmer, såsom Leonardo-programmet. 13 3. 2 Prioriterede aktioner: Fjernundervisning Fremme anvendelsen af nye teknologier i tilrettelæggelse og afvikling af uddannelser for at åbne mulighed for fjernundervisning. Distributionserhverv Der lægges vægt på uddannelse inden for distribution, promotion og marketing af europæiske, audiovisuelle produktioner ved at udnytte de muligheder, der ligger i udviklingen af de nye, digitale teknologier. Multimedieerhverv Udarbejdelse af planer for efter- og videreuddannelse i brug af digitale teknikker til skabelse og udsendelse af audiovisuelt indhold online og offline. Det drejer sig om erhverv som: drejebogsforfattere, computergrafikere, udviklere af internetprogrammer, webmasters. Netværkssamarbejde mellem uddannelsesorganisationer For at grænseoverskridende vidensoverførsel sikres mellem de forskellige parter. sikre en strukturel virkning af de foreslåede aktioner bør samarbejde og Fremme af betydningen af praktikophold Tilrettelæggelse af praktikophold i virksomheder i andre medlemsstater som supplement til grunduddannelserne. Fremme af uddannelse af lærere Tilrettelæggelse af uddannelsesseminarer for lærere for at sikre en stadig efteruddannelse af lærere i forhold til industriens udvikling og behov samt udviklingen i de nye digitale teknologier. 14 1999/0275 (COD) Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE om iværksættelse af et uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (MEDIA - Uddannelse) (2001-2005) EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 150, stk. 4, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg2, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget3, efter fremgangsmåden i traktatens artikel 251, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) i samarbejde med det britiske formandskab en europæisk Kommissionen afholdt i audiovisuel konference «Den digitale tidsalders udfordringer og muligheder», Birmingham den 6. -8. april 1998. Denne høring viste, at det er nødvendigt at have et bedre uddannelsesprogram inden for den audiovisuelle sektor, der fokuserer på alle de nye aspekter ved den digitale tidsalder. Rådet (audiovisuelle spørgsmål og kultur) noterede sig på mødet den 28. maj 1998 de endelige konklusioner fra den europæiske audiovisuelle konference «Den digitale tidsalders udfordringer og muligheder» og udtrykte ønsket om, at der udvikles nye former til fremme af en stærk og konkurrencedygtig programindustri. Det hedder i konklusionen i rapporten af 26. oktober 1998 fra refleksionsgruppen på højt plan vedrørende den audiovisuelle politik med titlen «The Digital Age: European Audiovisual Policy», at man i dette miljø bør styrke såvel grunduddannelse som efter- og videreuddannelse inden for den audiovisuelle sektor. (4) I meddelelsen fra Kommissionen til Europa-Parlamentet og Ministerrådet med titlen «Den audiovisuelle politik: Den videre udvikling» erkender Kommissionen, at den 1 2 3 EFT C EFT C EFT C 15 digitale tidsalder vil få en betydelig indvirkning på beskæftigelsen inden for den audiovisuelle industri4. I grønbogen om «Konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf» erkendes det, at fremkomsten af nye tjenesteydelser vil give anledning til, at der skabes nye job. Tilpasningen til de nye markeder kræver medarbejdere, der er uddannet i at bruge de nye teknologier5. Den offentlige høring om grønbogen, som Kommissionen gennemførte, bekræftede, at der er efterspørgsel efter en specialiseret erhvervsuddannelse, der er tilpasset markedets behov6. I sine konklusioner af 27. september 1999 om resultaterne af den offentlige høring om grønbogen opfordrede Rådet Kommissionen til at tage hensyn til resultatet af høringen ved udarbejdelse af forslag med henblik på foranstaltninger til styrkelse af den europæiske audiovisuelle industri, herunder multimedieindustrien7. Det Europæiske Råd erkendte på sit ekstraordinære møde om beskæftigelsen i Luxembourg den 20. og 21. november 1997, at efter- og videreuddannelse samt erhvervsuddannelse kan yde et vigtigt bidrag til medlemsstaternes beskæftigelses- politik med tilpasningsevne og iværksætterånd samt fremme lige muligheder. øge beskæftigelsesegnethed, hensyn til at I sin rapport til Det Europæiske Råd om jobmuligheder i informationssamfundet8 konstaterede Kommissionen, at der ligger et stærkt jobskabelsespotentiale i de nye audiovisuelle tjenester. (5) (6) (7) (8) (9) (10) Kommissionen iværksatte et «Handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske audiovisuelle industri (MEDIA) (1991-1995)», som blev vedtaget ved Rådets afgørelse 90/685/EØF9, og som blandt andet omfattede en støtte til uddannelsesaktiviteter for at forbedre den faglige kompetence hos de personer, der arbejder inden for den audiovisuelle programindustri. (11) Fællesskabets strategi for udvikling og styrkelse af den europæiske audiovisuelle industri blev bekræftet med programmet MEDIA II, som blev vedtaget ved Rådets afgørelse 95/563/EF10 og ved Rådets afgørelse 95/564/EF11. I betragtning af den viden, der er opnået gennem dette program, bør det forlænges under hensyntagen til de opnåede resultater. (12) I sin rapport om resultaterne af MEDIA II-programmet (1996-2000) fra 1. januar 1996 til 30. juni 1998 giver Kommissionen udtryk for, at programmet respekterer subsidiari- tetsprincippet for forholdet mellem fællesskabsmidler og nationale midler, idet de 4 5 6 7 8 9 10 11 KOM(1998) 446 endelig udg. af 14. 7. 1998. KOM(97) 623 endelig udg. af 3. 12. 1997. SEK(1998) 1284 endelig udg. af 29. 7. 1998. EFT C 283 af 6. 10. 1999, s. 1. KOM(1998) 590 endelig udg. EFT L 380 af 31. 12. 1990, s. 37. EFT L 321 af 30. 12. 1995, s. 25. EFT L 321 af 30. 12. 1995, s. 33. 16 nationale mekanismer traditionelt spiller en dominerende rolle, og foranstaltningerne under MEDIA II supplerer og udbygger denne12. (13) Kommissionen har i sin meddelelse om Fællesskabspolitikkerne og beskæftigelsen13 anerkendt den positive virkning MEDIA II-programmet har på beskæftigelsen inden for det audiovisuelle område. (14) Det europæiske audiovisuelle marked, faglige kvalifikationer, som er tilpasset markedets nye dimension, særlig med hensyn til økonomisk, finansiel og forretningsmæssig virksomhedsledelse og i forbindelse med anvendelse af ny teknologi både initiativfasen, udviklings-, produktions-, distributions-, markedsførings- og transmissionsfasen. som er ved at opstå, kræver i (15) Branchefolk bør have faglige kvalifikationer, der sætter dem i stand til bedst muligt at udnytte programmarkedets europæiske og internationale dimension, og de bør tilskyndes til at udarbejde projekter, der svarer til markedskravene. (16) Lige muligheder er et grundlæggende princip i Fællesskabets politikker, og der skal tages hensyn hertil ved gennemførelsen af dette program. (17) Branchefolks grunduddannelse bør indeholde de væsentligste økonomiske, juridiske og teknologiske elementer, og de hurtige ændringer på dette område gør det nødvendigt at iværksætte efter- og videreuddannelser. (18) (19) (20) Erhvervsuddannelsescentrene bør indgå i netværk, således at det bliver lettere at udveksle knowhow. såsom udvikling I forbindelse med støtten til erhvervsuddannelse bør der tages hensyn til strukturelle mål og distributionspotentialet i de lande eller regioner, hvis audiovisuelle produktions- kapacitet er ringe, eller som udgør et begrænset sprogområde. produktions-, markedsførings- skabelses-, af I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og proportionalitetsprincippet i traktatens artikel 5 og eftersom målene for den påtænkte handling, iværksættelse af en erhvervsuddannelsespolitik, ikke kan gennemføres af medlemsstaterne, navnlig fordi der skal etableres tværnationale partnerskaber mellem uddannelsescentrene, må Fællesskabet iværksætte de aktioner, der er nødvendige for gennemførelsen i betragtning af den grænseoverskridende dimension af fællesskabsforanstaltningerne. Denne afgørelse er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for at gennemføre disse mål og går ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål. (21) Foranstaltningerne i henhold til dette program tilsigter alle et tværnationalt samarbejde, der giver de foranstaltninger, der iværksættes i medlemsstaterne en værditilvækst i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet. (22) De associerede lande i Central- og Østeuropa, de EFTA-lande, der er parter i EØS- aftalen, samt Cypern, Malta og Tyrkiet er anerkendt som potentielle deltagere i fællesskabsprogrammer på grundlag af supplerende bevillinger og efter procedurer, der skal aftales med disse lande. De europæiske lande, der har undertegnet 12 13 KOM(1999) 91 endelig udg. af 16. 3. 1999. KOM(1999) 167 endelig udg. 17 Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn, tilhører det europæiske audiovisuelle område og kan derfor, såfremt de ønsker det og under hensyntagen til budgetmæssige overvejelser eller andre prioriteter i deres audiovisuelle industrier, deltage i programmet eller nyde godt af en begrænset samarbejdsordning på grundlag af supplerende bevillinger efter de procedurer, der fastlægges i aftaler mellem de berørte parter. Europæiske tredjelandes deltagelse i programmet kan være betinget af en undersøgelse af, om deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med gældende fællesskabsret, især artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i Rådets direktiv 89/552/EØF af 3 oktober 1998 om samordning af visse love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne radiospredingsvirksomhed14, ændret ved Europa- vedrørende udøvelse af Parlaamentets og Rådets direktiv 97/36/EF15. tv- Samarbejdet på erhvervsuddannelsesområdet mellem de europæiske organer og institutioner i tredjelande på grundlag af fælles interesser kan skabe en værditilvækst for den europæiske audiovisuelle industri. Samarbejdet vil blive udviklet på grundlag af supplerende bevillinger og efter procedurer, der skal fastlægges i aftaler mellem de berørte parter. (23) (24) (25) Med henblik på at styrke værditilvæksten som følge af Fællesskabets indsats er det nødvendigt på alle niveauer at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem de aktioner, der rammerne af denne afgørelse og andre fællesskabsforanstaltninger. Det er ønskeligt at samordne aktiviteter i henhold til programmet med aktiviteter, der udfoldes af internationale organisationer så som Europarådet. iværksættes inden for (26) Ved denne afgørelse fastsættes for hele programmets varighed en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag, jf. punkt 1 i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens erklæring af 6. marts 199516 for budgetmyndigheden i forbindelse med den årlige budgetprocedure. (27) I overensstemmelse med artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen17, bør de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages ved anvendelse af den i artikel 3 i nævnte afgørelse fastlagte rådgivningsprocedure - TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Der indføres et erhvervsuddannelsesprogram, i det følgende benævnt «programmet», for perioden fra den 1. januar 2001 til den 31. december 2005. Artikel 1 14 15 16 17 EFT L 298 af 17. 10. 1989, s. 23. EFT L 202 af 30. 7. 1997, s. 60. EFT C 102 af 4. 4. 1996, s. 4. EFT L 184 af 17. 7. 1999, s. 23. 18 Programmet har til formål at give den audiovisuelle industris branchefolk de nødvendige kvalifikationer til at drage størst mulig fordel af markedets europæiske og internationale dimension og anvendelsen af den nye teknologi. 1. Programmet har følgende formål: Artikel 2 a) at opfylde industriens behov og styrke dens konkurrenceevne ved at forbedre efter- og videreuddannelse af den audiovisuelle industris branchefolk med henblik på at give dem de nødvendige kvalifikationer til at kunne udnytte det europæiske marked og de øvrige markeder, især på følgende områder: – – – Anvendelse af ny teknologi, især digital, til produktion af audiovisuelle programmer med høj kommerciel og kunstnerisk værditilvækst finansiel og Økonomisk, virksomhedsledelse, herunder de retlige regler og teknikker til finansiering af produktion og distribution af audiovisuelle programmer forretningsmæssig Teknikker til affattelse af drejebøger. Der lægges særlig vægt på de muligheder for fjernundervisning og pædagogisk fornyelse, der ligger i udviking af online-teknologier. Visse grunduddannelsesinitiativer, som industrien er direkte involveret i, såsom degrees», anden støttes, «masters' fællesskabsstøtte er på og til støtteforanstaltninger på nationalt plan. også kan rådighed, såfremt områder, der hvor ikke ikke der er b) at fremme samarbejde og udveksling af knowhow gennem oprettelse af netværk mellem de parter, som uddannelsen vedrører, så som uddannelses- institutioner, branchen og virksomheder samt gennem fremme af uddannelsen af lærere. Det skal navnlig ske ved at fremme en gradvis oprettelse af netværk mellem aktiviteter og eksisterende uddannelsesinstitutioner. 2. 3. Med henblik på gennemførelsen af de i stk. 1, litra a), første afsnit, og bitra b), opstillede mål skal der tages særlig hensyn til de specifikke behov i lande eller regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller et begrænset sprogligt eller geografisk område, samt til udviklingen af en selvstændig europæisk produktions- og distributionssektor og navnlig af små og mellemstore virksomheder. Realiseringen af de i stk. 1 anførte formål sker i overensstemmelse med de i bilaget fastlagte retningslinjer. For at opnå den højeste grad af koordination sørger Kommissionen for, at der etableres et samarbejde mellem uddannelsesaktiviteter og udviklingsprojekter, der modtager støtte inden Artikel 3 19 for rammerne af MEDIA Plus-programmet. I den forbindelse skal de branchefolk, der deltager i efter- og videreuddannelsesaktiviteter, underrettes om, hvilke støttemekanismer programmet tilbyder. 1. 2. 3. 4. 5. 6. Artikel 4 De modtagere af fællesskabsstøtte, som deltager i gennemførelsen af de aktioner, der beskrives i bilaget, skal selv sørge for en væsentlig del af finansieringen, mindst 50% med forbehold af de særlige bestemmelser i bilaget. Modtagere af uddannelsesaktion kommer fra et andet land end det, hvor uddannelsen finder sted. fællesskabsstøtte skal af deltagere flertallet sikre, at i en Kommissionen skal sikre, at så vidt muligt mindst 10% af de disponible midler hvert år forbeholdes nye aktiviteter. Fællesskabets finansiering fastlægges i forhold til omkostningerne ved og arten af hver af de påtænkte aktioner. Finansieringsrammen til gennemførelsen af dette program er for den i artikel 1 nævnte periode på 50 mio. EUR. De årlige bevillinger godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemførelse efter den i artikel 6, stk. 2, fastsatte procedure og i overensstemmelse med retningslinjerne i bilaget. Artikel 5 1. 2. 1. 2. Artikel 6 Kommissionen bistås af et rådgivende udvalg, MEDIA-udvalget, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand. Når der henvises til dette stykke, finder rådgivningsproceduren i artikel 3 i afgørelse 1999/468/EF anvendelse under overholdelse af bestemmelserne i artikel 7, stk. 3, og artikel 8 i nævnte afgørelse. Artikel 7 Dette program er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med betingelserne i associeringsaftalerne eller tillægsprotokoller hertil vedrørende deltagelse i fællesskabsprogrammer, der er indgået eller skal indgås med disse lande. Cypern, Malta, Tyrkiet og de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, kan deltage i dette program på grundlag af supplerende bevillinger efter procedurer, der skal aftales med disse lande. 20 3. 4. 5. 1. 2. 3. 4. 