title: 2000/620/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 1999, tukiohjelmasta C 1/99 (ex NN 133/98) / Dublinin tulli- ja satama-alueella (Customs House Docks Area) sijaitsevien muiden kuin asuinrakennusten vuokralaisille myönnettävä valtiontuki (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 5206) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
State aid
application of EU law
milk product
property leasing
tax relief
town planning

text: 14. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 260/37 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 22 päivänä joulukuuta 1999, tukiohjelmasta C 1/99 (ex NN 133/98) / Dublinin tulli- ja satama-alueella (Customs House Docks Area) sijaitsevien muiden kuin asuinrakennusten vuokralaisille myönnettävä valtiontuki (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 5206) (Ainoastaan englanninkielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/620/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon sopimuksen Euroopan talousalueesta ja erityi- sesti sen 62 artiklan 1 kohdan a alakohdan, (3) on mainittujen artiklojen mukaisesti pyytänyt asianomaisia esit- tämään huomautuksensa (1) ja ottanut huomioon nämä huomautukset, sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY tutkiessaan Komissio on saanut tietää edellä mainitusta valtiontu- kiohjelmasta tukiohjelmaa N 267/98, joka koski Dublinin tulli- ja satama-alueella (Customs House Docks Area, jäljempänä ’CHDA’) myön- nettäviä veronhuojennuksia. ilmoitettua (1) (2) soveltamisalaa ja jatkettiin sen kestoa 28 päivään kesä- kuuta 1990 asti. Komissio ei ryhtynyt toimiin kyseisen ilmoituksen johdosta. eivät ilmoittaneet komissiolle Irlannin viranomaiset ovat Irlannin viranomaiset muuttivat ohjelmaa vielä vuosien 1992/1994 ja 1995 Finance Act -säädösten perusteella, tehdyistä mutta ne muutoksista. kuitenkin ilmoittaneet komissiolle 30 päivänä tammikuuta 1998 päivätyllä kirjeellä ohjelmasta, jonka osana kyseisiä helpotuksia voitiin myöntää 12 eekkerin suuruisella CHDA-alueella. Toukokuun 8 päivänä 1998 päivätyllä kirjeellä Irlannin viranomaiset peruivat tästä ilmoituk- sesta vuokralaisille myönnettävät veronhuojennukset. Viranomaiset ovat ilmoittaneet 20 päivänä lokakuuta 1998 päivätyllä kirjeellä, että vaikka vuokralaisille myön- nettävät veronhuojennukset oli poistettu ohjelmasta, niitä voitiin lain nojalla edelleen myöntää, sillä Irlannin mukaan ne sisältyivät ensimmäistä kaupunkialueiden kehittämisohjelmaa koskevaan vuonna 1986 annettuun hyväksyntään (N 56/86). Komissio oli vuonna 1986 hyväksynyt kaupunkialueiden kehittämisohjelman ”Tiettyjen köyhimpien kaupungin- osien kehittämistä koskevan veronhuojennusohjelman” (Incentives for development of certain inner city areas, N 56/86, Irlannin viranomaisille osoitettu 19 päivänä syyskuuta 1986 päivätty kirje SG (86) D/10282), jonka osana 27 eekkerin suuruisella CHDA-alueella (niin kutsutulla ”alkuperäisellä” alueella) sijaitsevien raken- ja vuokralaiset saivat veronhuojen- nusten omistajat nuksia. Komission pyynnöstä Irlannin viranomaiset ovat ilmoittaneet edellä mainitun ohjelman muuttamisesta. Tällä muutoksella laajennettiin ohjelman maantieteellistä (4) (5) Komissio on ilmoittanut Irlannille 9 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä päätöksestään aloittaa vuosien 1992—1994 ja 1995 Finance Act -säädösten perusteella vuokralaisille myönnettyjen veronhuojennusten osalta EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu menettely. Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (2). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa tästä tuesta. (1) EYVL C 99, 10. 4. 1999, s. 2. (2) Ks. alaviite s. 1. L 260/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 10. 2000 (6) (7) Irlannin viranomaiset ovat toimittaneet huomautuksensa komissiolle 9 päivänä maaliskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. Heinäkuun 27 päivänä 1999 päivätyllä kirjeellä ne ovat ilmoittaneet, ettei ohjelmasta ole myönnetty tukia 2 päivän joulukuuta 1998 jälkeen ja ettei niitä myönnettäisi vastaisuudessakaan, sillä ohjelma oli päät- tynyt tuona päivänä. Irlanti on ilmoittanut komissiolle 22 päivänä marraskuuta 1999 päivätyllä kirjeellä muut- tavansa ohjelmaa. Komissio on saanut huomautuksia seuraavilta asian- omaisilta: Irlannin yritys- ja työnantajajärjestöltä (Irish Business and Employers Confederation, ’IBEC’), A & L Goodbodyltä, Dublinin kauppakamarilta ja KPMG-tilin- tarkastustoimistolta. Komissio on toimittanut huomau- tukset Irlannille lausuntoa varten. II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA (8) Tämä tutkintamenettely koskee muiden kuin asuinraken- nusten vuokralaisille veronhuojennuksina myönnettyä tukea. Kyseessä ovat seuraavat huojennukset: — ’Kaksinkertainen vuokrahelpotus’, joka tarkoittaa sitä, että verotuksessa yrityksen katsotaan maksavan varsinaisen vuosivuokran kaksinkertaisena. Periaat- teessa liikevaihdosta tukea myönnetään kymmenen vuoden ajan. tätä — ’Paikallisveronhuojennus’, joka on paikallisesta kiin- teistöverosta yleensä kymmeneksi vuodeksi myön- nettävä helpotus. (9) (10) Kyseessä oleva alue kattaa kaksi CHDA-alueella sijait- sevaa tonttia: 27 eekkerin suuruinen alue, joka on määri- telty suuruinen myöhemmin määritelty alue. eekkerin vuonna 1986, 12 ja Tuensaajat ovat yrityksiä, jotka ovat vuokralaisina CHDA-alueella sijaitsevissa muuhun kuin asuinkäyttöön tarkoitetuissa rakennuksissa. Ohjelmaa ei ole sidottu tiet- tyyn toimialaan. Kansainvälisiä rahoitusyrityksiä ei ole rajattu ohjelman soveltamisalan ulkopuolelle. Ohjelmaa ei sovelleta niillä toimialoilla, joilla sovelletaan yhteisön lainsäädäntöön perustuvia erityissääntöjä ja -puitteita, mukaan lukien EHTY:n perustamissopimuksen mukaiset alat, laivanrakennus, liikenne, kalastus ja maatalous sekä maataloustuotteiden jalostaminen ja markkinointi (sellai- sena kuin se on määriteltynä näitä aloja koskevissa suun- taviivoissa (3)). (11) Vain pitkäaikaiset vuokrasopimukset ovat tukikelpoisia (vähintään 15 vuotta 27 eekkerin tontilla ja 25 vuotta 12 eekkerin tontilla (josta poikkeuksena on yksi 14 vuoden sopimus)). (12) Ohjelmalla pyritään edistämään aluekehitystä kannusta- malla yrityksiä toimimaan alueella joka ennen oli yksi Dublinin vaarallisimmista rappioalueista. Koko Irlanti katsotaan 31 päivään joulukuuta 1999 EY:n perustamis- sopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukai- (3) EYVL C 29, 2. 2. 1996, s. 4. seksi tukialueeksi, jolle voidaan myöntää kansallista alue- tukea ja rakennerahastojen tavoitteen 1 mukaiseksi kohdealueeksi. Ohjelman kesto (13) Alkuperäisen kaupunkialueiden kehittämisohjelman sekä siihen tehtyjen vuonna 1990 ilmoitettujen muutosten päättymispäivä oli 24 päivä tammikuuta 1993 (kustan- nuserien, joista rakennusten omistajat voivat tehdä pois- toja, oli muodostuttava ennen tätä päivämäärää). Kyseinen päivämäärä oli myös määräpäivä vuokralaisten veronhuojennuksiin vuokrasopimusten oikeuttavien tekemiselle. (14) Vuosien 1992—1994 Finance Act -säädösten nojalla ohjelman kestoa jatkettiin 24 päivään tammikuuta 1997 ja siihen lisättiin seuraava lauseke: ”Kaksinkertaisen vuokrahelpotuksen saamiseksi vuokra- sopimus voidaan tehdä enintään kaksi vuotta veronhuo- jennusohjelman päättymisen jälkeen. ” Tätä lauseketta sovelletaan silloin, kun rakennustöiden kuluessa tai niitä ennen ei ole tehty vuokrasopimuksia, jolloin valmistuvalla rakennuksella ei ole vuokralaisia. (15) Mainitun lausekkeen perusteella veronhuojennukseen oikeuttavia vuokrasopimuksia voitiin tehdä 24 päivään tammikuuta 1999 asti. Vuoden 1995 Finance Act -säädöksellä mainitun ohjelman voimassaoloa jatkettiin 24 päivään tammikuuta 1999 asti ja edellä mainitun erityislausekkeen mukaisesti aikaa, jolloin vuokralaisten vuokrasopimuksia oikeuttavia veronhuojennuksiin voitiin tehdä, jatkettiin 24 päivään tammikuuta 2001 asti. (16) aikovansa muuttaa Irlanti on ilmoittanut komissiolle 27 päivänä heinäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, että ohjelmaa oli muutettu ja sen päättymispäivä oli nyt 2 päivä joulukuuta 1998. Menettelyn aikana Irlanti on lisäksi ilmoittanut komis- ohjelmaa. Muutettujen siolle ohjelman ehtojen mukaan molempia huojennuksia myönnetään ainoastaan 31 päivään joulukuuta 2003 (eli huojennuksia myönnetään ainoastaan 31 asti sitä ennen syntyviin päivänä joulukuuta 2003 tai säännöstä vuokra- tehdään poikkeuksia tiettyjen edellytysten täyttyessä. Yhden seuraavista edellytyksistä on täytyttävä: a) raken- nustyöt on saatettu loppuun ennen 1 päivää huhtikuuta 1998 tai b) rakentaminen on aloitettu ennen 1 päivää huhtikuuta 1998 ja valmista rakennusta on alettu vuok- rata ennen 9 päivää helmikuuta 1999. Jos jompikumpi mainituista edellytyksistä täyttyy, huojennuksia jatketaan siihen saakka, kuin alun perin oli suunniteltu. Tässä päätöksessä arvioidaan ainoastaan muutetun ohjelman soveltuvuutta yhteismarkkinoille. ja paikallisveromenoihin); tästä 14. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 260/39 Menettelyn aloittamisen syyt a) Tuen sääntöjenvastaisuus (17) Alkuperäiseen ohjelmaan vuosien 1992—1994 ja 1995 Finance Act -säädösten nojalla tehdyillä ilmoittamatto- milla muutoksilla jatkettiin merkittävästi ohjelman voimassaoloaikaa, vuokrasopimusten tekemisen määrä- aikaa ja näin ollen myös kaksinkertaisen vuokrahelpo- tuksen ja paikallisveronhuojennuksen soveltamisaikaa. Komissio katsoo, että kyseiset muutokset eivät ole ai- noastaan täytäntöönpanotoimenpiteitä, ja vaikka niillä ei muuteta tuen luonnetta, ne muuttavat järjestelmää ilmoittaa EY:n merkittävästi. Niistä olisi siis pitänyt perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan nojalla, jonka mukaan ”Komissiolle on annettava tieto tuen […] muuttamista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa”. b) Epäilyt tuen soveltuvuudesta yhteismarkkinoille (18) Menettelyn aloittamista koskevassa komission päätök- sessä mainitaan, että kaksinkertainen vuokrahelpotus ja paikallisveronhuojennus ovat toimintatukea, sillä yritys vapautuu niiden avulla tavanomaisesta verotaakastaan. (19) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdassa ja 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa mainittuja poik- keuksia ei voida soveltaa kyseiseen tukeen. Ainoa mahdollisuus poiketa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdasta olisi 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen poikkeus (tuki taloudellisen kehi- tyksen edistämiseen alueilla, joilla elintaso on poikkeuk- sellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma). Tämä on mahdollista ensinnäkin siksi, että kyseisen artiklan perusteella voidaan myöntää kansallista aluetukea kaikkialla Irlannissa. Toiseksi tämä on mahdol- lista siksi, että EY:n perustamissopimuksen 92 artiklan (nyt 87 artiklan) 3 kohdan a ja c alakohdan soveltami- sesta alueellisiin tukiin vuonna 1988 annetun komission tiedonannon (4) ja erityisesti sen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisten alueiden alueellisen kehityksen koskevan 6 edistämiseen kohdan mukaan poikkeuksellisesti hyväksyä tietyn toimintatuen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla alueilla eräin edellytyksin, jotka jäsenvaltioiden on täytettävä. Nämä edellytykset ovat seuraavat: tukikeinoja voi tarkoitettuja komissio sekä niitä sääntöjä, jotka koskevat maataloustuotteita jalostavia tiettyjä teollisuusyrityksiä, — tuen yhteydessä ei saa rikkoa vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävää tukea koskevia erityissään- töjä. Komissiolle on lähetettävä vuosiraportti, josta ilmenevät kokonaiskustannukset (tai tulojen menetys, jos kyseessä ovat veronhuojennukset ja sosiaaliturvamaksujen alen- nukset) tukilajin mukaan eriteltyinä, ja ilmoitettava tuet- tavat alat. Tukea ei saa myöntää muihin jäsenvaltioihin suuntautuvan viennin edistämiseen. (20) Edellä mainitussa vuoden 1988 tiedonannossa myönne- tään, että (87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisten alueiden) kehityksen alkuvaiheissa olemassa olevien investointikohteiden ylläpitäminen ehkä lyhyellä tai keskipitkällä aikavälillä voi olla ehdoton edellytys, jotta pystytään houkuttelemaan (toimintatuen avulla) uusia investointeja, jotka puolestaan auttavat kehittämään aluetta. Kun otetaan huomioon, että vuonna 1994 kyseiset alueet eivät enää olleet kehityksen alkuvaiheissa ja että vuokralaisille veronhuojennuksina myönnettä- västä toimintatuesta voi hyötyä kymmenen vuoden ajan, tässä vaiheessa on tarkasteltava, voivatko pitkävaikut- ja toisiaan seuraavat ohjelman maantieteelliset teiset laajennukset sekä sen keston ajalliset pidennykset vastata edellä mainittua, vuoden 1988 tiedonannossa esitettyä kantaa. (21) Tässä tilanteessa tehtiin EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskeva komission päätös, esitettiin epäilyjä vuosien 1992—1994 ja 1995 Finance Act -säädösten perusteella vuokralaisille myönnettyjen veronhuojen- nusten soveltuvuudesta yhteismarkkinoille (5). jossa III IRLANNIN HUOMAUTUKSET — tuen on oltava määräaikaista ja sen on oltava tarkoi- tettu näillä alueilla olevien yritysten rakenteellisten ongelmien ratkaisemiseen, (22) Kirjallisissa huomautuksissaan Irlannin viranomaiset ovat esittäneet kolmenlaisia perusteluita: tasolla yhteisön — tuella on pyrittävä edistämään kestävää ja tasapai- noista taloudellista kehitystä eikä se saa johtaa ylika- synnyttä- pasiteettiin yhteisön tasolla esimerkiksi mällä alueellista ongelmaa vakavamman alakohtaisen ongelman. Tässä yhteydessä tarvitaan alakohtaista lähestymis- tapaa ja erityisesti on noudatettava yhteisön sääntöjä, jotka koskevat tiettyjä direktiivejä ja suuntaviivoja, teollisuudenaloja (teräs-, laivanrakennus-, synteetti- kuitu-, tekstiili- ja vaatetusteollisuus) ja maataloutta, alkuperäistä (4) EYVL C 212, 12. 