5. Ud over de i stk. 1 og 2 nævnte lande kan de lande, der har tiltrådt Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn, deltage i dette program på grundlag af supplerende bevillinger på de betingelser, der fastlægges i aftalerne mellem de berørte parter. Åbningen af programmet for de i stk. 1, 2 og 3 nævnte europæiske tredjelande kan være betinget af en forudgående undersøgelse af, om deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med gældende fællesskabsret, herunder med artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 89/552/EØF. Dette program er ligeledes åbent for samarbejde med andre tredjelande på grundlag af supplerende bevillinger og efter særlige bestemmelser, der skal fastlægges i aftaler mellem de berørte parter. De i stk. 3 nævnte europæiske tredjelande, der ikke måtte ønske fuld deltagelse i programmet, kan indgå i et samarbejde på de i dette stykke fastsatte betingelser. Artikel 8 Kommissionen sikrer, at der for de i denne afgørelse omhandlede aktioner foretages en forudgående vurdering, en overvågning og en efterfølgende evaluering. De udvalgte modtagere foretager årlig indberetning til Kommissionen. Efter afslutning af projekterne vurderer Kommissionen, hvorledes de er udført, og hvilke virkninger deres gennemførelse har haft, for at kunne fastslå, om de oprindeligt fastsatte mål er nået. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en evalueringsrapport om programmets virkninger og effektivitet på grundlag af resultaterne efter to års gennemførelse. Denne rapport ledsages eventuelt af forslag til tilpasninger, herunder budgetmæssige justeringer. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget en beretning om gennemførelsen og resultaterne af programmet efter afslutningen af dette. Artikel 9 Denne afgørelse træder i kraft den 1. januar 2001. Udfærdiget i Bruxelles, den På Europa-Parlamentets vegne Formand På Rådets vegne Formand 21 1. PLANLAGTE AKTIONER BILAG Dette program har til formål som støtte og supplement til medlemsstaternes aktioner at gøre det muligt for branchefolk at tilpasse sig det europæiske audiovisuelle markeds dimension navnlig ved at fremme erhvervsuddannelsen på områder som økonomisk, finansiel og forretningsmæssig virksomhedsledelse, herunder de juridiske aspekter, distribution, marketing og ny teknologi (herunder bevarelse og bedre udnyttelse af den europæiske filmiske og audiovisuelle kulturarv) samt teknikker til affattelse af drejebøger. 1. 1. Uddannelse i ny teknologi Uddannelsen har til formål at udvikle branchefolks evne til at anvende avancerede kreative teknikker, navnlig på områderne animation, computergrafik, multimedier og interaktivitet. De foreslåede aktioner skal: • fremme udarbejdelse og ajourføring af uddannelsesmoduler vedrørende ny audiovisuel teknologi som supplement til medlemsstaternes aktioner; • integrere uddannelsesaktionerne i netværk og lette udvekslingen af lærere og branchefolk ved tildeling af stipendier og tilrettelæggelse af praktikophold i virksomheder i andre medlemsstater og ved at bidrage til uddannelse af lærerne og navnlig til udvikling af fjernundervisning, idet udvekslinger og partnerskaber mellem lande og regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset sprogligt eller geografisk område især skal fremmes. 1. 2. Uddannelse i økonomisk, finansiel og forretningsmæssig virksomhedsledelse Uddannelsen har til formål at udvikle branchefolks evne til at forstå og drage fordel af den europæiske dimension i sektorerne vedrørende udvikling, produktion, marketing og distribution/udsendelse af audiovisuelle programmer. De foreslåede aktioner skal: • fremme udarbejdelse og ajourføring af uddannelsesmoduler i virksomhedsledelse som til medlemsstaternes aktioner og med fremhævelse af den europæiske supplement dimension, • integrere uddannelsesaktionerne i netværk, lette udvekslinger af branchefolk ved tildeling af stipendier og tilrettelæggelse af praktikophold i virksomheder i andre medlemsstater, og bidrage til uddannelse af lærerne og navnlig til udvikling af fjernundervisning, idet udvekslinger og partnerskaber mellem lande og regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset sprogligt eller geografisk område især skal fremmes. 1. 3. Teknikker til affattelse af drejebøger Denne uddannelse henvender sig til erfarne drejebogsforfattere med henblik på at forbedre deres evne til at udvikle teknikker, der er baseret på både traditionelle og interaktive skrivemetoder. 22 Aktionerne skal: • fremme udarbejdelse og ajourføring af uddannelsesmoduler inden for identificering af internationalt publikum; målgrupper; redigering og udformning af drejebøger relationerne mellem manuskriptforfatter, drejebogsredaktør, producent og distributør; til et • fremme udvekslinger og partnerskaber mellem lande og regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset sprogligt eller geografisk område. 1. 4. Uddannelsesnetværk at er tilskynde Målet efter- og videreuddannelsesområdet til at styrke samordningen af deres aktiviteter med henblik på at oprette europæiske netværk. institutioner og/eller aktiviteter på eksisterende 1. 5. Grunduddannelsesaktiviteter På visse områder inden for den grundlæggende uddannelse, hvor der hverken sker finansiering fra Fællesskabet eller fra national side, kan der ydes støtte til aktiviteter. Der kan navnlig være tale om «masters», hvor der er en forbindelse med industrien i form af partnerskab og/eller praktikophold. 2. GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMET 2. 1. Fremgangsmåde Ved gennemførelsen af programmet arbejder Kommissionen snævert sammen med medlemsstaterne. Den hører også de involverede parter. Den sikrer, at der i forbindelse med udvælgelsen af deltagere tages passende hensyn til den kulturelle mangfoldighed i Europa. Den tilskynder modulkonstruktørerne til at samarbejde med uddannelsesinstitutionerne, branchen og virksomhederne om udarbejdelsen af modulerne. Den letter modtagelsen af praktikanter navnlig fra lande og regioner med ringe produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset sprogligt eller geografisk område. 2. 2. Fællesskabsstøtte Fællesskabets samfinansiering af de samlede uddannelsesomkostninger ligger inden for rammerne af en finansiering, som er fælles med offentlige og/eller private parter, som regel maksimalt 50%. Denne andel kan forhøjes til 60% til uddannelsesaktioner i lande eller regioner med begrænset audiovisuel produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset geografisk eller sprogligt område. Den procedure, der er omhandlet i artikel 5, anvendes ved fastlæggelsen af finansieringens anvendelse for hver type aktion, der er opført i nr. 1 i dette bilag. I overensstemmelse med Fællesskabets finansieringsregler og under anvendelse af den i artikel 5 fastsatte procedure fastlægger Kommissionen et finansieringsregelsæt med henblik på at fastsætte et tilskudsloft for hver efter- og videreuddannelsesaktivitet og pr. uddannet person. 23 Modulkonstruktørerne og de uddannelsescentre, der anvender modulerne, udvælges efter indkaldelse af forslag. Kommissionen sikrer så vidt muligt, at mindst 10% af de disponible midler hvert år tildeles nye aktiviteter. 2. 3. Gennemførelse 2. 3. 1. Kommissionen gennemfører programmet. Den kan med henblik herpå indgå et samarbejde med konsulenter og kontorer for faglig bistand, der udvælges efter en udbudsprocedure på grundlag af deres branchemæssige sagkundskab. Den faglige bistand finansieres af programmets budget. Kommissionen kan ligeledes i henhold til proceduren i artikel 5 indgå partnerskaber om ad hoc-aktiviteter med specialiserede foretagender, såsom den audiovisuelle del af Eureka-programmet med henblik på at gennemføre fælles aktioner, der opfylder programmets mål på uddannelsesområdet. Kommissionen foretager den endelige udvælgelse af modtagere af støtten fra programmet og træffer beslutning om den økonomiske støtte, der skal bevilges i henhold til artikel 5. Med henblik på gennemførelsen af programmet, herunder navnlig evalueringen af de projekter, der modtager finansiel støtte fra programmet, og aktionerne til fremme af netværkssamarbejde bistås Kommissionen af fra den audiovisuelle sektor på områderne erhvervsuddannelse, udvikling, produktion, distribution og markedsføring. anerkendte eksperter 2. 3. 2. Gennem relevante aktioner informerer Kommissionen om mulighederne i programmet og sikrer fremme heraf. Navnlig træffer Kommissionen og medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger til at fortsætte aktiviteterne i netværket af MEDIA-kontorer og styrke disses faglige kvalifikationer for: • • • • • at sikre information om og fremme af programmet; at tilskynde til den størst mulige deltagelse fra branchens side i aktionerne under programmet; at bistå branchefolk i udformningen af de projekter, de ønsker at indsende i forbindelse med indkaldelse af forslag; at fremme grænseoverskridende samarbejde mellem branchefolk; at sikre forbindelse med medlemsstaternes forskellige støtteinstitutioner, således at aktionerne under dette program og de nationale støtteforan- staltninger supplerer hinanden. 24 FIANANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Uddannelsesprogram for branchefolk inden for den europæiske audiovisuelle programindustri (MEDIA Plus) (2001 - 2005) 2. BUDGETPOST(ER) B 3 2010 3. RETSGRUNDLAG Artikel 150 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab 4. 4. 1 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN Foranstaltningens generelle formål Udviklingen i de digitale teknologier medfører en hastig vækst i udbuddet af ikke audiovisuelle programmer. Den ventede udvikling i kunne omsættes i arbejdspladser, hvis branchens fagfolk ikke har de faglige kvalifikationer, kan støttemekanismerne for den audiovisuelle industri heller ikke være fuldt effektive, hvis de ikke hviler på kvalifikationer, der er på højde med de nye udfordringer indholdsindustrien vil opfylder markedets samme måde behov. der På Erhvervsuddannelse overskrider i dag de traditionelle rammer for grundlæggende i det skoleuddannelse og videreuddannelse. De hastige ændringer, der sker økonomiske og teknologiske miljø, gør det nødvendigt at styrke efter- og videreuddannelse på hvert trin i arbejdslivet. Betydningen af Den Europæiske Unions erhvervsuddannelsespolitik er anerkendt som et af traktatens mål (artikel 150). 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlæng- else/fornyelse. Programmet MEDIA Plus Uddannelse dækker perioden fra 1. januar 2001 til 31. december 2005. En eventuel forlængelse/fornyelse af programmet er underlagt en ny beslutningsprocedure på grundlag af traktatens bestemmelser. 25 5. 5. 1 5. 2 5. 3 6. 7. 7. 1 KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE Ikke-obligatoriske udgifter Opdelte bevillinger Ikke relevant UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART – Støtte til samfinansiering med andre kilder i den offentlige eller private sektor. – Der ventes ingen tilbagebetaling eller supplerende indtægter. Fællesskabet bidrager økonomisk til erhvervsuddannelsesaktiviteter med op til 50% (60% til uddannelsesaktioner regioner med ringe audiovisuel lande eller produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset geografisk og sprogligt område) af projekternes reelle omkostninger og med højst en million EUR om året pr. uddannelsescenter. Den finansielle støtte bevilges gennem kontrakter med en maksimal løbetid på tre år. i FINANSIELLE VIRKNINGER Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen Beløbene er fastlagt på grundlag af to informationskilder: (1) (2) fra data Disponible af MEDIA II-programmet (taloplysninger i databaser fordelt på aktivitetssektor og aktionslinje). Disse tal er baseret på oplysninger, der er indsendt af ansøgerne (der repræsenterer mindst 50% af branchen). gennemførelsen i Birmingham, audiovisuelle konference Data fra følgende dokumenter: akterne fra de audiovisuelle konferencer (den europæiske forum om den audiovisuelle politik i Helsinki), rapport fra refleksionsgruppen på højt plan vedrørende den audiovisuelle politik (Oreja-gruppen), midtvejsevaluering af programmet MEDIA II (BIPE), dokumenter fra Kommissionen (grønbog om konvergens, meddelelse om den videre udvikling af den audiovisuelle politik) osv. Disse dokumenter med analyser af makroøkonomisk art indeholder i den europæiske taloplysninger om, hvilke behov de enkelte sektorer audiovisuelle industri har. Til gennemførelsen af programmet over alle de planlagte 5 år og med henblik på at kunne finansiere projekter af en varighed på to eller tre år ønskes en større belastning til det første og fjerde år. De planlagte udgifter for de øvrige tre år vil gøre det muligt at finansiere projekter af kortere varighed. Hvor stor en del af budgettet, der vil blive brugt til områderne «virksomhedsledelse», «nye teknologier» og «teknik til affattelse af drejebøger», afhænger for hvert af områderne af omkostningerne til foranstaltningen og de indkomne forslag efter indkaldelsen af forslag. De i denne finansieringsoversigt anførte beløb vedrører samlede Fællesskabets omkostninger ved aktionerne. støtteomkostninger, dvs. højst 60% af de samlede 26 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR (løbende priser) Fordeling 2001 2002 2003 2004 2005 Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal støtteansøgninger (prognose) Antal udvalgte ansøgninger (prognose) 1 90 30 1 40 12 1 55 15 1 65 17 1 40 12 I alt 14. 3 7. 3 9. 3 8. 8 6. 8 I alt 5 290 86 46. 5 For at kunne støtte uddannelsesinitiativer af en varighed på to eller tre år bevilges der for årene 2001 og 2004 højere beløb end for de andre år, hvor projekter af kortere varighed bliver udvalgt. Aktioner i forhold til sektoren FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR (løbende priser) Fordeling 2001 2002 2003 2004 2005 – Undersøgelser – Møder og eksperter1 – Information og publikationer I ALT 0. 07 0. 03 0. 10 0. 20 0. 07 0. 03 0. 07 0. 03 0. 07 0. 03 0. 07 0. 03 0. 10 0. 10 0. 10 0. 10 0. 20 0. 20 0. 2 0. 2 I alt 0. 35 0. 15 0. 50 1. 00 7. 3 Udgifter til faglig bistand inkluderet i budgettets del B FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR (løbende priser) 2001 2002 2003 2004 2005 Total – Kontorer for faglig bistand2 Total 0. 50 0. 50 0. 50 0. 50 0. 50 0. 50 0. 50 0. 50 0. 50 0. 50 2. 50 2. 50 Kommissionen påtænker at søge ekstern faglig og/eller administrativ bistand til at foretage en udvælgelse blandt forslagene og bistå med overvågningen af projekterne. I forbindelse med programmerne MEDIA I og MEDIA II fik den bistand fra kontorer for faglig bistand med ekspertise inden for de områder, programmet dækkede. Den 1 2 Udgifter, der opfylder kriterierne i Kommissionens meddelelse af 22. 4. 1992 (SEK(92) 769). Kommissionen indkalder til ekspertmøder for at få råd med hensyn til at udvælge projekter ved hver indkaldelse af forslag. Kontoret for faglig bistand yder Kommissionen faglig og administrativ bistand med hensyn til gennemgang af de indsendte projekter og overvågning af gennemførelsen af de udvalgte projekter. Selv om Kommissionen bruger kontoret for faglig bistand, indebærer det på ingen måde en uddelegering af offentlig myndighed, idet Kommissionen fuldt ud bevarer sine beslutningsbeføjelser. 27 nærmere form for ekstern faglig og/eller administrativ bistand, der skal bruges ved gennemførelsen af dette program, vil blive afgjort i henhold til de retningslinjer, Kommissionen udstikker på området. Hvis der ved gennemførelsen af dette program skal bruges kontorer for faglig bistand, vil kollegiet blive behørigt underrettet herom i henhold til Vade-mecum for kontorer for faglig bistand. 7. 