8. 1988, s. 2. (23) Kyseessä oleva tuki ei ole sääntöjenvastaista (NN), vaan se sisältyy vuonna 1986 hyväksyttyyn kaupunkialueiden kehittämisohjelmaan (N 56/86). Viranomaisten toimitta- malla vastauksella on haluttu todistaa, että ilman alkupe- kaupunkialueen räisen laajentamista ohjelman (5) On huomattava, että menettelyn aloittamista koskevassa päätöksessä komissio hyväksyi poistoina rakennusten omistajille myönnetyt vero- helpotukset 12 eekkerin tontin (N 267/98, päättymispäivä 31 päivänä joulukuuta 1999) sekä 27 eekkerin tontin (NN 133/98, päättymispäivä 24 päivänä tammikuuta 1999) osalta. L 260/40 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 10. 2000 kehittämisessä ei olisi saavutettu tuloksia. Näin ollen viranomaiset pitävät näitä laajennuksia vuoden 1986 ohjelmaan liittyvinä ”keskeisinä täytäntöönpanotoimen- piteinä” eivätkä komission tavoin alkuperäisen ohjelman merkittävinä muutoksina, joista olisi ollut ilmoitettava. (24) Vuokralaisille myönnettävät kaksinkertaiset vuokrahel- potukset ja paikallisveronhuojennukset eivät ole toimin- tatukea. Viranomaiset korostavat tukikokonaisuuden loogisuutta: on välttämätöntä suunnata huojennuksia sekä omistajille että vuokralaisille, jotta investointeja saadaan houkutelluksi kyseisille rappioalueille. Näin ollen investointitukea. koko Komissio hyväksyi samoin perustein vuonna 1986 erilaisia veronhuojennuksia mainitsematta, oliko tuki investointi- vai toimintatukea, eikä se ole kiistänyt näitä perusteluja edes joulukuussa 1997, jolloin se hyväksyi saman tukikokonaisuuden Irlannin eri yritysalueille investointitukena. tukikokonaisuus on (25) toimintatukena, noudatetaan siinä Vaikka vuokralaisille myönnettyjä huojennuksia voitai- siin pitää asiaa koskevia sääntöjä. Viranomaiset kuvailevat, miten 27 ja 12 eekkerin tonteille myönnetty tuki noudattaa alueelli- selle toimintatuelle asetettuja edellytyksiä sellaisina kuin ne on määritelty vuoden 1988 suuntaviivoissa. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat seikat: (26) Huojennusten kesto on rajattu. (31) (32) (27) (28) (29) (30) Yritysten rakenteellisten ohjelmien ratkaisemiseksi tarkoitetut huojennukset Kyseessä olevien veronhuojennusten nimenomaisena tarkoituksena oli ratkaista kyisellä alueella toimivien yritysten rakenteelliset ongelmat. Tätä kohtaa koskevia väitteitä on tulkittava EY:n perusta- missopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua aluetta koskevan alueellisen kehityspolitiikan sekä kohdennetun ja yhtenäisen kaupunkialueiden kehit- (hyväksytty myös muilla tämispolitiikan yhteydessä yhteisöaloitteilla, kuten URBAN-aloitteella). Alueen huonon kunnon vuoksi tuensaajayritysten rakenteelliset ongelmat liittyvät sijaintiin. (34) Viranomaiset todistavat kaupunkialueen kehittämispro- sessia historiallisella katsauksella ja valokuvin. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat seikat: kaupunkialueiden Ensimmäinen kehittämisohjelma entisten satama-alueiden käyttöön ottamiseksi hyvaksyt- tiin vuonna 1986. Nämä alueet olivat tulleet tarpeetto- miksi kun satamatoiminnot oli siirretty uuteen paikkaan. Satamatyöpaikkojen jatkuvan harvenemisen myötä myös alueen käyttö väheni, ja alue rappioitui. Lisäksi alueella ilmeni 1970- ja 1980-luvulla merkittäviä sosiaalisia ongelmia (erityisesti työttömyyttä), joihin liittyi köyhty- mistä, rikollisuutta ja vandalismia. Tällä kaudella suurin osa kaupungin uusien liiketilojen ja asuntojen rakenta- misesta toteutettiin muodikkaammalla Liffey-joen etelä- rannalla, mikä oli jatkoa jo alkaneelle suuntaukselle. Koska mikään taho ei ollut halukas asettautumaan alueelle, mikään kaupallisesti toimiva rakentaja ei ollut valmis ottamaan siellä toimimiseen liittyvää riskiä. ennakkoluuloja CHDA-aluetta vahvisti alueen sijainti kunnallisen asuinkorttelin lähellä (Sheriff Street -kadulla). Kyseisen korttelin maineen mukaan alueella esiintyy syrjäytymisen, huumeiden- käytön, rikollisuuden ja vandalismin kaltaisia ilmiöitä. tunnettuja kohtaan a) Vuodet 1986—1991 kansainvälisen CHDA-alueen kehittämistä koskeva sopimus myönnet- tiin perusteella kilpailun Dublinin tulli- ja satama-alueen kehitysyhtiölle (Customs House Docks Development Company). Aluetta koske- neeseen voittoehdotukseen sisältyi toimistoja ja asuntoja sekä hotelli-, pysäköinti-, kulttuuri-, vähittäismyynti- ja vapaa-ajan palveluja. tulosten Vuonna 1987 huomattiin, että CHDA-alueen kehittämi- sellä olisi pyrittävä käynnistämään myös sitä ympäröi- vien alueiden kehittämistoiminta. Kahdentoista eekkerin alue määriteltiin 23 päivänä toukokuuta 1988 jo valmis- tuneiden rakennusten sekä CHDA-alueen itäisten edel- leen rappiolla olevien osien (erityisesti Sheriff Streetin asuinkorttelin) väliseksi puskurialueeksi. Irlannin viran- omaiset ovat toimittaneet (11 päivänä kesäkuuta 1999 päivätty kirje) selkeitä todisteita siitä, että määrittely liittyi komissiolle vuonna 1990 annettuun alkuperäiseen ohjelmaan tehtyjä muutoksia koskeneeseen tiedonan- toon. (33) Rakennustyöt 27 eekkerin tontilla aloitettiin kesäkuussa 1988. b) Vuodet 1991—1994 Rakennustoiminta Vuoden 1991 loppuun mennessä oli valmistunut ainoas- taan 34 prosenttia 27 eekkerin tontille suunnitelluista täysin rakennuksista. vuosiksi 1991—1994 talouskriisin vuoksi (Persian- lahden sota, talouslama, vuosien 1992—1993 valuutta- kriisi, korkea, korkotaso ja Irlannin kiinteistömarkki- noiden ennenkuulumaton taantuminen). Liikepankit eivät voineet taata hankkeiden rahoitusta, minkä ne olivat tehneet kehittyneemmillä eteläisillä alueilla. keskeytyi c) Vuodet 1994—1997 (35) Toukokuun 1995 loppuun mennessä ainoastaan 38 prosenttia 27 eekkerin tontista oli rakennettu. Veron- huojennusohjelman laajentamisen ansiosta 60 prosenttia rakennettavasta valmistui kyseisen kauden loppuun mennessä. Vaikeudet 12 eekkerin tontilla jatkuivat ja aiheuttivat ongelmia julkisuuskuvan sekä 27 eekkerin tontin mahdollisten hankkeiden kannalta. alueesta 14. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 260/41 d) Vuodesta 1997 nykyhetkeen (44) Kyseisten huojennusten tarkoituksena ei ole ollut edistää vientiä muihin jäsenvaltioihin. (36) (37) Vasta sitten kun 27 eekkerin tontin rakentaminen oli edistynyt merkittävästi, oli mahdollista suunnitella 12 eekkerin tontin rakentamista. Irlannin viranomaiset viit- taavat asiantuntijalausuntoihin, joiden mukaan veron- huojennusten jatkuminen oli ehdoton edellytys myös rakennustöiden jatkumiselle. Lisäksi asuinalueelle myön- nettyjen veronhuojennusten ansiosta toteutettu Sheriff Streetin asuinkorttelin purkaminen ja uudelleenrakenta- minen edisti kulttuurivallankumousta, joka oli edellytys toimistojen Dublinin köyhimmässä kaupunginosassa. rakentamiselle kaupalliselle Irlannin viranomaisten mainitsemat asiantuntijat vahvis- tavat, että ilman kannusteita on epätodennäköistä, että vuokralaiset toimisivat CHDA-alueella. Sen sijaan ne valitsisivat houkuttelevamman sijaintipaikan. Viran- omaisten huomautuksissa ja niitä tukevissa raporteissa mainitaan, että vuokrausta koskevien esisopimusten tai muiden vuokrasopimusten tekeminen oli tärkeää raken- nuksiin sijoittaville ja lainoja myöntäville pankeille. (45) (46) (38) Tarjotuilla kannusteilla pyrittiin helpottamaan kyseisellä alueella toimivien yritysten rakenteellisia ongelmia kehit- tämällä aluetta. (47) Kestävä ja tasapainoinen kehitys (39) Veronhuojennuksilla on tarkoitus edistää CHDA-alueen taloudellisen toiminnan kestävää ja tasapainoista kehi- tysta luomatta alakohtaista liikakapasiteettia. (40) Ohjelman ensisijaisena tavoitteena on sen avulla saavu- tettujen tulosten kestävyys. Viranomaiset korostavat kirjallisessa lausunnossaan sitä, että veronhuojennuksia (kaksinkertaisia vuokrahelpotuksia, paikallisveronhuojen- nuksia ja poistoja) yhdistellään ja ohjataan siten, että niillä pyritään saamaan niin omistajat kuin vuokralaiset sitoutumaan alueeseen pitkäaikaisesti. (Esimerkiksi pois- toja mukautetaan alaspäin, jos omistaja myy raken- nuksen 14 vuoden poistokauden aikana. ) Ellei kaksinker- taisia vuokrahelpotuksia ja paikallisveronhuojennuksia voitaisi myöntää kymmenen vuoden ajaksi, ei vuokra- laisia olisi mahdollista saada sitoutumaan alueeseen näin pitkäksi ajaksi. Juuri sitoutumisen ansiosta alueelle anne- taan aikaa vakauttaa asemansa ja tulla hyväksytyksi yritysalueeksi. (41) Viranomaiset todistavat, että CHDA-alueen rakenta- minen on ollut tasapainoista, sillä siihen liittyviä kannus- teita ei ole kohdistettu vain tietyille aloille, vaan ne ovat olleet osa yhtenäistä ja laajempaa alueen kehittämissuun- nitelmaa; hanketta koordinoi yksi viranomainen ja siinä on pystytty onnistuneesti yhdistämään toimisto- ja asuinrakennusten rakentaminen. (42) Ohjelma ei ole synnyttänyt yhteisöön alakohtaista liika- kapasiteettia. (43) Alakohtaisia valtiontukisääntöjä ja vaikeuksissa olevia yrityksiä koskevia sääntöjä on noudatettu. toimintatukena, kuitenkin julkaisseet Koska komissio ei ollut koskaan pitänyt nyt tarkastel- Irlannin viran- tavia huojennuksia omaiset eivät ole toimittaneet sille vuosiraportteja. Ne ovat (kuten Euroopan yhteisöjen virallisen lehden C-sarjassa julkaistuja tarjouskilpailuja) alueen rakentamisen edistymisestä. Tämän tutkintamenettelyn osana viranomaiset ovat kuitenkin toimittaneet kaikki pyydetyt tiedot jokaisesta CHDA-alueen rakennushankkeesta. kirjallista tietoa Viranomaiset ovat korostaneet lisäksi, että muiden kuin asuinrakennusten vuokralaisille myönnettyjä kaksinker- taisia vuokrahelpotuksia ja paikallisveronhuojennuksia ei ole sisällytetty uuteen kaupunkialueiden kehittämisohjel- maan (N 563/98), maaseudun kehittämistä koskevaan kokeiluohjelmaan (N 564/98) eikä Corkin lentoasemaa ympäröivään ohjelmaan (N 204/99). yritysalueeseen liittyvään Kirjeessä, jossa komissio kertoi aloittavansa EY:n perus- tamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn, mainittiin, että tämän pitkäkestoisen toimin- tatuen toisiaan seuraavat johtaa siihen, että tuen vaikutukset ulottuvat myös ”kehityksen alkuvaiheen” jälkeiseen aikaan. Viranomaiset vastaavat tähän kohtaan viittaamalla CHDA-alueen rakentamisen hitauteen sekä siihen, että tällä hetkellä satama-alueen ”urbaanista jättömaasta” vain 13 prosenttia on raken- nettu. laajennukset voivat IV ASIANOMAISTEN HUOMAUTUKSET (48) Seuraavassa on lyhyt yhteenveto asianomaisten toimitta- mista huomautuksista: (49) Veronhuojennukset eivät ole valtiontukea tai niihin voidaan soveltaa vähintäänkin EY:n perustamissopi- muksen 86 artiklan 2 kohdassa mainittuja poikkeuksia, koska kyseessä on ainoastaan tonttien haltijoille valtion taholta myönnettävä kohtuullinen palkinto niiden otta- mista alueen rakentamiseen liittyvistä riskeistä (jotka valtio olisi muussa tapauksessa joutunut ottamaan). Dublinin tulli- ja satamaviranomaisella (The Customs House Docks Authority) sekä sen seuraajana Dublinin satama-alueen kehittämisviranomaisella (Dublin Dock- lands Development Authority) on julkisen palvelun velvoitteeseen kuuluva velvollisuus rakentaa kyseistä aluetta. Alueen haltijat hoitavat kyseisen viranomaisen kanssa muodostamien yhteisyritysten avulla lähinnä tehtäviä, jotka valtio on siirtänyt viranomaiselle. Tuki voidaan sallia EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohdan nojalla, sillä on välttämätöntä varmistaa yleisiin taloudellisiin tarkoituksiin liittyvän palvelun suoritta- minen. L 260/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 10. 2000 (50) (51) (52) (53) Kyseiset toimenpiteet eivät ole sääntöjenvastaista tukea, sillä niillä on tehty varsin merkityksetön muutos olemas- saolevaan ohjelmaan, jonka komissio hyväksyi vuonna 1986 EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla. Ohjelman maantieteellinen laajenta- minen ei muuta merkittävästi niitä edellytyksiä, joiden nojalla se hyväksyttiin. Lisäksi 12 eekkerin tontin sisäl- lyttämisestä oli ilmoitettu komissiolle vuonna 1990. Ohjelman kestoa pidennettiin kaupunkialueiden kehittä- miseen liittyvän tavoitteen saavuttamisen nopeuttami- seksi. Kyseiset toimenpiteet eivät kuulu EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan, koska ne eivät vaikuta jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja koska yksittäisille tuet noudattavat vähämerkityksistä tukea koskevaa de minimis -sääntöä. tuensaajille myönnetyt Siltä osin kuin tuen voidaan katsoa kuuluvan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamis- alaan, siihen voidaan soveltaa EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa mainittua alueellista investointitukea koskevaa poikkeusta. Sen lisäksi, että kyseessä on aluetukikelpoinen alue, kyseinen asianomainen korostaa työttömyystilannetta, kehityspro- sessin hitautta sekä välttämättömyyttä löytää vuokra- laisia ja varmistaa