4 Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR 2001 2002 2003 2004 2005 Forpligtelsesbevillinger 15. 00 8. 00 10. 00 9. 50 7. 50 Betalingsbevillinger 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 I alt 7. 50 5. 50 2. 00 - - - - 15. 00 - 3. 60 3. 00 1. 40 - - - 8. 00 - - 4. 50 3. 50 2. 00 - - 10. 00 - - - 4. 20 3. 50 1. 80 - 9. 50 - - - - 3. 50 2. 50 1. 50 7. 50 I alt 50. 0 7. 50 9. 10 9. 50 9. 10 9. 00 4. 30 1. 50 50. 0 8. FORHOLDSREGLER MOD BEDRAGERI Udvælgelse af støttemodtagere under programmet foretages i forbindelse med en i De Europæiske indkaldelse af forslag, der offentliggøres flere gange årligt Fællesskabers Tidende. Før en ansøgning om fællesskabsstøtte godkendes, vurderer Kommissionen den nøje for at vurdere, om den er i overensstemmelse med Rådets afgørelser og med de i indkaldelsen anførte betingelser. Ansøgninger om fællesskabsstøtte skal indeholde: – en finansieringsplan med alle oplysninger om finansieringen af projekterne, herunder den finansielle støtte Kommissionen anmodes om; – en foreløbig tidsplan for arbejdet; – alle øvrige nyttige oplysninger, som Kommissionen måtte forlange i betingelserne for indkaldelserne af forslag. Med henblik på at foretage en udvælgelse blandt forslagene bistås Kommissionen af kontorer for faglig bistand med ekspertise på de områder, programmet dækker. De forslag, der udvælges som støtteberettigede, forelægges først uafhængige eksperter og sendes derefter til MEDIA-udvalget, der består af repræsentanter for de stater, der deltager i programmet, før den endelige beslutning træffes af Europa-Kommissionen. Ud over visse tærskler, der præciseres i afgørelserne om programmet, forelægges de udvalgte forslag udvalget med henblik på udtalelse. 28 Betaling af finansiel støtte er betinget af, at der forud for betalingen fremlægges detaljerede oversigtsbilag og aktivitetsrapporter. Betaling forudsætter endvidere kontrolforanstaltninger på stedet (revision) og en central overvågning. Desuden foretager forskellige organer (revisionsretten, finanskontrollen og den anvisningsberettigede) kontroller hos ledelsen for de gennemførte aktioner og støttemodtagerne. 9. 9. 1 OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe Hovedmålet er at styrke kvalifikationerne hos den europæiske audiovisuelle industris branchefolk gennem en større kontrol af ledelsesværktøjer, en større inddragelse af globale markeder og den europæiske dimension i de forskellige erhverv og endelig gennem en specifik uddannelse i brug af nye teknologier. Det ventede resultat er således en øget konkurrenceevne i de europæiske audiovisuelle virksomheder. MEDIA-aktionerne har især til formål at afhjælpe: – direktørernes manglende uddannelse i forretningsmæssige og juridiske spørgsmål og den manglende inddragelse af markeder, der længe har præget en del af den europæiske industristruktur; – den utilstrækkelige inddragelse af den europæiske dimension i projekt- og virksomhedsudviklingen; – opsplitningen af virksomheder, der gør det umuligt at frigøre tilstrækkelige midler til uddannelsesaktioner; – en utilstrækkelig uddannelse i nye digitale teknologier. Målgruppe: De aktioner, der iværksættes, sigter mod forskellige typer deltagere: branchefolk, lærere og virksomheder. De foreslåede uddannelsesaktioner vedrører forskellige områder som virksomhedsledelse, affattelse af drejebøger og nye teknologier. De gennemførte aktioner skal give sig udslag i, at der udvikles højtkvalificerede stillinger på det europæiske marked, opretholdes en stærk iværksætterkultur på europæisk plan, og at der systematisk indbygges en europæisk dimension i planerne for grunduddannelse. 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Behovet for EF-støtte, især under hensyntagen til nærhedsprincippet: Det foreslåede støtteprogram indgår i Den Europæiske Unions audiovisuelle politik. Programmet virker efter subsidiaritetsprincippet som supplement til initiativer på nationalt plan. Det støtter og supplerer aktioner, der gennemføres på nationalt plan. Det opfylder målene i traktaten, navnlig i artikel 150, der sigter mod at: – lette tilpasningen til den industrielle udvikling; 29 – forbedre den grundlæggende erhvervsuddannelse samt efter- og videre- uddannelsen; – stimulere samarbejdet om erhvervsuddannelse mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder. Valg af støtteform støtte indtil 50% (60% for De midler, Fællesskabet bevilger uddannelsesaktioner i lande eller regioner med ringe audiovisuel produktionsevne, og/eller som udgør et begrænset geografisk og sprogligt område) af de gennemførte aktioner, supplere sigter mod at eksisterende uddannelser. tilskynde nationale/regionale parter form af til at i Kommissionens rapport om resultaterne af MEDIA II-programmet (1996-2000) i perioden 1. januar 1996 – 30. juni 1998 understreger, at de uddannelsesaktioner, der er gennemført inden for rammerne af MEDIA-programmet, opfylder et reelt behov hos den europæiske audiovisuelle industri i kraft af både deres indhold og internationale karakter. (…) De har endelig givet mulighed for at etablere egentlige netværk af europæiske branchefolk, hvilket fremmer koproduktioner og salg og i visse tilfælde kan føre til varige partnerskaber. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen Resultatindikatorer: Grundlæggende uddannelse: – Antal deltagere på kurserne; – Antal udenlandske deltagere; – Antal uddannelsesinstitutioner i netværket (pr. uddannelsesprojekt). Efter- og videreuddannelse: – Antal deltagere på kurserne; – Antal udenlandske deltagere; – Antal projekter under udvikling, der opstod under uddannelsen; – Antal projekter udviklet efter uddannelsen (og som var under udvikling under uddannelsen); – Antal mobile kurser. Kommissionen overvåger de mest relevante indikatorer under gennemførelsen af programmet. I henhold til de kontrakter, der er indgået med Kommissionen, er modtagere af finansiel støtte forpligtede til at indsende de nødvendige oplysninger, så der kan foretages en løbende evaluering, en midtvejsevaluering og en efterfølgende evaluering. Evalueringsbetingelser og -hyppighed Kommissionen udarbejder to evalueringsrapporter om programmet. Midtvejsevaluering: Den første rapport skal udfærdiges to år efter iværksættelsen af programmet. Denne rapport har formål at give en første evaluering af midtvejsresultaterne med henblik på eventuelt at foretage nødvendige ændringer og til 30 justeringer for anden del af programmet. Med henblik herpå kan Kommissionen indgå samarbejde med eksterne konsulenter, der udvælges efter en udbudsprocedure på grundlag af deres sagkundskab. Kommissionens rapport forelægges Europa- Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. Endelig rapport: Den anden rapport skal udfærdiges efter fem års gennemførelse af programmet. Denne rapport har til formål at evaluere de sammenlignende resultater af støtteordningerne i forhold til programmets formål. Som for midtvejsrapporten kan Kommissionen indgå samarbejde med eksterne konsulenter. Den endelige rapport forelægges Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. På grundlag af de indhøstede erfaringer med MEDIA II-programmet påtænker Kommissionen endvidere at fortsætte den revisionspraksis, hvor der foretages revision hos støttemodtagerne (ca. 30 om året) for at kontrollere, at EF-midlerne er brugt efter hensigten. Resultaterne af disse revisioner danner grundlag for en skriftlig rapport. Vurdering af de opnåede resultater: Informationer, der gør det muligt at måle effekt, resultater og virkninger af programmet, vil blive hentet fra følgende kilder: – Statistiske data, der udarbejdes på grundlag af oplysninger i ansøgningerne og i opfølgningen af kontrakterne med støttemodtagerne; – Revisionsrapporter for et udsnit af programmets støttemodtagere (30 om året); – Samtaler med MEDIA-kontorer og kontakter på de nationale markeder; – Samtaler med eksperter og institutioner (nationale og internationale brancheforeninger); – Samtaler med audiovisuelle branchefolk og med specialiserede uddannelses- institutioner. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (DET ALMINDELIGE BUDGETS SEKTION III, DEL A) Denne del af finansieringsoversigten fremsendes til GD BUDG og GD ADMIN. Sidstnævnte videresender den til GD BUDG med en udtalelse. De nødvendige administrative midler vil fremkomme ved Kommissionens årlige beslutning om tildeling af midler under hensyntagen bl. a. til det yderligere personale og de yderligere beløb, budgetmyndigheden måtte have bevilget. 31 10. 1 Indvirkningen på antallet af stillinger Stillingstyper Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af foranstaltningen Heraf Varighed Faste stillinger Midlertidige stillinger ved anvendelse af yderligere ressourcer ved anvend- else af eksi- sterende ressourcer i pågældende GD eller tjeneste 1A; 1B; 1C 1A 1B; 1C 2001-2005 Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte A B C Andre ressourcer I alt 1A; 1B; 1C 1A 1B; 1C 5 år Den konkrete mobilisering af de nødvendige administrative ressourcer vil kunne ske på grundlag af Kommissionens årlige beslutning om fordeling af ressourcerne, bl. a. under hensyn til de yderligere ressourcer, der tildeles af budgetmyndigheden. Som følge heraf må GD EAC tage højde for risikoen for, at budgetmyndigheden efter vedtagelse af dette forslag til ikke bevilger Kommissionen de nødvendige ekstra ressourcer. I så fald, og hvis der ikke er mulighed for omplacering fra andre af Kommissionens tjenestegrene, må GD EAC selv - udelukkende gennem intern omplacering - opfylde de ekstra behov for menneskelige ressourcer. retsakt 10. 2 De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning Pr. år i EUR Beløb Beregningsmetode Tjenestemænd 1. 620. 000 3 mandår x 108. 000 x 5 år = 1. 620. 000. Lønklasse A1, A2, A4, A5 og A7. Midlertidigt ansatte - Andre ressourcer (Budgetpost A 0 7002) I alt 1. 620. 000 Beløbene angiver de samlede omkostninger til yderligere ansættelser for hele foranstaltningens varighed, hvis den er af bestemt varighed og for 12 måneder, hvis den er af ubestemt varighed 32 10. 3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen bl. a. til udvalgs- og ekspertmøder (EUR) Budgetpost (nr. og betegnelse) Beløb Beregningsmetode A-7031 Udvalgsmøder 407. 000 € € for Norge (650 pr. ekspert) + 2 eksperter for Island (900 € MEDIA-udvalget: 30 nationale eksperter (2 eksperter pr. delegation 650 pr. ekspert – beregningsgrundlag: rejseudgifter Kommissionen 1998) + 2 eks- pr. ekspert – beregningsgrundlag: perter €. rejseudgifter Kommissionen 1998). I alt pr. udvalgsmøde: 22. 600 Udvalget samles en gang om måneden x 5 år = 1. 356. 000. Procentdel, der afsættes til MEDIA-udvalget under Kommissionens afgørelse om MEDIA Plus: 30%. I alt 407. 000 Udgifterne vedrørende de ansatte i bevillingerne fra den samlede tilsvarende ramme i GD EAC. lønklasse A-7 i pkt. 10 bliver dækket af 33 BEGRUNDELSE Program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner 1. Indledning Udviklingen af transmissionsformer, især i forbindelse med digitale teknologier, er en ny sektoren for produktion og distribution af europæiske audiovisuelle udfordring for programmer, idet sektorens økonomi gradvist ændres. Således er den del af indtægterne, der kommer fra betalingsfjernsyns- og pay-per-view-tjenester, steget med over 200% mellem 1988 og 1998, selv om den del af fra de «traditionelle» transmissionsformer (biograf, video, TV), stadig udgør 87% af de samlede indtægter, der skabes af den audiovisuelle sektor. indtægterne, der kommer Det skal imidlertid bemærkes, at udviklingen af de digitale fjernsynskanaler endnu ikke har medført, at de andre audiovisuelle transmissionsformer er blevet fortrængt i nævneværdig grad. Faktisk har det omvendte været tilfældet i biograf- og videosektoren (især salg). Således er antallet af solgte biografbilletter steget med næsten 38% mellem 1988 og 1998, heraf næsten 7% mellem 1997 og 1998. Samtidig er videomarkedet gået frem med 34% siden 1992, heraf 10% mellem 1997 og 1998. Mangedoblingen og diversificeringen af transmissionsformer medfører en betydelig stigning i efterspørgslen efter audiovisuelle programmer, og øger dermed det kommercielle potentiale for hver produktion taget for sig. Når hver kanals publikum splittes op, mindskes imidlertid dens relative finansieringskapacitet. For at fange seernes opmærksomhed og få forbrugerne til at købe i et miljø med stadig større konkurrence koncentrerer de nye kanaler især deres ressourcer om indkøb af attraktive produkter, som sportsbegivenheder eller spil og underholdningsprogrammer, der dog har en kort udnyttelsestid, hvilket gør det vanskeligere at finansiere kreative produktioner som film og fiktion, kreative dokumentarfilm og animation. Disse produktioner har imidlertid en strategisk betydning, især fordi det er muligt at udsende dem mange gange over en lang periode. Det er disse såkaldte «lagerproduktioner», der kan danne grundlag for at udvikle en markedsførings- og udnyttelsesøkonomi på mellemlang og lang sigt. Den audiovisuelle sektor udvikler sig fra en kortsigtet økonomi, der fokuserer på nationale markeder til en mellem- til langsigtet økonomi på de internationale markeder. Den europæiske programindustri skal kunne gribe de muligheder, der opstår som følge af udviklingen af digitale kanaler og udnyttelsesformer, idet den i hele sin strategi skal tage højde for markedets internationale dimension. Der er stor risiko for, at de importerede, især amerikanske, programmers dominans på det europæiske marked øges og udvides til også at gælde de nye transmissionsformer. I den forbindelse er det væsentligt at give operatørerne mulighed for at anlægge en international udviklingsstrategi i hele produktions – distributionskæden. Med respekt for subsidiaritetsprincippet går Fællesskabet kun ind, hvis og i den udstrækning målene for den påtænkte foranstaltning ikke kan nås på tilfredsstillende vis af medlemsstaterne og således på grund af omfanget eller virkningerne af den påtænkte foranstaltning kan gennemføres bedre på EU-niveau. Under hensyntagen til resultaterne af de høringer, der er gennemført siden 1997 og navnlig konklusionerne fra konferencen i Birmingham, har de støtteformer, der er valgt til Fællesskabets foranstaltning (udvikling, distribution, markedsføring) til formål at 34 udbygge produktionsstøtte. og supplere medlemsstaternes indsats, som især er koncentreret om 2. 2. 1 Redegørelse Utilstrækkelige investeringer i udvikling Udviklingen af et audiovisuelt værk er en nøglefase, hvor det afgøres, hvorvidt der overhovedet skal produceres et værk eller ej. Den omfatter tre væsentlige elementer: ideen til produktionen (og især affattelse af drejebogen), søgning efter partnerskaber (industrielle, tekniske, kunstneriske og finansielle) og udarbejdelse af en markedsføringsplan (marketing). Udviklingsfasen består i at præcisere projektet for bedre at vurdere: • produktionens gennemførlighed; • produktets kommercielle potentiale; • investeringens omkostninger og rentabilitet. i Europa går For mange projekter ind i produktionsfasen efter en utilstrækkelig udviklingsfase. Med andre ord går de i produktion uden en tilstrækkelig investering på udviklingsstadiet, hvilket hæmmer deres markedsadgang og økonomiske levedygtighed. Den europæiske industris gennemsnitlige investering i projektudvikling udgør under 5% af investeringerne i produktionen mod 10% i USA. Denne utilstrækkelige investering inden produktionen fører til, at værkerne i produktionsfasen øver en ringe tiltrækning på potentielle distributører og tv-selskaber; der mangler investeringer i markedsføring og distribution af produktionerne, og rentabiliteten bliver lavere: denne onde cirkel, der forstærkes af selskabernes underkapitalisering, fastholder selskabernes svage industrielle udviklingsstrategi. inddrage en klar Det bliver væsentligt for producenterne allerede i udviklingsfasen at markedsførings- og distributionsstrategi for det størst mulige antal lande og medier. Endvidere må denne strategi afløses af en stor distributions- og markedsføringsindsats for at sikre produktionerne en stærk synlighed på markedet, der kan føre til en optimal udnyttelse af produktionerne og store indtægter. 2. 2 Hindringer for grænseoverskridende distribution af produktioner På nuværende tidspunkt er de fleste europæiske markeder præget af en dobbelt «bipolarisering»: • TV viser hovedsagelig produktioner af national eller amerikansk oprindelse; som regel dominerer produktioner af national oprindelse. Blandt fiktion udgør de amerikanske produktioner 74% af alle importerede programmer mod 14% for produktioner fra andre europæiske lande. importeret • Spillefilmsområdet er i vekslende grad (fra 60 til 95%) domineret af produktioner af amerikansk oprindelse, idet de resterende markedsandele dækkes af film af hovedsagelig national oprindelse. Af de 550 spillefilm, der hvert år produceres i Europa, bliver knap 20% distribueret uden for deres hovedproduktionsland, hvilket udgør knap 7% af markedet. 35 I de høringer, der er gennemført siden 1997 i forbindelse med en undersøgelse af den europæiske audiovisuelle politik, understreges det enstemmigt, at Europas største svaghed ligger i den lave udbredelse af film og tv-programmer uden for produktionslandet, hvilket således hæmmer rentabiliteten for disse produktioner og gør det vanskeligere at skabe indtægter, der kan geninvesteres i udvikling af nye produktioner. Forskellige faktorer kan forklare denne situation. For det første det europæiske markeds traditionelle lukkethed om nationale/sproglige markeder. Distributionen af nationale og europæiske produktioner varetages nemlig af en lang række selskaber, der kun opererer på nationalt plan ofte på et begrænset marked. Desuden er disse selskaber underkapitaliserede og kan kun vanskeligt klare den konstante stigning i de nødvendige finansinvesteringer til promotion og reklame over for publikum til de produktioner, de distribuerer. Endelig har kun få af disse selskaber kapacitet til at investere i udvikling og produktion i form af forkøb af distributions-/udsendelsesrettigheder og på den måde deltage aktivt i finansieringen af produktioner med et stort kommercielt potentiale. Samarbejdsaftaler og samordnede distributionsstrategier på europæisk plan er endnu sjældne. De er imidlertid nødvendige i lyset af konkurrencen fra langt bedre strukturerede operatører (major companies) og den voksende internationalisering af af I den «grænseoverskridende» art, som DVD-video og internationale fjernsynskanaler. nødvendige tilpasning må der imidlertid tages højde for den grundlæggende rolle, som det audiovisuelle indhold spiller kulturelt og socialt. Dette indhold skal være tilgængeligt for alle borgere med respekt for de kulturelle og sproglige forskelle, der er det europæiske rums rigdom. transmissionsformer 2. 3 Manglen på et europæisk image Opsplitningen af produktions- og distributionssektoren i en lang række små og ofte underkapitaliserede selskaber, der hovedsagelig opererer på nationalt plan, giver sig ligeledes udslag i, at disse selskaber har vanskeligt ved at få adgang til de store internationale i sektoren (i og uden for Europa) på grund af de høje markedsføringsbegivenheder omkostninger ved at deltage i disse messer. Der findes ligeledes i medlemsstaterne initiativer eller eller salgsfremmende støtteforanstaltninger for de nationale produktioner. Disse foranstaltningers synlighed og virkning bør imidlertid styrkes gennem et bedre samarbejde, så alle europæiske produktioner kan udnyttes. branchesammenslutninger, disse messer logistiske udvikler under der 3. 3. 1 Retningslinjer for en europæisk foranstaltning Generelle principper Erfaringerne fra programmerne MEDIA I og MEDIA II samt de evalueringer, der er foretaget af resultaterne af disse programmer, har gjort det muligt at fastlægge generelle principper for iværksættelse af finansielle støttemekanismer på europæisk plan: • Styrkelse af støttemekanismer, der i højere grad er rettet mod støtte til strukturer, hvor operatørerne forpligter sig til at nå mål på mellemlang sigt. • Oprettelse af nye supplerende mekanismer til fremme af udvikling af projekter, der bruger digitale teknikker på produktions- eller transmissionsstadiet. 36 • Integreret metode, der gennem mekanismer til «positiv forskelsbehandling» tager højde for lande med ringe produktionskapacitet, eller som udgør et strukturelle handicaps i begrænset geografisk eller sprogligt område. I udvikling af støtteformerne lægges der vægt på mekanismer til direkte støtte på markedet og på støttemekanismer, der er i overensstemmelse med markedet: 1. 2. Projektstøtten gives primært på grundlag af finansieringsfremmende mekanismer, der skal fremme branchens finansielle medansvar (lån, der skal betales tilbage på visse betingelser). Styrkelse af støtten til selskaber med det formål at styrke deres strategi på mellemlang – lang sigt: automatisk støtte eller støtte baseret på selskabernes resultater på markedet, støtte til virksomheder, eller støtte til projektpakker (slate- funding). 3. 2 Udvikling I betragtning af markedets karakteristika og behov bør man fremme en øget investering fra industriens side i udvikling af audiovisuelt indhold ved at fremme projekter, der er rettet mod det europæiske og internationale marked og som har de bedste chancer for kommerciel succes. Ligeledes bør de mest dynamiske produktionsselskaber tilskyndes til at iværksætte strategier på mellemlang sigt til udvikling af deres produktioner. Der bør rettes en særlig opmærksomhed mod produktionsprojekter, hvori indgår nye kreative teknologier, men også mod projekter, som allerede på udviklingsstadiet inddrager alle de transmissionsformer, som produktionen vil kunne udnyttes på. De mekanismer, der iværksættes, skal vedrøre alle genrer inden for audiovisuelle kreative interaktive produkter produktioner: fiktion, film, dokumentarfilm, (online, offline, hybrider). tegne- og dukkefilm, Prioriterede aktioner: Der planlægges to typer foranstaltninger: • Samfinansiering af udvikling af individuelle projekter (affattelse af drejebog, opsøgning af finansielle og kunstneriske partnerskaber, overslag og markedsføringsundersøgelser), der forelægges af europæiske producenter. • Samfinansiering af en strategi for udvikling af «pakker af projekter» på mellemlang sigt med konkurrencedygtige selskaber (slate-funding). 3. 3 Distribution Udvikling af nye transmissionsformer på baggrund af de digitale teknologier vil på mellemlang eller lang sigt ændre strukturerne for distribution af audiovisuelt indhold. Dette vil især ske, fordi de flaskehalse mindskes, der især opstår som følge af omkostningerne ved de nødvendige investeringer til den fysiske distribution af produkterne (for eksempel trykning, oplagring og transport af kopier af spillefilm og videokassetter), hvilket vil kunne bidrage til, at langt mere forskelligartede produktioner kan få adgang til markedet. 37 For at fange seerens/forbrugerens opmærksomhed i et miljø med stigende konkurrence vil de nødvendige investeringer dog i stadig højere grad skulle gøres i reklame og marketing. En optimal udnyttelse af produktionerne på alle medier forudsætter betydelige investeringer for at vække publikums interesse over hele produktionernes ved udnyttelsens start udnyttelsescyklus. Navnlig er der behov for en øget indsats, når spillefilm har premiere, eftersom en films synlighed og succes i biografen er afgørende for de indtægter, udnyttelsen af filmen kan indbringe på andre medier (video, DVD, salg til fjernsyn). Forlængelsen af produktionernes udnyttelsescyklus, opsplitningen af indtægterne på et stigende antal i transmissionsformer og nødvendigheden af betragtelige investeringer markedsføring og reklame kræver, at der udvikles en distributionssektor, der er i stand til at: • støtte de nødvendige investeringer til fremme af de europæiske produktioners succes på markedet, på forskellige medier; • oprette og udnytte konkurrencedygtige kataloger over europæiske produktioner på det internationale marked; • bidrage til at finansiere udvikling af nye produktioner. I dette perspektiv bør man fremme investeringer i distribution og markedsføring på forskellige typer medier fra biograf til online distribution, og fremme udviklingen af samarbejde og strukturering af distribution på europæisk plan. Der bør ske en styrkelse af distributionsvirksomhedernes økonomiske strukturer ved at prioritere selskaber, der har et udviklingspotentiale på det europæiske og internationale marked og har langsigtede strategier. Prioriterede foranstaltninger: (a) Distribution af spillefilm: Selektiv støtte: en støtteordning i form af forskud, der skal tilbagebetales på visse betingelser for filmdistributører af europæiske spillefilm uden for produktionslandet. Denne ordning giver mulighed for: • at etablere netværkssamarbejde mellem europæiske distributører internationale producenter og distributører europæiske marked; for at i samarbejde med fremme fælles strategier på det • at tilskynde distributørerne til at investere i omkostninger til passende markedsføring og distribution af europæiske film uanset produktionsbudgettets størrelse; • at støtte flersprogede europæiske værker (eftersynkronisering, tekstning og flersproget produktion). Støtte til produktion af internationale lydbånd (musik og effekter) fra europæiske film: en passende støtte til produktion af internationale lydbånd (musik og effekter) fra europæiske film, der har et stærkt distributionspotentiale for at lette udnyttelsen af værket i mange lande og til produktion af kvalitetsprægede sprogversioner. 38 Automatisk støtte: en «automatisk» støtteordning til europæiske distributører i forhold til antallet af solgte billetter til europæiske film uden for produktionslandet i de lande, der deltager i programmet med et loft for hver film og for hvert land (korrigerende mekanisme til fordel for de mindste lande). Distributørerne må kun anvende denne støtte til investering i: • indkøb af europæiske film, der er produceret uden for distributørens land; • udgifter til fremstilling (kopier, eftersynkronisering og tekstning), markedsføring af og reklame for europæiske film uden for produktionslandet. Støtte til salgsagenter: en støtteordning til europæiske selskaber, der distribuerer spillefilm på internationalt plan (salgsagenter), i forhold til deres resultater på markedet over en given periode. Distributørerne må kun anvende denne støtte til til markedsføring eller til investering i nye europæiske værker, også på produktionsstadiet, til det europæiske og internationale marked. investering i udgifter Støtte til biografer: en passende støtte for at tilskynde biografer til, i en minimumsperiode, at vise mange europæiske film uden for produktionslandet, i premierebiografer. Den støtte, der bevilges hver biograf, kan blandt andet fastsættes i forhold til antal solgte billetter i disse biografer til europæiske film uden for produktionslandet, i en referenceperiode. Der vil ligeledes kunne bevilges støtte til at fremme oprettelse og konsolidering af netværk af europæiske biografer, der træffer fælles foranstaltninger til at fremme denne aktivitet. Endelig vil der blive lagt særlig vægt på biografer, der udvikler aktiviteter til bevidstgørelse og uddannelse af det unge publikum. (b) Offline distribution: Dette udtryk dækker distribution af europæiske værker på medier til privat brug. Automatisk støtte: en støtteordning til europæiske udgivere og distributører i forhold til deres resultater på markedet over en given periode. Distributørerne må kun investere denne støtte i: • udgifter til udgivelse, distribution og markedsføring af europæiske værker uden for produktionslandet på formater, hvor der indgår nye teknologier (såsom DVD-video) især på europæisk plan; • udgifter til reklame for og markedsføring af nye europæiske værker, som de udgiver uden for produktionslandet. (c) Tv-transmission: Tilskyndelse af uafhængige producenter til at producere værker (fiktion, dokumentarfilm samt tegne- og dukkefilm) med deltagelse af mindst tre tv-selskaber fra flere medlemsstater, der tilhører forskellige sprogområder. Kriterierne for udvælgelse af modtagerne kan omfatte bestemmelser, der gør det muligt at skelne mellem projekterne alt efter budgettets størrelse. Der ydes særlig støtte til audiovisuelle værker, der er af interesse for en bedre udnyttelse af den europæiske kulturarv og den kulturelle mangfoldighed i Europa. 39 (d) Online distribution: Dette udtryk dækker online distribution af europæiske værker gennem avancerede distributionstjenester og nye medier (internet, video-on-demand, pay-per-view). Målet er at fremme forbrugerens adgang til europæiske værker og den europæiske audiovisuelle kulturarv gennem nye teknologier og avancerede distributionstjenester. Støtte til kataloger: gennem foranstaltninger til fremme af markedsføring af rettigheder til (udgivere, værker samt eftersynkronisering/tekstning at distributører) til at oprette og udnytte kataloger over europæiske værker i digitalt format til udnyttelse gennem nye transmissionsformer. tilskynde europæiske selskaber 3. 4 Promotion og markedsadgang De særlige mål for støtte til markedsføring falder generelt sammen med målene for støtte til distribution. I forhold til distribution oprettes der imidlertid supplerende mekanismer, således at det gennem støtte til formidlende foretagender (tilrettelæggere af messer, festivaler osv. ) bliver muligt at forbedre europæiske produktioners og programmers adgang til europæiske og internationale markeder. Disse mekanismer skal gøre det muligt: • at fremme europæiske audiovisuelle branchefolks og programmers tilstedeværelse på de traditionelle og også de nye europæiske og internationale markeder; • at fremme europæiske branchefolks og audiovisuelle programmers deltagelse i enhver foranstaltning, der har til formål at fremme udbredelse, udveksling og salg af europæiske programmer i og uden for Europa; • at øge fremvisning af europæiske audiovisuelle værker under europæiske og internationale arrangementer og/eller på festivaler; • at fremme netværkssamarbejde mellem branchefolk og nationale foreninger på europæisk plan for at optimere ressourcerne. Sideløbende med aktionerne til fremme af markedsføring og markedsadgang planlægges en særlig aktion til fremme af filmfestivaler. Festivaler er både et udstillingsvindue for europæiske film i forhold til borgerne (offentlige begivenheder) og en løftestang for markedsføring af værkerne i forhold til potentielle distributører i det pågældende land. Desuden sigter den europæiske støtte mod at fremme netværkssamarbejde, informations- og erfaringsudveksling mellem disse festivaler samt iværksættelse af fælles aktioner. Prioriterede aktioner: 1. Fremme af branchefolks adgang til det europæiske og det internationale marked ved hjælp af særlig teknisk og finansiel bistand i forbindelse med begivenheder som: • • de vigtigste europæiske og internationale messer for film og tv-programmer; temamesser for bl. a. tegne- og dukkefilm, dokumentarfilm, multimedier og nye teknologier. 40 2. 