niiden pysyvyys. se Vaikka ohjelmaa voitaisiin pitää toimintatukena, soveltuu yhteismarkkinoille, sillä se noudattaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan soveltami- sesta alueellisiin tukiin vuonna 1988 annettua komission tiedonantoa 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukai- sille alueille myönnettävän tuen osalta. (54) Alueella jo sijaitsevilla tuensaajilla oli perusteltu oikeus ja ne olivat odottaa tuen olevan sääntöjenmukaista, tarkistaneet tuen sääntöjenmukaisuuden riittävän huolel- lisesti. Esimerkiksi eräs alkuperäisen alueen vuokralainen on siirtänyt alueelle toimintojaan ymmärtäen ja olettaen, että CHDA-aluetta kehitettäisiin kokonaisuutena. (55) Asianomaiset kysyvät, miten komissio voi pitää ohjelmaa yhteismarkkinoille soveltumattomana tutki- matta miten muissa kannustetaan kaupunkialueiden kehittämistä. Vastaavien kannusteiden väitetään olevan yleisiä ja ne sisältyvät, myös URBAN- yhteisöaloitteisiin. jäsenvaltioissa sään, että tutkittava tukiohjelma on EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua sääntöjen- vastaista toimintatukea. (57) Komissio katsoo, että kyseessä olevat toimenpiteet sisäl- tävät jäsenvaltion myöntämää tai valtion varoista myön- nettyä tukea. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 toisessa” myön- kohdassa tarkoitetaan ”muodossa tai nettyä tukea. Verohelpotuksina myönnetty tuki (esimer- kiksi veronhuojennukset) tai muut edulliset verojärjes- telyt (esimerkiksi kaksinkertaiset vuokrahelpotukset) liit- tyvät valtion varoihin, sillä jäsenvaltio luopuu sille normaalisti kuuluvasta verotulosta taikka mahdollisuu- desta periä tätä verotuloa. Tällöin ei ole merkitystä sillä, myöntävätkö tuen valtionhallinnon viranomaiset vai paikallisviranomaiset, jotka kuitenkin ovat osa jäsenval- tiota. Komissio katsoo, että tällainen tuki selvästikin vääristää tai uhkaa vääristää kilpailua, sillä se suosii tuen- saajayrityksiä verrattuna muihin samassa jäsenvaltiossa sijaitseviin yrityksiin, jotka eivät saa vastaavaa tukea. Ottaen lisäksi huomioon ohjelman laveat ehdot ei voida jättää huomiotta, että tällainen tuki voi vaikuttaa jäsen- valtioiden väliseen kauppaan. Tätä käsitystä ovat vahvis- taneet eräiden yksittäisten tuensaajien toiminnasta toimitetut tiedot. Komissio katsoo esimer- kiksi, että rahoituspalveluja (ja vastaavia) tarjoaville yrityksille myönnettävä tuki voi periaatteessa vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Ensinnäkin rahoitus- palvelujen alalla on merkittävää yhteisön sisäistä kauppaa, sillä alan lainsäädäntöä on vapautettu merkittä- vässä määrin yhteisön tasolla; lisäksi euron käyttöönotto voi vaikuttaa alaan erittäin paljon. Toiseksi rahoituspal- veluja tarjoavat yritykset ovat entistä helpommin siirret- tävissä, ja valtiontuki voi olla merkittävä peruste arvioi- taessa sitä, missä toimintaedellytykset ovat parhaimmat. Myös hotellialan kaltaisilla aloilla on mahdollista (niistä maantieteellisistä markkinoista huolimatta, joita kyseisen yrityksen katsotaan palvelevan), että muissa jäsenval- tioissa toimivat yritykset voivat pyrkiä kyseisille markki- noille, mutta valtiontuki estää niitä pääsemästä sinne. Myös näissä tapauksissa komissio pitää mahdollisena, että tuki voi vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. komissiolle V TUEN ARVIOINTI V. 1 Valtiontuki (56) Tarkasteltuaan Irlannin viranomaisten lausuntoa sekä asianomaisten esittämiä perusteita komissio on edelleen samaa mieltä kuin Irlannin viranomaisille lähettämässään EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn aloittamista koskeneessa kirjees- (58) Komissio ei hyväksy väitettä, jonka mukaan kyseessä ei ole valtiontuki, koska jäsenvaltio ainoastaan myöntää tuensaajille kohtuullisen palkkion siitä, että ne ovat suos- tuneet toimimaan tavalla, joka ei ainoastaan hyödytä niitä itseään vaan myös täyttää jäsenvaltion (ja yhteisön) erään poliittisen tavoitteen. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohtaa voidaan soveltaa näin tietyissä tapauksissa, joissa jäsenvaltio ostaa omaan käyttöönsä esimerkiksi maata, hyödykkeitä, arvopapereita tai palve- luja, mutta ei silloin, kun (kuten tässä tapauksessa) valtio 14. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 260/43 heikentää kannustaa toimintaan, jolla pyritään saavuttamaan ylei- sempiä poliittisia tavoitteita, kuten EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdassa tai 86 artiklan 2 kohdassa mainitut tavoitteet. Muut lähestymistavat saat- taisivat EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan tehoa. Myöskään se, että järjestelyä kuvaillaan jäsenvaltion toteuttamana ”riskinsiirtona” ei muuta tätä kantaa, vaan päinvastoin vahvistaa sitä. Näin ollen sitä, voidaanko tässä tapauksessa kyseessä olevaa tukea pitää yhteismarkkinoille soveltuvana, on arvioitava EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan sijaan 87 artiklan 3 kohdan nojalla ja tarvittaessa myös 86 artiklan 2 kohdan nojalla (6). tapauksessa, koska ohjelmaa jatketaan useilla vuosilla. Komissio ei myöskään voi pitää ohjelman keskeisten osien (ohjelman sääntöjen taikka maantieteellisen tai ajallisen soveltamisalan) muutoksia täytäntöönpanotoi- menpiteinä. Myöskään tarkoituksenmukaisuuteen liit- tyvät perustelut, kuten se, että ohjelman jatkaminen auttoi käytännössä saavuttamaan alkuperäisen ohjelman tavoitteet, velvoitteestaan vapauta komissiota soveltaa asianomaisia perustamissopimuksen sääntöjä (7). eivät (62) Edellä esitettyjen perustelujen nojalla komissio vahvistaa jonka mukaan kyseinen tukiohjelma ei ole kantansa, voimassa oleva tukiohjelma, ja että mikään voimassa oleva tukiohjelma ei kata kyseessä olevia yksittäisiä tukia. (59) (60) V. 2 Kyseessä ei ole voimassa oleva tukiohjelma Irlanti ja eräät asianomaiset ovat väittäneet, että tarkas- teltavana oleva ohjelma on voimassa oleva tukiohjelma tai että yksittäiset tuet kuuluvat voimassa olevaan tukiohjelmaan. Komissio toteaa, että esitetty väite ei koske niitä yksittäisen tuen ehtoja, jotka liittyvät ohjel- maan, johon tuen väitetään kuuluvan. Ongelma on aino- astaan ajallinen. Tosiasioista ei ole erimielisyyttä. Erimie- lisyyttä ei ole siitä, minä päivänä komission aiemmin hyväksymä tukiohjelma on päättynyt, eikä siitä, minä päivinä kyseessä olevat yksittäistuet on myönnetty. Erimielisyyttä ei ole myöskään siitä, että yksittäiset tuet myönnettiin sen jälkeen, kun komission alun perin hyväksymän ohjelman voimassaoloaika oli päättynyt, eikä siitä, että uutta ohjelmaa (tai alkuperäisen ohjelman jatkamista) ei ollut ilmoitettu komissiolle, joka ei siis ole sitä koskaan voinut hyväksyä. Näin