3. Fremme af brugen af databaser og alle øvrige værktøjer til erfaringsudveksling om udnyttelse af europæiske programkataloger. informations- og På festivalområdet: • • • støtte til audiovisuelle festivaler, der gennemføres i partnerskab, og hvor der vises mange europæiske produktioner, samarbejdsprojekter med en europæisk dimension mellem fremme af audiovisuelle arrangementer med deltagelse fra mindst otte medlemsstater og med en fælles handlingsplan til fremme af markedsføringen af europæiske audiovisuelle produktioner og udbredelse heraf, af branchefolks fremme samarbejde med medlemsstaterne, af et stort arrangement til fremme af europæisk produktion af spillefilm og audiovisuelle værker. tilrettelæggelse, snævert i 3. 5 Pilotprojekter De igangværende og ventede ændringer i udviklingen af de digitale teknologier kræver, at der formuleres en fleksibel politik i overensstemmelse med udviklingen på markedet og under hensyntagen til fjernsynskanalernes stigende behov for indhold, der udsendes i digitale pakker. For at sikre, at der er overensstemmelse mellem industriens behov, den teknologiske udvikling og programmets mekanismer vil der blive iværksat pilotprojekter under hele programmet for at tilskynde virksomhederne i den audiovisuelle indholdsbranche til at udnytte de bedre muligheder, de nye produktions- og udsendelsestjenester giver. Prioriterede aktioner • Pilotprojekter, især på områderne udnyttelse af den filmiske kulturarv, digitalisering af audiovisuelle programmer, netværkssamarbejde mellem arkiverne indehavere af rettigheder til kataloger over europæiske audiovisuelle værker. europæiske for • Pilotprojekt til fremme af digitale temakanalers og digitale audiovisuelle tjenesters udbredelse af europæiske værker. Der vil i programmets første år blive foretaget en feasibility study af dette projekt for at afgøre mulige gennemførelsesbestemmelser for denne støttemekanisme med henblik på at fastlægge betingelserne for den faktiske anvendelse fra programmets andet år. 41 1999/0276 (CNS) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om iværksættelse af et program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner (MEDIA Plus – Udvikling, distribution og markedsføring) (2001-2005) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 157 stk. 3, under henvisning til forslag fra Kommissionen1, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet2, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Kommissionen afholdt i samarbejde med det britiske formandskab en europæisk av- konference «Den digitale tidsalders udfordringer og muligheder», i Birmingham fra den 6. til den 8. april 1998. Denne høring viste, at der er behov for et styrket program især på området udvikling, til støtte for den europæiske audiovisuelle industri, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner. I den digitale tidsalder bidrager aktiviteterne på det audiovisuelle område til at skabe nye arbejdspladser, især inden for produktion og transmission af audiovisuelt indhold. Rådet (audiovisuelle spørgsmål/kultur) tilsluttede sig på mødet den 28. maj 1998 resultaterne af den europæiske av-konference i Birmingham og understregede dermed det ønskelige i at fremme udviklingen af en stærk og konkurrencedygtig europæisk audiovisuel programindustri, der tager særligt hensyn til den kulturelle mangfoldighed i Europa og de særlige vilkår for begrænsede sproglige områder. I rapporten af 26. oktober 1998 fra refleksionsgruppen på højt plan vedrørende den audiovisuelle politik med titlen «L’ère numérique et la politique audiovisuelle européenne» anerkendes det, at det er nødvendigt at styrke støtteforanstaltningerne til fremme af spillefilms- og tv-industrien blandt andet ved at give MEDIA-programmet de ressourcer, der svarer til industriens omfang og strategiske betydning. 1 2 3 EFT C EFT C EFT C 42 (4) (5) (6) (7) (8) (9) til sin meddelelse I titlen «Den audiovisuelle politik: den videre udvikling»4 erkender Kommissionen, at en øget offentlig støtte, især på EF-plan, er nødvendig for at styrke den europæiske audiovisuelle sektors konkurrencevne. og Ministerrådet med Europa-Parlamentet I grønbogen om «Konvergensen mellem telekommunikationssektoren, mediesektoren og informationsteknologisektoren og de lovgivningsmæssige implikationer heraf»5 understreges risikoen for knaphed på kvalitetsindhold til det digitale og analoge fjernsynsmarked. Den offentlige høring om grønbogen, som Kommissionen gennemførte6, viste, at det er nødvendigt at skabe gunstige rammer for distribution og markedsføring af europæisk audiovisuelt indhold til de traditionelle og nye medier i et digitalt miljø. I sine konklusioner af 27. september 1999 om resultaterne af den offentlige høring om grønbogen om konvergens7 opfordrede Rådet Kommissionen til at tage hensyn til resultatet af høringen ved udarbejdelse af forslag med henblik på foranstaltninger til styrkelse af den europæiske audiovisuelle industri, herunder multimedieindustrien. Kommissionen iværksatte et «Handlingsprogram til fremme af udviklingen af den europæiske audiovisuelle industri (MEDIA) (1991-1995)», som blev vedtaget ved Rådets afgørelse 90/685/EØF8, og som blandt andet omfatter aktioner med det formål at støtte udvikling og distribution af europæiske audiovisuelle produktioner. Fællesskabets strategi for udvikling og styrkelse af den europæiske audiovisuelle industri blev bekræftet med programmet MEDIA II (1996-2000), som blev vedtaget ved Rådets afgørelse 95/563/EF9 og ved Rådets afgørelse 95/564/EF10. I betragtning af den viden, der er opnået gennem dette program, bør det forlænges under hensyntagen til de opnåede resultater. (10) I sin rapport om resultaterne af MEDIA II-programmet (1996-2000) fra 1. januar 1996 til 30. juni 1998 giver Kommissionen udtryk for, at programmet respekterer det nødvendige subsidiaritetsprincip for fællesskabsstøtten i forhold til den nationale støtte, idet MEDIA-programmets foranstaltninger supplerer de nationale mekanismers traditionelle indfaldsvinkler11. (11) Det er nødvendigt at tage hensyn til den audiovisuelle sektors kulturelle aspekter i overensstemmelse med traktatens artikel 151. (12) Det europæiske audiovisuelle marked, som er ved at opstå, kræver udvikling og produktion af europæiske programmer, dvs. programmer fremstille i medlemsstaterne samt programmer fra europæiske tredjelande, der deltager i MEDIA Plus-programmet, eller som har en ramme for samarbejde med det som opfylder betingelserne i artikel 6 i Rådets direktiv 89/552/EØF af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og 4 5 6 7 8 9 10 11 KOM(1998) 446 endelig udg. af 14. 7. 1998. KOM(97) 623 endelig udg. af 3. 12. 1997. SEK(1998) 1284 endelig udg. af 29. 7. 1998. EFT C 283 af 6. 10. 1999, s. 1. EFT L 380 af 31. 12. 1990, s. 37. EFT L 321 af 30. 12. 1995, s. 25. EFT L 321 af 30. 12. 1995, s. 33. KOM(1999) 91 endelig udg. af 16. 3. 1999. 43 administrative bestemmelser radiospredningsvirksomhed12, direktiv 97/36/EF13. i medlemsstaterne vedrørende udøvelse ændret Europa-Parlamentets af tv- og Rådets ved (13) For at sikre den audiovisuelle programindustris konkurrenceevne skal der bruges nye teknologier ved udvikling, produktion og distribution af programmerne. Som følge heraf bør der sikres en passende og effektiv koordinering med de aktioner, der iværksættes inden for nye teknologier, blandt andet det femte rammeprogram for Det teknologisk udvikling og Europæiske Fællesskabs indsats inden for demonstration (1998-2002), der blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 182/1999/EF14. forskning, (14) I sin rapport til Det Europæiske Råd om jobmuligheder i informationssamfundet15 konstaterede Kommissionen, at der ligger et stærkt jobskabelsespotentiale i de nye audiovisuelle tjenester. (15) Kommissionen har i sin meddelelse om Fællesskabspolitikkerne og beskæftigelsen16 anerkendt den positive virkning, MEDIA II-programmet har på beskæftigelsen inden for det audiovisuelle område. (16) Betingelserne for distribution af europæiske spillefilm på det europæiske og internationale marked bør forbedres. Samarbejdet mellem internationale distributører, nationale distributører, biografejere og producenter og støtte samordnede initiativer, der åbner mulighed for fælles aktioner for fremvisning af europæiske værker. (17) Vilkårene for tv-spredning af europæiske produktioner på det europæiske og internationale marked bør forbedres. Det er derfor nødvendigt at fremme samarbejdet mellem tv-spredningsforetagender, som defineret i artikel 2 i direktiv 89/552/EØF, internationale distributører og producenter. (18) Der bør sikres en lettere markedsadgang for uafhængige europæiske produktions- og europæiske lettere markedsføring såvel af distributionsvirksomheder audiovisuelle værker som virksomheder. samt (19) Offentlighedens adgang til den europæiske audiovisuelle kulturarv bør forbedres gennem en digitalisering heraf og gennem etablering af netværkssamarbejde på europæisk plan. (20) De associerede lande i Central- og Østeuropa, Cypern, Malta, Tyrkiet samt de EFTA- lande, der er parter i EØS-aftalen, er anerkendte som potentielle deltagere i fællesskabsprogrammer på grundlag af supplerende bevillinger og efter procedurer, der skal aftales med disse lande. (21) De øvrige europæiske lande, der har underskrevet Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn, er en integreret del af det europæiske audiovisuelle område og har derfor ret til at deltage i dette program på grundlag af supplerende 12 13 14 15 16 EFT L 298 af 17. 10. 1989, s. 23. EFT L 202 af 30. 7. 1997 s. 60. EFT L 26 af 1. 2. 1999, s. 1. KOM(1998) 590 endelig udg. KOM(1999) 167 endelig udg. 44 bevillinger og efter de procedurer, der fastlægges i aftaler mellem de berørte parter. Disse lande kan, såfremt de ønsker det og under hensyntagen til budgetmæssige overvejelser eller andre prioriteter inden for deres audiovisuelle industrier, deltage i programmet eller nyde godt af en mere begrænset samarbejdsordning på grundlag af supplerende bevillinger efter særlige bestemmelser, der skal aftales med disse lande. Samarbejde med ikke-europæiske tredjelande, der udvikles på grundlag af fælles, afbalancerede interesser, kan give mulighed for en værditilvækst for den europæiske audiovisuelle industri med hensyn til markedsføring, markedsadgang, distribution, transmission og udnyttelse af europæiske produktioner i disse lande. Et sådant samarbejde skal udvikles på grundlag af supplerende bevillinger og efter særlige bestemmelser, der fastlægges i aftaler mellem de berørte parter. Et finansielt referencegrundlag, jf. punkt 2 i erklæringen fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen af 6. marts 199517, er indføjet i denne afgørelse for hele programmets varighed, uden at det påvirker budgetmyndighedens kompetence som defineret i traktaten. I overensstemmelse med artikel 2 i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen18, bør de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne afgørelse vedtages ved anvendelse af den i artikel 3 i nævnte afgørelse fastlagte rådgivningsprocedure - (22) (23) (24) TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 1. Der indføres for perioden 1. januar 2001 til 31. december 2005 et program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner i og uden for Fællesskabet, i det følgende benævnt «programmet» med henblik på at styrke den europæiske audiovisuelle industri. 2. Programmet har følgende formål: a) b) c) d) at forbedre den europæiske audiovisuelle industris konkurrenceevne på det europæiske og internationale marked ved at støtte udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner under hensyntagen til udviklingen af nye teknologier; at sikre respekt for den sproglige og kulturelle mangfoldighed i Europa; at udnytte den europæiske audiovisuelle kulturarv, især gennem digitalisering og netværkssamarbejde; at udvikle den audiovisuelle sektor i lande eller regioner med ringe audiovisuel produktionskapacitet, og/eller et begrænset geografisk og sprogligt område; 17 18 EFT C 102 af 4. 4. 1996, s. 4. EFT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 45 e) at styrke produktions- og distributionssektoren, navnlig små og mellemstore virksomheder. Realiseringen af disse formål sker i overensstemmelse med de i bilaget fastlagte retningslinjer. Inden for projektudvikling er programmets specifikke formål: Artikel 2 a) b) ved hjælp af finansiel støtte at fremme udviklingen af produktionsprojekter (fiktion tegne- eller dukkefilm til tv eller til biograf eller tv, kreative dokumentarfilm, biograf, værker, der udnytter den audiovisuelle og filmiske kulturarv) forelagt af virksomheder og beregnet for de europæiske og internationale markeder; ved hjælp af finansiel støtte at fremme udviklingen af produktionsprojekter, hvori indgår brugen af de nye kreative teknikker, produktions- og distributionsteknikker. Inden for distribution er programmets specifikke formål: Artikel 3 a) b) c) d) e) f) at udbygge den europæiske distributionssektor med hensyn til film ved at tilskynde distributørerne til at investere i erhvervede og markedsføring af europæiske spillefilm uden for produktionslandet; at fremme en større grænseoverskridende transmission af europæiske film uden for produktionslandet gennem tilskyndelsesforanstaltninger til fremme af distribution og fremvisning af dem i biograferne; internationale markeder europæiske og de på at styrke distributionssektoren for europæiske produktioner på medier til privat brug ved at tilskynde distributørerne til at investere i digital teknologi og markedsføring af europæiske produktioner uden for produktionslandet; at fremme udbredelse i og uden for Fællesskabet af europæiske tv-programmer, der henvender sig til et europæisk og internationalt publikum ved at fremme samarbejdet mellem europæiske tv-selskaber og uafhængige distributører og producenter allerede på produktionsstadiet; at fremme oprettelsen af kataloger over europæiske produktioner i digitalt format til udnyttelse gennem de nye medier; at støtte flersprogede europæiske audiovisuelle værker og spillefilm. Inden for markedsføring og markedsadgang har programmet til formål at: Artikel 4 46 a) b) 1. 2. 3. lette og fremme markedsføring og udbredelse af europæiske audiovisuelle værker og spillefilm og på faglige messer i Europa og i resten af verden samt audiovisuelle festivaler i Europa; fremme netværkssamarbejdet mellem operatører på europæisk plan navnlig ved at støtte nationale markedsføringsorganisationers fælles aktiviteter. Artikel 5 Modtagerne af fællesskabsstøtte skal sørge for en væsentlig del af finansieringen. Fællesskabets andel kan ikke overstige 50% af omkostningerne ved aktionerne. I de tilfælde, der er udtrykkeligt anført i bilaget, kan der dog finansieres op til 60% af omkostningerne ved aktionerne. Det finansielle referencegrundlag til gennemførelsen af dette program er for den i artikel 1, stk. 1, nævnte periode på 350 mio. EUR. De årlige bevillinger skal godkendes af budgetmyndigheden inden for rammerne af de finansielle overslag. Med forbehold af de aftaler og konventioner, som Fællesskabet er kontraherende part i, skal de virksomheder, der er omfattet af programmet, være og forblive ejet, enten direkte eller ved majoritetsdeltagelse af medlemsstater og/eller statsborgere i medlemsstater. Artikel 6 Den finansielle støtte, der bevilges i henhold til programmet, kan ydes i form af forskud, der skal tilbagebetales på visse betingelser eller tilskud som fastsat i bilaget. Tilbagebetalinger under programmet samt andre tilbagebetalinger fra aktioner under programmerne MEDIA (1991-1995) og MEDIA II (1996-2000) anvendes til at dække behovene under MEDIA Plus- programmet. Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemførelse efter proceduren i artikel 8, stk. 2, og i overensstemmelse med retningslinjerne i bilaget. Artikel 7 Artikel 8 1. 