ollen Irlannin ja eräiden asianomaisten esittämä väite on lähinnä periaate- kysymys, eikä komissio tarvitse lisää asiatietoja voidak- seen tehdä lopullisen päätöksensä. Jos ajanjaksolle, komission hyväksyntä Kun komissio hyväksyy tukiohjelman, joka on laadittu tietylle koskee joka sille on ohjelmaa ainoastaan siihen päivään asti, ilmoitettu. joka koskee laaditaan uusi ohjelma, mainitun päivämäärän jälkeistä kautta, tai jos voimassa olevaa ohjelmaa muutetaan siten, että sen voimassaolo- aikaa jatketaan, jos myönnetään uutta yksittäistä tukea, kyseessä on uusi tuki, jota komission alun perin myöntämä hyväksyntä ei koske. Tällaisesta uudesta tuesta on ilmoitettava komissiolle EY:n perustamissopi- muksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Komissio ei voi pitää tällaisia järjestelyjä voimassa olevana tukena. tai (61) Komissio katsoo, että periaatteessa kaikista voimassa olevaan ohjelmaan tehtävistä muutoksista on ilmoitet- tava. Komissio ei missään tapauksessa katso, että tukioh- jelman ajallista jatkamista voitaisiin yleisesti pitää merki- ainakaan nyt kyseessä olevassa tyksettömänä eikä V. 3 Ilmoittamatta jättäminen (63) (64) Komissio muistuttaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan määräyksestä, jonka mukaan komis- siolle on annettava tieto tuen myöntämistä tai muutta- mista koskevasta suunnitelmasta niin ajoissa, että se voi esittää huomautuksensa. Komissio toteaa ja pahoittelee, että kyseessä olevassa asiassa Irlanti ei ole noudattanut tätä velvoitetta. Komissio muistuttaa lisäksi, että sellaista valtiontukea saaneet yritykset, joka on pantu täytäntöön ilmoitta- matta siitä komissiolle ja jonka komissio on sittemmin soveltumatonta, todennut olevan yhteismarkkinoille eivät voi vedota yhteisön lainsäädännön periaatteeseen, jonka mukaan niillä oli perusteltu oikeus odottaa tuen olevan sääntöjenmukaista, ja näin ollen niillä oli oikeus pitää itsellään kyseinen tuki. Nämä perustelut ovat joka tapauksessa merkityksettömiä, koska komission päätök- sessä on jo todettu Irlannin muuttaman ohjelman sovel- tuvan yhteismarkkinoille. V. 4 Vähämerkityksistä tukea koskeva de minimis -sääntö (65) Komissio korostaa, että tämä päätös koskee koko ohjelmaa eikä yksittäisiä toimenpiteitä, joilla ohjelma on pantu täytäntöön yksittäisissä yrityksissä ja joista eräät voivat olla EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtiontukea. Tämä päätös ei koske niitä valtion toimenpiteitä, jotka eivät ole EY:n perusta- missopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaista valtion- tukea. Näitä toimenpiteitä voidaan panna edelleen täytäntöön rikkomatta valtiontukisääntöjä. Erityisesti (6) Asia T-106/95, FFSA v. komissio (Kok. 1997, s. II-229). julkaistu virallisessa lehdessä). (7) Asia C-295/97, Piaggio, tuomio 17. 6. 1999, 45—46 kohta (ei vielä L 260/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 10. 2000 (66) -säännön (8) komissio huomauttaa, että de minimis nojalla toteutetut toimenpiteet eivät kuulu EY:n perusta- missopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan. Mikäli jäsenvaltio on epävarma siitä, sovelletaanko yksit- täistapaukseen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 sen on ilmoitettava komissiolle kyseisestä kohtaa, tapauksesta. V. 5 Soveltuvuus yhteismarkkinoille Toimintatuki jaksottaisia Komissio ei periaatteessa pidä veroja, maksuja, muita kuluja tai vuokria niiden luonteen vuoksi sijoituksina. Sitä vastoin komissio katsoo, että Irlannissa toimintaa harjoittavan yrityksen olisi tavallisesti makset- tava verotettavasta tulostaan vero, joka määritetään yri- tyksen tulojen perusteella, joista puolestaan on vähen- netty kustannukset. Näitä kustannuksia ei kuitenkaan saa (esimerkiksi kaksinkertaisilla paisuttaa keinotekoisesti vuokrahelpotuksilla). Nämä yritykset joutuvat tavallisesti vastaamaan paikallisverojen ja muiden maksujen ja vuokrien maksamisesta. Komissio katsoo, että yrityksen olisi tavallisesti vastattava näistä kustannuksista osana tavanomaista toimintaansa. Kyseiset kulut ovat yleensä jatkuvia, ja ne peritään kausittain. Komissio katsoo, että tässä tapauksessa tuella on tarkoitus vapauttaa yritys kuluista, joista se normaalisti joutuu vastaamaan osana tavanomaista toimintaansa (9). Tässä yhteydessä komissio muistuttaa, että toimintatuki myönnetään yleensä vero- vapautuksina. Näin ollen tällainen tuki ei ole investointi- tukea vaan toimintatukea. Komission mielestä käsitystä jotka tuen luonteesta ei voida muuttaa perustetuilla, hitautta, koskevat vuokralaisten ottamia riskejä sekä tarvetta löytää vuokra- laiset ja turvata heidän pysyvyytensä. Komissio ei myös- kään katso, että kyseessä olevaa tukea olisi tarkasteltava yhtenä tukikokonaisuutena rakentajille myönnettyjen investointituki. poistojen kanssa, Tällaisen lähestymistavan seurauksena toimintatukea, mikä on ollut tarkoitus varata investointituelle, voitaisiin kohdella suopeammin eikä ainoastaan EY:n perustamis- sopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan vaan myös 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisilla alueilla. Tällaiseen lähestymistapaan olisi kiinnitettävä erityistä huomiota jotka pian menettävät asemansa 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisina alueina, kuten tässä kyseessä olevassa tapauksessa. Kaik- kien edellä esitettyjen huomioiden nojalla komissio jolloin kyseessä olisi työttömyystilannetta, kehityksen alueilla, (8) Komission tiedonanto vähämerkityksisestä tuesta (EYVL C 68, (9) Asia T-459/93, Siemens v. komissio (Kok. 1995, s. 6. 3. 1996, s. 9). kohta). vahvistaa kantansa, jonka mukaan kyseiset toimenpiteet ovat toimintatukea. (67) (68) Asiaa koskevien aluetukisääntöjen soveltaminen Kyseistä tukea arvioidaan EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla, joka on ainoa 87 artiklan 1 kohdasta tehtävä poikkeus, jota voidaan mahdollisesti soveltaa tässä tapauksessa. Komissio hyväksyy Irlannin viranomaisten väitteet siitä, noudattaako kyseinen toimintatuki, aluetukea koske- vassa tiedonannossa esitettyjä perusedellytyksiä. Kyseessä ovat erityisesti seuraavat seikat: (69) Tuki on rajattu ajallisesti. (70) Aiemmat alueen rakentamiseen liittyvät tapahtumat, asiantuntijalausunnot sekä vuokralaisten huomautukset todistavat, että CHDA-alueella toimivien yritysten ongel- mina ovat olleet alueen huono kunto sekä pelko siitä, että alueen huono maine ja turvallisuusongelmat heijas- tuisivat yrityksen julkisuuskuvaan. Veronhuojennusten tarkoitus oli nimenomaisesti korjata näistä ongelmista yrityksille aiheutuvat haitat. (71) Veronhuojennuksilla on tarkoitus edistää CHDA-alueen taloudellisen toiminnan kestävää ja tasapainoista kehi- tystä luomatta alakohtaista liikakapasiteettia. Huojen- nuksia ei ole suunnattu tietyille toimialoille, vaan niillä pyritään helpottamaan alueella toimivien yritysten rakenteellisia ongelmia kehittämällä aluetta. Ohjelma on lisäksi CHDA-alueen tasapainoiseen myötävaikuttanut talouskehitykseen, joka on saavutettu osana kokonais- suunnitelmaa; tällä on ollut suotuisat vaikutukset myös alueen asukkaisiin. (72) Alakohtaisia valtiontukisääntöjä ja vaikeuksissa olevia yrityksiä koskevia saantöjä on noudatettu. (73) Huojennusten tarkoituksena ei ole ollut edistää vientiä muihin jäsenvaltioihin. (74) Irlannin viranomaiset ovat tiedottaneet komissiolle EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukaisen menettelyn kuluessa ohjelman toteuttamisen tähänasti- sesta edistymisestä. Työllisyys (75) Eräs asianomaisista (ei kuitenkaan kyseinen jäsenvaltio) on viitannut työllisyystuen suuntaviivoihin (10). Ottaen huomioon, että komissio julistaa muutetun ohjelman yhteismarkkinoille soveltuvaksi, komissio katsoo, etteivät nämä huomautukset ole enää asiaankuuluvia. II-1675, 48 (10) EYVL C 334, 12. 12. 1995, s. 4. 14. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 260/45 Tuen lakattua vaikutukset alueen aseman tukialueena tukialueista luettelon sen varmistamiseksi, että tuki kohdistetaan sitä eniten tarvitseville alueille. (78) (76) toimintatuen kohdalla, Komissio pitää periaatteessa analyysinsä lähtökohtana hetkeä, jolloin tuki myönnettiin, ja vertaa sitä hetkeen, jolloin maksut jatkossa on suoritettu. Kuitenkin arvioi- dessaan tuen soveltuvuutta yhteismarkkinoille komissio ottaa huomioon kaikki asiaan kuuluvat tosiasiat, jois- jolloin kustannukset sakin tapauksissa myös hetken, (joita varten tuki myönnetään) ovat syntyneet ja hetken, jolloin tuki on maksettu. Useimmissa tapauksissa ei pitäisi olla erityisiä vaikeuksia. Niitä saattaa kuitenkin esiintyä suhteutetaan kustannuksiin, joiden taas oletetaan syntyvän kausittain suhteellisen pitkän ajan kuluessa tulevaisuudessa. Tällöin myös tuki maksetaan kausittain kustannusten syntyessä. Näin voi käydä, jos kyseinen ajanjakso ulottuu merkittä- ja västi voimassa olevan oikeudellisen kehyksen yli erityisesti silloin, jos tuki maksetaan sen päivän jälkeen, jolloin asiaa koskevat oikeudellisen kehyksen muutokset olivat kohtuudella odotettavissa. Nämä näkemykset vahvistuvat kun kyseessä on verotuki, jonka kohdalla komissio pyrkii erityisesti varmistamaan tasavertaiset kilpailuolot (11). jotka Jos haluavat. kausittaiset Komissio korostaa myös, että kausittaisia verovapau- tuksia pidetään yleensä ohjelmina, koska jäsenvaltiot voivat periaatteessa vapaasti muuttaa verojärjestelmiään milloin verovapautukset kuuluvat tukiohjelmiin, on niihin yleensä sovellettava EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan mukaista menettelyä. Komissio haluaa myös muistuttaa, että sen tavoitteena on rajoittaa aluetukiohjelmien voimassaoloaikaa voimassa olevien aluetukikarttojen voimassaoloajan mukaiseksi. Komissio on ehdottanut tähän liittyviä esimerkiksi antaessaan vuoden 1998 aluetuen suuntaviivat. Näin ollen komissio ei voi hyväksyä, että mahdollisesti EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan soveltamis- alaan kuuluva tukiohjelma voi välttyä kyseisen kohdan mukaiselta menettelyltä ainoastaan sen vuoksi, että jäsenvaltio tekee muodollisen sitoumuksen (joko hallin- ja että kyseistä nollisella säädöksellä tai sopimuksella), tukea ei tutkittaisi edelleen. Avustuksen muodolliset olosuhteet eivät saisi peittää tuen todellisia vaikutuksia. toimenpiteitä aiheellisia ettei voida seurauksella, toimintatukea (77) Nämä ongelmat voivat olla erityisen vaikeita aluetuen kohdalla ja erityisesti silloin, kun kyseessä oleva alue menettää asemansa tukialueena tai sen asema muuttuu sillä enää hyväksyä. Toimintatuen voidaan poikkeustapauksissa katsoa edistävän aluekehitystä 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisilla alueilla, mikäli tietyt edellytykset täyttyvät edelleenkin. Tällainen tuki voi olla oikeutettua, koska yritys kärsii tietyistä haittatekijöistä sen vuoksi, että se sijaitsee 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukai- ja koska yritys edistää 87 artiklan 3 sella alueella, kohdan a alakohdan mukaisen alueen kehitystä ainoas- taan sen ansiosta, että se sijaitsee kyseisellä alueella. Jos molemmat näistä edellytyksistä täyttyvät, eli niin kauan kuin alue kuuluu 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan, kyseinen tuki voi edelleen olla oikeu- tettu. Jos alue kuitenkin lakkaa kuulumasta 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan, myös toimintatuen oikeutus lakkaa. Juuri toimintatuen jatkuvuuden vuoksi olisi hyväksyttävä tällaista sellaisten kausittaisten kulujen perusteella, joita syntyy vielä kauan sen jälkeen kun kyseessä oleva alue on lakannut kuulumasta 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan soveltamisalaan. Muutoin yleissäännöstä tehdyn poik- keuksen rajoittavaa ja tiukkaa luonnetta ei noudatettaisi. Muut lähestymistavat voivat heikentää sen komission kausittain toteuttaman toimenpiteen tehoa, jossa se laatii ei periaatteessa tukea (11) Komission tiedonanto valtiontukisääntöjen soveltamisesta yritysten välittömään verotukseen (EYVL C 384, 10. 12. 1998, s. 3). sosiaaliset (79) Ottaen huomioon edellä esitetyt seikat, asiaan liittyvät sekä monimutkaiset tarpeen varmistaa, että tuki ei haittaa kauppaedellytyksiä yhteisen edun vastaisella tavalla, komissio saattaa katsoa, että kyseessä olevat järjestelyt eivät sovellu yhteismarkki- noille. taloudelliset tosiasiat (80) Nyt käsiteltävässä asiassa esitetään ennakko-olettamus, että Dublinista, joka on ollut EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukainen aluetukialue, tulee 1 päivästä tammikuuta 2000 alkaen EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukainen aluetukialue. Näin ollen Irlanti ei enää kyseisestä päivästä alkaen voisi myöntää Dublinin alueelle aluetukea toimintatuen muodossa. Tästä tilan- teesta huolimatta jäsenvaltio alun perin suunnitteli salli- vansa (kaksinkertaisina vuokrahelpotuksina ja paikallis- veronhuojennuksina myönnettävien) kausittaisten vero- kannusteiden myöntämisen tavallisesti syntyvien kulujen ja kausittain noin kymmenen vuoden ajalta maksettavien verojen perusteella. Lisäksi se suunnitteli, että tätä ajan- jaksoa voidaan mahdollisesti jatkaa huomattavasti sen ajan jälkeen, jolloin Dublinin asema EY:n perustamisso- pimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisena tukialueena lakkaa. Edellä esitettyjen ja kaikkien muiden asiaan liittyvien seikkojen perusteella komissio ei tavan- omaisissa olosuhteissa katsoisi, että vastaava toimenpide soveltuisi yhteismarkkinoille. Komissio on kuitenkin ottanut huomioon myös sen tosiseikan, että Irlanti on muuttanut alkuperäistä ohjelmaa siten, että se on tietyin poikkeuksin asettanut ohjelman päättymispäiväksi 31 L 260/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 10. 