2. Kommissionen bistås af det udvalg, MEDIA-udvalget, der er oprettet ved artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse xx/xxx/EF19. Når der henvises til dette stykke, rådgivningsproceduren i artikel 3 i finder afgørelse 1999/468/EF anvendelse under overholdelse af bestemmelserne i artikel 7, stk. 3, i nævnte afgørelse. 19 Se s. i denne Tidende. 47 Artikel 9 For at sikre en fleksibel tilpasning af programmet til den teknologiske udvikling iværksættes der pilotprojekter på de i bilaget anførte områder. Med henblik herpå kan Kommissionen om nødvendigt høre tekniske rådgivningsgrupper. Disse skal bestå af branchefolk fra de forskellige audiovisuelle sektorer, der udpeges af medlemsstaterne og have Kommissionens som formand. De tekniske rådgivningsgrupper forelægger deres rapporter for Kommissionen, der tager størst mulig hensyn til den. repræsentant Artikel 10 1. 2. 3. 4. 5. 1. 2. 3. Dette program er åbent for deltagelse af de associerede lande i Central- og Østeuropa i overensstemmelse med betingelserne tillægs- protokollerne hertil vedrørende deltagelse i fællesskabsprogrammer, der er indgået eller skal indgås med disse lande. i associeringsaftalerne eller Cypern, Malta, Tyrkiet og de EFTA-lande, der er parter i EØS-aftalen, kan deltage i dette program på grundlag af supplerende bevillinger og efter procedurer, der aftales med disse lande. Ud over de i stk. 1 og 2 nævnte lande kan de lande, der har tiltrådt Europarådets konvention om grænseoverskridende fjernsyn, deltage i dette program på grundlag af supplerende bevillinger og på de betingelser, der fastlægges i aftalerne mellem de berørte parter. Åbningen af programmet for de i stk. 1, 2 og 3 nævnte europæiske tredjelande kan være betinget af en forudgående undersøgelse af, om deres nationale lovgivning er i overensstemmelse med gældende fællesskabsret, herunder med artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i direktiv 89/552/EØF. Dette program er ligeledes åbent for samarbejde med andre tredjelande på grundlag af supplerende bevillinger og efter særlige bestemmelser, der skal fastlægges i aftaler mellem de berørte parter. De i stk. 3 nævnte europæiske tredjelande, der ikke måtte ønske fuld deltagelse i programmet, kan indgå i et samarbejde med programmet på de i dette stykke fastsatte betingelser. Artikel 11 Kommissionen sikrer, at der for de i denne afgørelse omhandlede aktioner foretages en forudgående vurdering, en overvågning og en efterfølgende evaluering. Efter afslutningen af projekterne vurderer Kommissionen, hvorledes de er udført, og for at kunne fastslå, om de hvilke virkninger deres gennemførelse har haft, oprindeligt fastsatte mål er nået. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en evalueringsrapport om programmets virkninger og effektivitet på grundlag af de opnåede resultater efter to års gennemførelse af programmet. Denne 48 rapport justeringer. ledsages eventuelt af forslag til tilpasninger, herunder budgetmæssige 4. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg en beretning om gennemførelsen og resultaterne af programmet efter afslutningen af dette. Artikel 12 Denne afgørelse har virkning fra den 1. januar 2001. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 49 BILAG 1. 1. 1 PLANLAGTE AKTIONER Udvikling af audiovisuelle produktioner Aktionerne under programmet har til formål at yde finansiel støtte til virksomheder i den audiovisuelle sektor, der indsender: • forslag om støtte til udvikling af audiovisuelle produktioner, der forelægges enkeltvis; • forslag om støtte til udvikling af kataloger over projekter (projektpakker) inden for rammerne af en iværksætterstrategi på mellemlang sigt. I udvælgelseskriterierne skal der primært europæisk og internationalt perspektiv og navnlig: tages hensyn til projekternes muligheder i • koproducenternes interesse for projektet; • projektets muligheder for grænseoverskridende udnyttelse (fremgår af distributørernes for interesse, projektets produktionspotentiale, produktioner, der ansøgervirksomheden eller dens medarbejdere); fordel taler til • kvalitet og originalitet i koncept, drejebog, fortælling; • muligheder for brug af nye teknologier (special effects, digital billedbehandling, interaktivitet osv. ). Den finansielle støtte til udvikling ydes normalt til individuelle projekter i form af lån, der skal tilbagebetales på visse betingelser og til projektkataloger i form af støtte, der ikke skal tilbagebetales. Støtten er normalt på højst 50% af projektomkostningerne, men kan forhøjes til 60% for projekter, der har betydning for fremhævelse af den kulturelle mangfoldighed i Europa. 1. 2 Distribution og tv-transmission 1. 2. 1 Distribution af spillefilm: Med henblik på at nå målene i artikel 3 gennemføres følgende aktioner: a) En støtteordning med forskud, der skal til distributører af europæiske spillefilm uden for produktionslandet. Denne ordning skal: tilbagebetales på visse betingelser, • • • fremme netværkssamarbejde mellem europæiske distributører i samarbejde med internationale producenter og distributører med henblik på at fremme fælles strategier på det europæiske marked, tilskynde især distributører til at passende promotion produktionsbudgettet, og investere i de nødvendige omkostninger til film uanset europæiske distribution af støtte flersprogede europæiske produktioner (eftersynkronisering, tekstning og indspilning på flere sprog). 50 Kriterierne for udvælgelse af støttemodtagere kan bl. a. indeholde bestemmelser, der gør det muligt at skelne mellem projekterne på grundlag af produktionsbudgettets størrelse. Der ydes særlig støtte til film, som har betydning for fremhævelse af den kulturelle mangfoldighed i Europa. b) En “automatisk” støtteordning til europæiske distributører i forhold til antallet af solgte billetter til europæiske film uden for produktionslandet i de stater, der deltager i programmet med et loft for hver film og for hvert land. Distributørerne må kun investere denne støtte i: • • indkøb af europæiske film uden for produktionslandet; udgifter til fremstilling (kopier, eftersynkronisering og tekstning), markedsføring af og reklame for europæiske film uden for produktionslandet. I de nærmere bestemmelser for geninvestering kan der fastsættes en fællesskabsstøtte på mere investeringer på end 50% (dog højst 60%) produktionsstadiet og i film, der er af betydning for fremhævelsen af den kulturelle mangfoldighed i Europa. af projektomkostningerne, især for c) d) e) En støtteordning for europæiske selskaber til international distribution af spillefilm (salgsagenter) i forhold til deres resultater på markedet i en given periode. Denne støtte må kun anvendes af internationale distributører til investering i omkostninger til fremme af nye europæiske produktioner på det europæiske og internationale marked. En passende støtte, der kan tilskynde biograferne til i en minimumsperiode at vise mange europæiske film, der er produceret uden for landet, i premierebiografer. Den støtte, der bevilges til hver biograf, kan blandt andet fastsættes i forhold til antal solgte billetter til europæiske film, der er produceret uden for det pågældende land i en referenceperiode. Den bevilgede støtte skal især bidrage til at udvikle aktioner til uddannelse og bevidstgørelse af det unge biografpublikum. Der vil ligeledes kunne bevilges støtte til at fremme oprettelse og konsolidering af netværk af europæiske biografer, der træffer fælles foranstaltninger til at fremme denne aktivitet. i disse biografer En støtteordning til produktion af internationale lydbånd (musik og effekter) til europæiske til spillefilm. Den produktionsbudgettets størrelse. fastlægges bevilgede forhold støtte i 1. 2. 2 Offline distribution af europæiske værker Dette udtryk dækker distribution af europæiske værker på medier til privat brug. Automatisk støtte: en automatisk støtteordning til udgivere og distributører af europæiske spillefilm og audiovisuelle værker på medier til privat brug (såsom videokassetter, DVD, DVD-Rom) i forhold til deres resultater på markedet over en given periode. Distributørerne må kun investere denne støtte i: • udgifter til udgivelse og distribution af nye europæiske værker uden for produktionslandet på et digitalt medium; eller • udgifter til markedsføring af nye europæiske værker uden for produktionslandet på et ikke- digitalt medium. 51 Denne ordning skal: • fremme brug af nye teknologier til udgivelse af europæiske produktioner beregnet til privat brug (udvikling af en digital master, der kan udnyttes af alle europæiske distributører); • især tilskynde distributører til at investere i de nødvendige omkostninger til markedsføring og distribution af europæiske film og audiovisuelle værker uden for produktionslandet; • støtte flersprogede europæiske produktioner (eftersynkronisering, tekstning og indspilning på flere sprog). 1. 2. 3 Tv-transmission: Tilskyndelse af uafhængige producenter til at producere værker (fiktion, dokumentarfilm og tegne- og dukkefilm) med deltagelse af mindst tre tv-selskaber fra flere medlemsstater, der tilhører forskellige sprogområder. Kriterierne for udvælgelse af modtagerne kan omfatte bestemmelser, der gør det muligt at skelne mellem projekterne alt efter budgettets størrelse. Der ydes særlig støtte til audiovisuelle værker, der er af betydning for en bedre udnyttelse af den europæiske kulturarv og den kulturelle mangfoldighed i Europa. 1. 2. 4 Online distribution af europæiske produktioner: Dette udtryk dækker online distribution af europæiske værker gennem avancerede distributionstjenester og nye medier (internet, video-on-demand, pay-per-view). Målet er at fremme den europæiske audiovisuelle programindustris tilpasning til udviklingen i den digitale teknologi, navnlig for så vidt angår de avancerede online distributionstjenester. Gennem foranstaltninger til fremme af digitalisering af produktioner og udvikling af markedsførings- og reklamemateriale på et digitalt medium at tilskynde europæiske selskaber (leverandører af online adgang, temakanaler osv. ) til at fremstille kataloger over europæiske værker i digitalt format beregnet til udnyttelse gennem de nye medier. 1. 3 Promotion 1. 3. 1 Promotion og markedsadgang: Aktionerne under programmet skal: a) fremme branchefolks adgang til det europæiske og det internationale marked gennem specifikke forbindelse med markedsføringsbegivenheder, såsom: teknisk og økonomisk bistand i aktioner for • • • de vigtigste europæiske og internationale filmmesser; de vigtigste europæiske og internationale fjernsynsmesser; temamarkeder, herunder markeder for tegne- og dukkefilm, dokumentarfilm, multimedier og nye teknologier. b) fremme etablering af en database for kataloger over europæiske programmer. 52 henblik Med et netværkssamarbejde på europæisk plan blandt andet ved at støtte fælles aktioner mellem nationale markedsføringsforetagender. tilskynder Kommissionen operatørerne etablere herpå til at I kriterierne for udvælgelse af projekter skal der primært tages hensyn til: • den europæiske dimension, • kvaliteten af de tjenester, der tilbydes branchefolkene (producenter, distributører, tv- selskaber, salgsagenter), • støttemodtageres og operatørers ekspertise inden for markedsføring. Støtten er normalt på højst 50% af projektomkostningerne. 1. 3. 2 Festivaler: Aktionerne under programmet skal: • støtte audiovisuelle festivaler, der gennemføres i partnerskab, og hvor der vises mange europæiske produktioner, • fremme samarbejdsprojekter med en europæisk dimension mellem audiovisuelle som har en fælles arrangementer med deltagelse af mindst otte medlemsstater, handlingsplan til fremme af markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner og udbredelsen heraf. Der vil blive lagt særlig vægt på festivaler, der bidrager til at fremme produktioner fra medlemsstater eller regioner med ringe audiovisuel produktionskapacitet og produktioner af unge europæiske filmskabere, og hvor der iværksættes en opfølgning af distributionen af de viste europæiske produktioner. Projekter fra netværk, der sikrer et varigt samarbejde mellem arrangementer, vil blive foretrukket. Støtten er normalt på højst 50% af projektomkostningerne. 1. 3. 3 Aktiviteter til fremme af produktion af europæiske audiovisuelle værker: Fremme branchefolks iværksættelse, i tæt samarbejde med medlemsstaterne, af aktiviteter til fremme af produktion af europæiske spillefilm og audiovisuelle værker til det brede publikum. 1. 4 Pilotprojekter Kommissionen iværksætter pilotprojekter på følgende områder: – Bevarelse og udnyttelse af den filmiske kulturarv ved at fremme partnerskaber mellem operatører i spillefilmsektoren og offentlige og private foretagender; – digitalisering af de europæiske audiovisuelle programarkiver; 53 – netværkssamarbejde mellem ophavsretshavere til kataloger over europæiske audiovisuelle produktioner; – fremvisning af europæiske audiovisuelle produktioner på temakanaler, der udsendes i digitalt format; – oprettelse af et passende miljø til udvikling og udsendelse af nye avancerede online distributionstjenester. I givet fald kan Kommissionen indgå et samarbejde med de tekniske rådgivningsgrupper. 2. 2. 1 GENNEMFØRELSE AF PROGRAMMET Fremgangsmåde gennemførelsen Ved sammen med medlemsstaterne. Den hører også de involverede parter. Kommissionen sørger for, at de branchefolk, der deltager i programmet, afspejler den kulturelle mangfoldighed i Europa. arbejder Kommissionen programmet tæt af 2. 2 Finansiering 2. 2. 1 Fællesskabsstøtte Fællesskabsstøtten kan ikke overstige 50% af omkostningerne ved de planlagte aktioner (med undtagelse af de i dette bilag udtrykkeligt anførte tilfælde, hvor der er planlagt et højere loft) og ydes i form af forskud eller lån, der skal tilbagebetales på visse betingelser eller tilskud. Når der er tale om støtte til flersprogede produktioner, gives fællesskabsstøtten i form af tilskud. 2. 2. 2 Forudgående vurdering, opfølgning og efterfølgende evaluering Inden Kommissionen godkender en anmodning om fællesskabsstøtte, evaluerer den omhyggeligt, om projektet er i overensstemmelse med denne afgørelse og med betingelserne i nr. 2 og 3 i dette bilag. Anmodninger om fællesskabsstøtte skal omfatte: • en finansieringsplan med alle enkeltheder om projektets finansiering, herunder den støtte, som Kommissionen anmodes om, • en foreløbig tidsplan, • alle andre nyttige oplysninger, som Kommissionen anmoder om. 2. 2. 3 Finansielle bestemmelser og finanskontrol Kommissionen fastsætter efter de relevante bestemmelser i finansforordningen reglerne for forpligtelser og betalinger i forbindelse med de foranstaltninger, der gennemføres i henhold til denne afgørelse. 54 2. 3 Gennemførelse 2. 3. 1 Kommissionen gennemfører programmet. Den kan med henblik herpå indgå et samarbejde med konsulenter og kontorer for faglig bistand, der udvælges efter en udbudsprocedure på grundlag af deres branchemæssige sagkundskab. Den faglige bistand finansieres af programmets budget. Kommissionen kan ligeledes i henhold til proceduren i artikel 7 indgå partnerskaber om ad hoc-aktiviteter med specialiserede foretagender, såsom den audiovisuelle del af Eureka-programmet med henblik på at aktioner, der opfylder programmets mål på markeds- gennemføre føringsområdet. fælles Kommissionen foretager den endelige udvælgelse af modtagere af støtte fra programmet og træffer beslutning om den økonomiske støtte, der skal bevilges, i henhold til artikel 7. Med henblik på gennemførelsen af programmet, herunder navnlig evalueringen af de projekter, der modtager finansiel støtte fra programmet, og aktionerne til fremme af netværkssamarbejde, sørger Kommissionen for at lade sig bistå af anerkendte eksperter fra den audiovisuelle sektor på områderne udvikling, produktion, distribution og markedsføring. 2. 3. 2 Gennem relevante programmet og sikrer fremme heraf. aktioner informerer Kommissionen om mulighederne i Navnlig træffer Kommissionen og medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger, idet de fortsætter aktiviteterne i netværket af MEDIA-kontorer og styrker disses faglige kvalifikationer for: • • • • • at sikre information om og fremme af programmet; at tilskynde til den størst mulige deltagelse i aktionerne fra branchens side; at bistå branchefolk i udformningen af de projekter, de ønsker at indsende i forbindelse med indkaldelserne af forslag; at fremme grænseoverskridende samarbejde mellem branchefolk; at sikre forbindelse med medlemsstaternes forskellige støtteinstitutioner, således at aktionerne under dette program og de nationale støtteforanstalt- ninger supplerer hinanden. 55 FINANSIERINGSOVERSIGT 1. FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE Program til fremme af udvikling, distribution og markedsføring af europæiske audiovisuelle produktioner 2. BUDGETPOST B 3 2010 3. RETSGRUNDLAG Artikel 157 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab 4. 4. 1 BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN Foranstaltningens generelle formål Programmet har til formål at mindske svaghederne i den europæiske audiovisuelle indholds- og multimedieindustri, dvs. den utilstrækkelige udbredelse af europæiske værker uden for produktionslandet og den kroniske mangel på investeringer i de foregående led (projektudvikling, faglig efter- og videreuddannelse) og i de efterfølgende led (distribution og markedsføring) i forhold til produktionsvolumen og i forhold til konkurrencen fra amerikanske produktioner. De generelle formål er at: – styrke den europæiske audiovisuelle industris konkurrenceevne, især på det europæiske marked, ved at støtte udvikling af projekter, der har et virkeligt distributions- og/eller transmissionspotentiale, – styrke de uafhængige europæiske produktions- og distributionsvirksomheder fremme (hvoraf de fleste er små og mellemstore virksomheder) ved at netværkssamarbejdet mellem dem, – sikre de europæiske indholdsindustriers placering på markedet for de nye audiovisuelle medier, – fremme udbredelsen af audiovisuelle produktioner på det europæiske marked og markedsføringen heraf uden for Unionen, – øge potentialet i lande eller regioner med ringe audiovisuel produktionskapacitet, og/eller som udgør et begrænset geografisk og sprogligt område, – sikre respekten for den sproglige og kulturelle mangfoldighed i Europa, – udnytte den audiovisuelle kulturarv i Europa. 56 4. 2 Foranstaltningens varighed og nærmere bestemmelser for dens forlæng- else/fornyelse. Programmet MEDIA Plus Udvikling dækker perioden fra 1. januar 2001 til 31. december 2005. En eventuel forlængelse/fornyelse af programmet er underlagt en ny beslutningsprocedure på grundlag af traktatens bestemmelser. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 6. 7. 7. 1 KLASSIFIKATION AF UDGIFTERNE/INDTÆGTERNE Ikke-obligatoriske udgifter Opdelte bevillinger Ikke relevant UDGIFTERNES/INDTÆGTERNES ART Den finansielle støtte til udvikling ydes normalt i form af lån, der skal tilbagebetales på visse betingelser til individuelle projekter og i form af støtte, der ikke skal tilbagebetales 50% af projektomkostningerne, men kan forhøjes til 60% for projekter, der har betydning for fremhævelse af den kulturelle mangfoldighed i Europa. til projektkataloger. Støtten er normalt højst på Den finansielle støtte til distribution ydes i form af lån, der skal tilbagebetales under visse betingelser til selektive ordninger (biograf og fjernsyn) og tilskud, der ikke skal tilbagebetales til automatiske ordninger (biograf og video). Der er også tale om tilskud, der ikke skal tilbagebetales ved støtte til salgsagenter, biografer, produktion af internationale lydbånd og til kataloger over produktioner i digitalt format. Støtten er normalt på højst 50% af projektomkostningerne, men kan forhøjes til 60% for projekter, der har betydning for fremhævelse af den kulturelle mangfoldighed i Europa. Den finansielle støtte til markedsføring og pilotprojekter ydes normalt i form af tilskud, der ikke skal tilbagebetales. FINANSIELLE VIRKNINGER Beregningsmetode for de samlede omkostninger ved foranstaltningen Beløbene er fastlagt på grundlag af to informationskilder: – Disponible data fra gennemførelsen af MEDIA II-programmet (taloplysninger fra databaser fordelt på aktivitetssektor og aktionslinje). Disse tal er baseret på oplysninger, der er indsendt af ansøgerne (der repræsenterer mindst 50% af branchens fagfolk). – Data fra følgende dokumenter: akterne fra de audiovisuelle konferencer (den europæiske audiovisuelle konference i Birmingham, forum om den audiovisuelle politik i Helsinki), rapporten fra refleksionsgruppen på højt plan vedrørende den audiovisuelle programmet MEDIA II (BIPE), dokumenter fra Kommissionen (grønbog om konvergens, meddelelse om den videre udvikling af den audiovisuelle politik) osv. Disse indeholder dokumenter, der indeholder analyser af makroøkonomisk art, (Oreja-gruppen), midtvejsevaluering politik af 57 taloplysninger om, hvilke behov de enkelte sektorer industri har. i den audiovisuelle Tilbagebetalinger af lån bevilget inden for rammerne af programmet samt de, der inden for rammerne af programmerne stammer fra aktioner, der er gennemført MEDIA (1991-1995) og MEDIA II (1996-2000), afsættes til Media Plus. Udvikling Fordeling og prognoser i tal for udviklingssektoren (i mio. €. ) UDVIKLING 2001 2002 2003 2004 2005 I ALT Projektudvikling Udvikling af individuelle projekter Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prognose) Antal udvalgte ansøgninger (prognose) I alt i mio. € Udvikling af projektpakker Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prognose) Antal udvalgte ansøgninger (prognose) I alt i mio. € Støtte til udvikling i alt Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prog. ) Antal udvalgte ansøgninger (prog. ) I alt i mio. € 2 1000 170 6. 4 1 150 51 6. 375 2 1000 170 6. 4 1 150 51 6. 375 3 1150 221 12. 775 3 1150 221 12. 775 2 1000 170 6. 4 1 150 52 6. 5 3 1150 222 12. 9 2 1000 170 6. 4 1 150 51 6. 375 2 1000 170 6. 4 1 150 51 6. 375 3 1150 221 12. 775 3 1150 221 12. 775 10 5000 850 32. 0 5 750 256 32. 0 15 5750 1106 64. 0 Udvælg- else i % Støtte pr. kontrakt 17% - 37. 647 34% - 125. 000 19% - 57. 866 58 Distribution Fordeling og prognoser i tal for distributionssektoren (i mio. €. ) DISTRIBUTION 2001 2002 2003 2004 2005 I ALT Udvælgelse i % Støtte pr. kontrakt Støtte til filmdistribution Selektiv støtte til film Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prognose) Antal udvalgte ansøgninger (prognose) I alt i mio. € Automatisk støtte til film Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prognose) Antal udvalgte ansøgninger (prognose) I alt i mio. € Støtte til biografer Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prognose) Antal udvalgte ansøgninger (prognose) I alt i mio. € Støtte til salgsagenter Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prognose) Antal udvalgte ansøgninger (prognose) I alt i mio. € Støtte til produktion af lydbånd Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prognose) Antal udvalgte ansøgninger (prognose) I alt i mio. € Støtte til tv-spredning Selektiv støtte til tv-spredning Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prognose) Antal udvalgte ansøgninger (prognose) I alt i mio. € Støtte til off-line distribution Automatisk støtte til udgivelse (DVD) Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prognose) Antal udvalgte ansøgninger (prognose) I alt i mio. € Støtte til on-line distribution Støtte til kataloger Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prognose) Antal udvalgte ansøgninger (prognose) I alt i mio. € Støtte til distribution i alt Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte Antal udvalgte ansøgninger (prog. ) I alt i mio. € 3 500 300 10 1 150 130 11 1 500 120 3. 5 2 40 20 1 1 130 20 0. 4 3 170 80 9 1 130 50 3 1 60 30 2 3 500 270 10 1 150 130 11 1 500 150 3. 5 2 40 20 1 2 130 20 0. 4 3 170 80 9 1 130 70 3 1 60 30 2 3 500 230 9 1 150 130 11 1 500 150 3. 5 2 40 20 1 2 130 20 0. 4 3 170 80 9 1 130 100 3 1 60 30 2 3 500 220 8 1 150 130 11 1 500 150 3. 5 2 40 20 1 2 130 20 0. 4 3 170 80 9 1 130 100 3 1 60 30 2 3 500 220 9 1 150 130 11 1 500 150 3. 5 2 40 20 1 2 130 20 0. 4 3 170 80 9 1 130 100 3 1 60 30 2 15 2500 1. 240 45. 0 5 750 650 55. 0 5 2500 720 17. 5 10 200 100 5. 0 9 650 100 2. 0 15 850 400 45 5 650 420 15. 0 5 300 150 10. 0 14 1680 760 38. 4 14 1680 750 37. 4 14 1680 750 37. 4 69 8400 3780 192. 0 13 1680 750 39. 4 14 1680 770 39. 4 59 50% - 36. 290 87% - 84. 615 29% - 24. 306 50% - 50. 000 15% - 20. 000 47% - 112. 500 65% - 35. 714 50% - 66. 667 45% - 51. 455 Markedsføring Fordeling og prognoser i tal for markedsføringssektoren (i mio. €. ) MARKEDSFØRING 2001 2002 2003 2004 2005 I ALT Markedsføring og markedsadgang Støtte til audiovisuelle messer Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prognose) Antal udvalgte ansøgninger (prognose) I alt i mio. € Støtte til festivaler /major events Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prognose) Antal udvalgte ansøgninger (prognose) I alt i mio. € Støtte til markedsføring i alt Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prog. ) Antal udvalgte ansøgninger (prog. ) I alt i mio. € 3 100 40 4. 0 2 200 55 2. 0 5 300 95 6 3 100 40 4. 0 3 200 55 2. 0 6 300 95 6 3 100 40 4. 0 3 200 55 2. 0 6 300 95 6 Pilotprojekter Fordeling og prognoser i tal for pilotprojekter (i mio. 3 100 40 4. 0 3 2100 55 2. 0 6 300 95 6 15 500 200 20. 0 14 1000 275 10 29 1500 475 30. 0 3 100 40 4. 0 3 200 55 2. 0 6 300 95 6 €. ) PILOTPROJEKTER 2001 2002 2003 2004 2005 I ALT Udvælg- else i % Støtte pr. kontrakt 40% - 100. 000 28% - 36. 364 32% - 63. 158 Udvælg- else i % Støtte pr. kontrakt Pilotprojekter Antal planlagte indkaldelser af forslag Antal ansøgninger om støtte (prognose) Antal udvalgte ansøgninger (prognose) I alt i mio. € 2 30 3 2. 0 2 30 6 4. 0 2 30 6 4. 0 2 30 6 5. 0 2 30 6 5. 0 10 150 27 20. 0 18% - 740. 741 60 7. 2 Omkostningernes fordeling på foranstaltningens elementer Fordeling og prognoser i tal for pilotprojekter (i mio. €. ) 2001 2002 2003 2004 2005 I ALT Foranstaltning Udvikling Støtte til individuelle projekter Støtte i form af slate funding Støtte til udvikling i alt Distribution og udsendelse Selektiv støtte til filmdistribution Automatisk støtte til filmdistribution Støtte til biografer Støtte til salgsagenter Støtte til produktion af lydbånd Støtte til filmdistribution i alt Selektiv støtte til tv-spredning Støtte til tv-spredning i alt Automatisk støtte til værker til privat brug Støtte til offline distribution i alt Støtte til kataloger Støtte til online distribution i alt Støtte til distribution i alt Markedsføring Støtte til audiovisuelle messer Støtte til festivaler og Major Events Støtte til markedsføring i alt Teknologisk udvikling 6. 4 6. 375 12. 775 6. 4 6. 375 12. 775 10. 0 11. 0 3. 0 1. 0 0. 4 25. 9 9. 0 9. 0 3. 0 3. 0 2. 0 2. 0 39. 4 4. 0 2. 0 6. 0 10. 0 11. 0 3. 0 1. 0 0. 4 25. 9 9. 0 9. 0 3. 0 3. 0 2. 0 2. 0 39. 4 4. 0 2. 0 6. 0 6. 4 6. 5 12. 9 9. 0 11. 0 3. 0 1. 0 0. 4 24. 9 9. 0 9. 0 3. 0 3. 0 2. 0 2. 0 38. 4 4. 0 2. 0 6. 0 6. 4 6. 375 12. 775 6. 4 6. 375 12. 775 8. 0 11. 0 3. 0 1. 0 0. 4 23. 9 9. 0 9. 0 3. 0 3. 0 2. 0 2. 0 37. 4 4. 0 2. 0 6. 0 8. 0 11. 0 3. 0 1. 0 0. 4 23. 9 9. 0 9. 0 3. 0 3. 0 2. 0 2. 0 37. 4 4. 0 2. 0 6. 0 Pilotprojekter Horisontale udgifter SAMLEDE SUMMER I ALT 2. 0 8. 3 68. 98 4. 0 8. 3 70. 98 4. 0 8. 3 70. 10 5. 0 8. 3 69. 98 5. 0 8. 3 69. 98 32. 0 32. 0 64. 0 45. 0 55. 0 15. 0 05. 0 02. 0 125. 0 45. 0 45. 0 15. 0 15. 0 10. 0 10. 0 192. 0 20. 0 10. 0 30. 0 20. 0 41. 5 350. 0 Aktioner i forhold til sektoren FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR (løbende priser) Fordeling 2001 2002 2003 2004 2005 – MEDIA-kontorer – Undersøgelser og ekspertmøder1 – Information og publikationer I ALT 2. 40 0. 40 1. 00 3. 80 2. 40 0. 40 2. 40 0. 40 2. 40 0. 40 2. 40 0. 40 1. 00 1. 00 1. 00 1. 00 3. 80 3. 80 3. 80 3. 80 I alt 12. 00 2. 00 5. 00 19. 00 1 Udgifter, der opfylder kriterierne i Kommissionens meddelelse af 22. 4. 1992 (SEK(92) 769). Kommissionen indkalder til ekspertmøder for at få råd med hensyn til at udvælge projekter ved hver indkaldelse af forslag. 61 7. 3 Udgifter til faglig bistand inkluderet i budgettets del B Horisontale udgifter – Kontorer for faglig bistand2 FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR (løbende priser) 2001 2002 2003 2004 2005 4. 5 4. 5 4. 5 4. 5 4. 5 I alt 22. 5 22. 5 I alt 4. 5 4. 5 4. 5 4. 5 4. 5 Kommissionen påtænker at søge ekstern faglig og/eller administrativ bistand, når der skal foretages en udvælgelse blandt forslagene og til at bistå med overvågningen af projekterne. I forbindelse med programmerne MEDIA I og MEDIA II fik den bistand fra kontorer for faglig bistand med ekspertise inden for de områder, programmerne dækkede. Den form for ekstern faglig og/eller administrativ bistand, der skal bruges ved gennemførelsen af dette program, vil blive fastlagt i henhold til de retningslinjer, Kommissionen udstikker på området. Hvis der ved gennemførelsen af dette program skal bruges kontorer for faglig bistand, vil kollegiet blive behørigt underrettet herom i henhold til Vade-mecum for kontorer for faglig bistand. 7. 4 Forfaldsplan for forpligtelses- og betalingsbevillinger FORPLIGTELSESBEVILLINGER i mio. EUR 2001 2002 2003 2004 2005 Forpligtelsesbevillinger 68. 98 70. 98 70. 10 69. 98 69. 98 Betalingsbevillinger 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 I ALT 34. 49 24. 14 10. 35 - - - - 68. 98 - 35. 49 24. 84 10. 65 - - - 70. 98 - - 35. 05 24. 54 10. 52 - - - - - 34. 99 24. 49 10. 50 - - - - - 34. 99 24. 49 10. 50 70. 10 69. 98 69. 98 I ALT 350. 0 34. 49 59. 63 70. 24 70. 17 69. 99 34. 99 10. 50 350. 0 2 Kontorerne for faglig bistand yder Kommissionen faglig og administrativ bistand med hensyn til gennemgang af de indsendte projekter og overvågning af gennemførelsen af de udvalgte projekter. Selv om Kommissionen bruger kontoret for faglig bistand, indebærer det på ingen måde en uddelegering af offentlig myndighed, idet Kommissionen fuldt ud bevarer sine beslutningsbeføjelser. 62 8. FORHOLDSREGLER MOD BEDRAGERI Udvælgelse af støttemodtagere under programmet foretages i forbindelse med en indkaldelse af forslag, der offentliggøres flere gange årligt i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Før en ansøgning om fællesskabsstøtte godkendes, vurderer Kommissionen den nøje for at vurdere, om den er i overensstemmelse med Rådets afgørelser og med de i indkaldelsen anførte betingelser. Ansøgninger om fællesskabsstøtte skal indeholde: – en finansieringsplan med alle oplysninger om finansieringen af projekterne, herunder den finansielle støtte, Kommissionen anmodes om; – en foreløbig tidsplan for arbejdet; – alle øvrige nyttige oplysninger, som Kommissionen måtte forlange i betingelserne for indkaldelserne af forslag. Med henblik på at foretage en udvælgelse blandt forslagene bistås Kommissionen af kontorer for faglig bistand med ekspertise på de områder, programmet dækker. De forslag, der udvælges som støtteberettigede, forelægges først uafhængige eksperter og sendes derefter til MEDIA-udvalget, der består af repræsentanter for de stater, der deltager i programmet, før den endelige beslutning træffes af Europa-Kommissionen. Betaling af finansiel støtte er betinget af, at der forud for betalingen fremlægges detaljerede oversigtsbilag og aktivitetsrapporter. Betaling forudsætter endvidere kontrolforanstaltninger på stedet (revision) og en central overvågning. Desuden foretager forskellige organer (revisionsretten, finanskontrollen og den anvisningsberettigede) kontroller hos ledelsen for de gennemførte aktioner og hos støttemodtagerne. 9. 9. 1 OPLYSNINGER OM COST/EFFECTIVENESS Specifikke og kvantificerbare mål, målgruppe for udvikling er at afhjælpe den kroniske mangel på investeringer Målet i udviklingsfasen inden for den europæiske industri, især for så vidt angår projekter, der har et kommercielt potentiale på det europæiske marked. Målet er ligeledes at hjælpe uafhængige virksomheder til at styrkes og oprette netværk. Støtten til udvikling skal gøre det muligt: - - På kort sigt: at indskyde supplerende finansiel støtte i virksomheder, der udvikler projekter inden for fiktion, tegne- og dukkefilm, dokumentarfilm, og hvori indgår brugen af nye teknologier. På længere sigt: (og i samarbejde med erhvervsuddannelse) at ændre branchens praksis, så den i højere grand bliver orienteret mod projektudvikling. Støtten til udvikling skal således gøre det muligt: 63 - - tilskynde de mest dynamiske uafhængige producenter at egentlige strategier for en kommerciel udvikling; til at anlægge at disse aktører kan få en kritisk størrelse, der kan sikre, at omsætning, øge katalogindtægter og investeringerne i udvikling af europæiske projekter. kan give mulighed driftsresultater for at Støtten til distribution skal gøre det muligt: På kort sigt: - - - - - at øge europæiske produktioners adgang til de forskellige former udnyttelse, der produktioner på det indre marked; for findes i Europa og fremme udbredelsen af europæiske at forbedre publikums adgang til europæiske produktioner uden for produktionslandet (mangfoldigheden i det kulturelle udbud) ved blandt andet at støtte flersprogede produktioner; forbedre disse produktioners placering, synlighed og rentabilitet på at forskellige medier (biograf, video og DVD, fjernsyn); at tilskynde nationale og internationale distributører (salgsagenter) til at øge deres investeringer på hver europæisk produktion (reklame, markedsføring); at tilskynde distributionssektoren (den nationale og internationale) til i stadig stigende grad at investere i værkernes produktionsstadium, især de værker, der er produceret i et andet land. På mellemlang sigt: - - - - - at øge europæiske værkers udbredelse og rentabilitet på det europæiske og internationale marked på alle medier, der er tilgængelige for forbrugerne; at styrke distributionsselskabernes konkurrenceevne (biograf, video, TV) samt oprettelse og udnyttelse af kataloger over til europæiske produktioner; rettigheder at udvikle netværkssamarbejde og fælles strategier på europæisk plan ved at udvikle forbindelserne mellem distribution og produktion; at øge produktionen af værker til det europæiske marked (distribution-led production) med respekt for den sproglige og kulturelle mangfoldighed; kulturelt udtrykt: at udvikle den europæiske offentligheds kendskab til og smag for produktioner fra andre europæiske lande og således styrke Europas kulturelle identitet i dens mangfoldighed af udtryk. Støtten til markedsføring skal gøre det muligt: - fremme europæiske at programmers tilstedeværelse på de traditionelle markeder og også på de nye europæiske og internationale markeder; audiovisuelle branchefolks og 64 - - - at fremme europæiske audiovisuelle branchefolks og programmers deltagelse i alle aktioner, der sigter mod at fremme udbredelse, udveksling og salg af europæiske programmer i og uden for Europa; at tilskynde til fremvisning af europæiske audiovisuelle produktioner under europæiske og internationale arrangementer og/eller på festivaler; at tilskynde til netværkssamarbejde mellem branchefolk og nationale foreninger på europæisk plan med henblik på at optimere ressourcerne. Sektor Målgruppe Udvikling Distribution Markedsføring - - - - - - - - - - - - Tegne- og dukkefilm Uafhængige, europæiske produktionsselskaber (SMV) - Fiktion - Dokumentarfilm - - Multimedier Europæiske filmdistributører (biograf, video, DVD, osv. ) Uafhængige europæiske producenter af spille- og fjernsynsfilm Europæiske salgsagenter (sales agents) Indehavere af ophavsret til værker (kataloger): tv-selskaber, osv. Temakanaler Uafhængige, europæiske biografer/tv-selskaber Europæiske og internationale audiovisuelle messer Internationale audiovisuelle festivaler, hvor der vises mange europæiske produktioner Europæiske sammenslutninger af festivaler, hvor der vises mange europæiske produktioner Europæiske audiovisuelle operatører Internationale audiovisuelle arrangementer med henblik på markedsføring af europæiske værker og talenter internationale audiovisuelle 9. 2 Begrundelse for foranstaltningen Behovet for EF-støtte, især under hensyntagen til nærhedsprincippet: Det foreslåede støtteprogram indgår i Den Europæiske Unions audiovisuelle politik. Programmet virker efter subsidiaritetsprincippet som supplement til initiativer på nationalt plan. Det støtter og supplerer aktioner, der gennemføres på nationalt plan. Det opfylder målene i traktaten, navnlig i artikel 157, der sigter mod: – at industrien hurtigere kan tilpasse sig strukturforandringerne; – at fremme et klima, der er gunstigt for initiativer og udvikling af virksomheder overalt i Fællesskabet, navnlig små og mellemstore virksomheder; – at fremme et klima, der er gunstigt for samarbejde mellem virksomheder; – at fremme udnyttelsen af det industrielle potentiale i politikkerne for innovation, forskning og teknologisk udvikling. 65 Valg af støtteform Der er tale om en økonomisk tilskyndelse, der skal mobilisere supplerende investeringer fra industrien og skabe en betydelig stigning i aktivitetsniveauet. Denne i overensstemmelse med markedets realiteter og stimulerer fremgangsmåde er samtidig aktiviteten. Den offentlige nationale støtte er i vid udstrækning rettet mod produktionsområdet, mens støtten fra MEDIA går til sektorerne for projektudvikling og distribution af produktioner. Den nationale støtte til produktionssektoren udgør 59% af den samlede nationale støtte mod omkring 5% til distribution og 6% til udnyttelse. Gennem tilvejebringelse af kapital (inden for rammerne af MEDIA II) har EF-støtten en gennemsnitlig multiplikatoreffekt på 4,19 inden for udvikling og 7,2 inden for distribution. De vigtigste usikkerhedsfaktorer, der kan påvirke foranstaltningens specifikke resultater er, at det drejer sig om en prototypeindustri med høj risiko. 9. 3 Overvågning og evaluering af foranstaltningen Resultatindikatorer: Udvikling Individuelle projekter Projektpakker - - - - - - - - for produktionsvirksomhedernes € ) Antal udviklede projekter Antal projekter, der er kommet i produktion Niveau udviklingsfasen (i Antal udviklede produktioner med MEDIA-støtte, der er distribueret uden for produktionslandet Antal virksomheder, der modtager støtte fra programmet Antal udviklede projekter pr. år pr. virksomhed Antal projekter, der er kommet i produktion Antal virksomheder, der har udnyttet fælles synergier til udvikling af projekter investeringer i 66 Selektiv støtte til film Automatisk støtte til film Støtte til salgsagenter Distribution Støtte til biografer Støtte til produktion af lydbånd Selektiv fjernsynsstøtte Automatisk støtte til værker til privat brug (video – DVD) Støtte til kataloger Støtte til markedsføring Støtte til festivaler og major events Markedsføring - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Antal film distribueret uden for produktionslandet (pr. selskab, pr. land, pr. år osv. ) Antal distributører pr. distribueret film (netværk) Antal europæiske distributører (deltagelse i programmet) Antal solgte billetter pr. film Antal kopier pr. land Afholdte udgifter til markedsføring (pr. film og pr. land) i forhold til produktionsbudget og i forhold til det garanterede mindstebeløb, i % Antal europæiske film fra lande med ringe audiovisuel produktionskapacitet distribueret uden for produktionslandet Tilbagebetalingsgrad (filmens resultat på markedet) Antal film distribueret uden for produktionslandet Antal europæiske distributører Antal solgte billetter pr. film Antal kopier pr. land Afholdte udgifter til markedsføring (pr. film og pr. land) i forhold til produktionsbudget og i forhold til det garanterede mindstebeløb, i % Investering i P&A (prints and advertising), GM (garanterede mindstebeløb) og i koproduktion, i %. Antal virksomheder, der modtager støtte fra programmet Antal støttede film Antal solgte lande pr. film Indtægter fra de solgte film Antal biografer i netværket Fremvisning af europæiske film uden for produktionslandet, i % Antal solgte billetter til europæiske film uden for produktionslandet Indtægter fra europæiske film uden for produktionslandet investering i markedsføring Antal støttede projekter Antal virksomheder, der modtager støtte Antal distributionslande for filmen Indtægter fra de støttede film Antal støttede projekter Antal partnerlande i projektet Tilbagebetaling i % (i forhold til antal solgte lande) Antal solgte lande Indtægter herfra Antal udsendte titler (europæiske, uden for produktionslandet) fordelt efter type medium Antal europæiske udgivere, der modtager støtte fra programmet Indtægter fra markedsføring af disse værker (fordelt efter type medium) Værker fra lande med en ringe audiovisuel produktionskapacitet, i % Geninvestering af støtten i distribution af værker i DVD-format, i % Antal støttede virksomheder Timeforbrug (pr. genre/produktionsoprindelse) for de støttede kataloger Solgte lande og indtægter herfra Forhold mellem den finansielle støtte fra Kommissionen og den samlede investering (i forhold til katalogets omfang) Antal støttede audiovisuelle messer o. lign. Antal selskaber og deltagere på messer o. lign. Antal programmer på messerne Omfanget af udvekslede programmer Indtægter herfra Antal støttede audiovisuelle festivaler Fremvisning af europæiske film i % Fremvisning af europæiske film uden for produktionslandet, i % Antal tilskuere Antal film, der blev kommercielt distribueret efter fremvisning på festivaler Antal fremviste produktioner af unge filmskabere i forhold til Kommissionen overvåger de mest relevante indikatorer under gennemførelsen af programmet. I henhold til de kontrakter, der er indgået med Kommissionen, er modtagere af finansiel støtte forpligtede til at indsende de nødvendige oplysninger, så der kan foretages en løbende evaluering, en midtvejsevaluering og en efterfølgende evaluering. Evalueringsbetingelser og -hyppighed Kommissionen udarbejder to evalueringsrapporter om programmet. 67 Midtvejsevaluering: Den første rapport skal udfærdiges to år efter iværksættelsen af formål at give en første evaluering af programmet. Denne rapport har midtvejsresultaterne med henblik på eventuelt at foretage nødvendige ændringer og justeringer for anden del af programmet. Med henblik herpå kan Kommissionen indgå samarbejde med eksterne konsulenter, der udvælges efter en udbudsprocedure på grundlag af deres sagkundskab. Kommissionens rapport forelægges Europa- Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. til Endelig rapport: Den anden rapport skal udfærdiges efter fem års gennemførelse af programmet. Denne rapport har til formål at evaluere de sammenlignende resultater af støtteordningerne i forhold til programmets formål. Som for midtvejsrapporten kan Kommissionen indgå samarbejde med eksterne konsulenter. Den endelige rapport forelægges Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg. På grundlag af de indhøstede erfaringer med MEDIA II-programmet påtænker Kommissionen endvidere at fortsætte den revisionspraksis, hvor der foretages revision hos støttemodtagerne (ca. 30 om året) for at kontrollere, at EF-midlerne er brugt efter hensigten. Resultaterne af revisionerne danner grundlag for en skriftlig rapport. Vurdering af de opnåede resultater: Informationer, der gør det muligt at måle effekt, resultater og virkninger af programmet, vil blive hentet fra følgende kilder: – Statistiske data, der udarbejdes på grundlag af oplysninger i ansøgningerne og i opfølgningen af kontrakterne med støtteansøgerne; – Revisionsrapporter for et udsnit af programmets støttemodtagere (30 om året); – Samtaler med MEDIA-kontorer og kontakter på de nationale markeder; – Samtaler med eksperter og institutioner (nationale og internationale branche- foreninger); – Samtaler med audiovisuelle branchefolk og med specialiserede uddannelses- institutioner. 10. UDGIFTER TIL ADMINISTRATION (DET ALMINDELIGE BUDGETS SEKTION III, DEL A) Denne del af finansieringsoversigten fremsendes til GD BUDG og GD ADMIN. Sidstnævnte videresender den til GD BUDG med en udtalelse. De nødvendige administrative midler vil fremkomme ved Kommissionens årlige beslutning om tildeling af midler under hensyntagen bl. a. til det yderligere personale og de yderligere beløb, budgetmyndigheden måtte have bevilget. 68 10. 1 Indvirkningen på antallet af stillinger Stillingstyper Antal ansatte, der skal tilknyttes forvaltningen af foranstaltningen Heraf Varighed faste stillinger midlertidige stillinger Tjenestemænd eller midlertidigt ansatte 9A; 6B; 8C; A B C Andre ressourcer ved anvendelse af eksisterende ressourcer i pågældende GD eller tjeneste 5A; 3B; 3C ved anvendelse af yderligere ressourcer 4A; 3B; 5C; 2001- 2005 I ALT 23 11 12 5 år Den konkrete mobilisering af de nødvendige administrative ressourcer vil kunne ske på grundlag af Kommissionens årlige beslutning om fordeling af ressourcerne, bl. a. under hensyn til de yderligere ressourcer, der tildeles af budgetmyndigheden. Som følge heraf må GD EAC tage højde for risikoen for, at budgetmyndigheden efter vedtagelse af dette forslag til ikke bevilger Kommissionen de nødvendige ekstra ressourcer. I så fald, og hvis der ikke er mulighed for omplacering fra andre af Kommissionens tjenestegrene, må GD EAC selv - udelukkende gennem intern omplacering - opfylde de ekstra behov for menneskelige ressourcer. retsakt 10. 2 De supplerende menneskelige ressourcers samlede finansielle indvirkning Beløb Beregningsmetode (EUR) 23 mandår x 108. 000 Lønklasse A1, A2, A4, A5 og A7 (enhedsomkostning) x 5 år € Tjenestemænd 12. 420. 000 Midlertidigt ansatte - Andre ressourcer (Budgetpost A 0 7002) I ALT 12. 420. 000 Beløbene angiver de samlede omkostninger til yderligere ansættelser for hele foranstaltningens varighed, hvis den er af bestemt varighed og for 12 måneder, hvis den er af ubestemt varighed. 69 10. 3 Forøgelse af andre driftsudgifter som følge af foranstaltningen bl. a. til udvalgs- og ekspertmøder Budgetpost (nr. og betegnelse) Beløb Beregningsmetode (EUR) A-7031 Udvalgsmøder 949. 000 A-7030 Mødeudgifter 1. 662. 000 I € € € alt MEDIA-udvalget: 30 nationale eksperter (2 eksperter pr. delegation 650 pr. ekspert) + 2 eksperter for pr. ekspert – beregningsgrundlag: Island (900 rejseudgifter Kommissionen 1998) + 2 eksperter for pr. ekspert – beregningsgrundlag: Norge (650 rejseudgifter Kommissionen pr. 1998). €. Udvalget mødes en gang om udvalgsmøde: 22. 600 måneden x 5 år. I alt: 1. 356. 000 Procentdel, der afsættes til MEDIA-udvalget under Kommissionens afgørelse om MEDIA Plus: 70%. TEKNISKE RÅDGIVNINGSGRUPPER: 30 ikke- pr. nationale eksperter (2 eksperter pr. delegation 800 ekspert/rejse- og opholdsudgifter) + 2 eksperter for til transport- Island beregningsgrundlag: Kommissionen 1998- og 149. 63 til ophold) + 2 eksperter for Norge til transport – beregningsgrundlag: rejseudgifter (650 til ophold). I alt pr. Kommissionen 1998- og 149. 63 €. Gruppen mødes en gang om gruppemøde: 27. 700 måneden x 5 år. ekspert rejseudgifter (900 pr. € € € € € I alt 2. 611. 000 Udgifterne vedrørende de ansatte i bevillingerne fra den samlede tilsvarende ramme i GD EAC. lønklasse A-7 i pkt. 10 bliver dækket af 70