2000 päivän joulukuuta 2003. Ottaen huomioon tämän tapauksen kaikki erityispiirteet ja varsinkin sen, että komissio on vielä vuoden 1997 lopussa kohdellut samankaltaisia tukitoimenpiteitä investointitukena, ja ottaen lisäksi huomioon vastaavien tapausten pitkät siir- tymäkauden järjestelyt, joiden voidaan katsoa soveltuvan toteutetut yhteismarkkinoille, komissio katsoo, järjestelyt ovat kohtuullisia. Komissio toteaa, että muutetun ohjelman voidaan katsoa soveltuvan yhteis- markkinoille. että EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohta on komissiota kehottanut Yksi asianomaisista (joka ei kuitenkaan ole kyseinen jäsenvaltio) ottamaan huomioon, että EY:n perustamissopimuksen 86 artiklan 2 kohta on merkityksellinen tämän asian kannalta. Ottaen huomioon, että komissio julistaa muutetun ohjelman yhteismarkkinoille komissio katsoo, etteivät nämä huomautukset ole enää asiaankuu- luvia. soveltuvaksi, (81) tuvan yhteismarkkinoille EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan nojalla, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Muutettu valtiontukiohjelma, jonka nojalla Dublinin (Irlanti) tulli- ja satama-alueen vuokralaisille voidaan myöntää kaksin- kertaisia ja paikallisveronhuojennuksia, vuokrahelpotuksia soveltuu yhteismarkkinoille. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Irlannin tasavallalle. VI PÄÄTELMÄT Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1999. (82) Komissio toteaa, että Irlanti on toteuttanut kyseisen tuen sääntöjenvastaisesti ja rikkonut siten EY:n perustamisso- pimuksen 88 artiklan 3 kohtaa. Tutkittuaan muutetun ohjelman (ja otettuaan huomioon Irlannin antaman sitoumuksen) komissio on kuitenkin todennut sen sovel- Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen


title: 2000/240/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 1999, maatalousalan käyttöpääoman rahoittamista Extremadurassa koskevasta tukiohjelmasta, jonka Espanja on toteuttanut (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 5201) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Extremadura
Spain
State aid
agro-industry
farming sector
infringement of EU law

formats: html pdf print

text: L 76/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 3. 2000 KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 22 päivänä joulukuuta 1999, maatalousalan käyttöpääoman rahoittamista Extremadurassa koskevasta tukiohjelmasta, jonka Espanja on toteuttanut (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 5201) (Ainoastaan espanjankielinen teksti on todistusvoimainen) (2000/240/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, on kehottanut edellä mainitun artiklan mukaisesti asianomaisia esittämään huomautuksensa (1), sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) (2) (3) (4) Extremaduran maatalousalan käyttöpääoman rahoituk- sesta 13 päivänä huhtikuuta 1993 annettu Junta de Extremaduran (Extremaduran aluehallituksen) asetus nro 35/1993 virallisessa lehdessä (2). Extremaduran julkaistiin Koska Espanjan viranomaiset eivät olleet ilmoittaneet valtiontuesta perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti lähetti Espanjan viranomaisille 8 päivänä helmikuuta 1999 päivätyn kirjeen, jossa Espanjan viranomaisia pyydettiin vahvistamaan kyseisen tuen olemassaolo ja sen voimaan- tulo. komissiolle, komissio Espanjan pysyvä edustusto Euroopan unionissa on toimittanut komission 8 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellä pyytämät tiedot komissiolle 26 päivänä helmikuuta 1999 päivätyllä kirjeellään. Komissio on ilmoittanut 4 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä Espanjalle päätöksestään aloittaa kyseisen tukiohjelman osalta perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdan mukainen menettely. Komissio on kehottanut kyseisessä kirjeessä Espanjaa esittämään huomautuksensa. (5) Komission päätös menettelyn aloittamisesta on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (3). Komissio on kehottanut asianomaisia esittämään huomautuksensa kyseisestä tukiohjelmasta. (6) Espanja on esittänyt huomautuksensa 19 päivänä heinä- kuuta 1999 päivätyllä kirjeellä. (7) Komissio ei ole saanut huomautuksia asianomaisilta. II YKSITYISKOHTAINEN KUVAUS TUESTA (8) (9) Asetuksessa 35/1993 annetaan rahoitusta koskevat suuntaviivat yhden markkinointivuoden pääomatar- peiden kattamiseksi maataloustoiminnan ja maatalouden elintarviketoiminnan kehittämiseksi Extremadurassa. ja muut yhteenliittymät Tuen edunsaajina ovat Extemaduran maatilojen haltijat, maatalousosuuskunnat sekä Extremaduran maatalousteollisuus, joka on tehnyt sopi- ja karjankasvatustilojen muksia Extremaduran viljely- kanssa raaka-aineiden hankkimiseksi jalostusteollisuu- delle. (10) Tukea myönnetään vuotta lyhyempiaikaisten lainojen korkotukena, ja korkotuen määrä vaihtelee edunsaajien mukaan. (1) EYVL C 225, 7. 8. 1999, s. 6. (2) Diario Oficial de Extremadura nro 45, 15. 4. 1993, s. 1027. (3) Ks. edellä alaviite 1. 25. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 76/17 (11) Maatilojen haltijoiden korkotuki voi olla enintään viisi prosenttiyksikköä päätoimisille maanviljelijöille ja enin- tään neljä prosenttiyksikköä muille; jos toimintaan on saatu yhteisön tai valtion osarahoitus, edunsaajan on maksettava kuuden prosentin vähimmäiskorko (neljän prosentin korko päätoimisille maanviljelijöille). (12) Osuuskunnille ja muille yhteenliittymille korkotuki voi olla enintään yksi prosenttiyksikköä hyödykkeiden hank- kimista varten (siihen voidaan lisätä 0,5 prosenttiyk- sikköä sertifioitujen taimien ja siementen hankintaan ja 0,5 lannoitteiden hankintaan) ja viisi prosenttiyksikköä, jos kyseessä ovat käyttöpääomaan liittyvät lainat, joilla maksetaan jäsenille tarkoitetut markkinointivuosimaksut. prosenttiyksikköä tavanomaisten (13) Teollisuudelle tarkoitettu korkotuki voi olla enintään viisi prosenttiyksikköä, jos kyseessä ovat maatilanhalti- joiden kanssa tehtyihin sopimuksiin perustuvaan raaka- aineiden hankintaan tarkoitetut lainat itsehallintoalueen jos määräyksellä vuosittain vahvistetuilla aloilla tai kyseessä ovat käyttöpääoman yleiseen rahoittamiseen tarkoitetut lainat itsehallintoalueen määräyksellä vuosit- tain vahvistetuilla aloilla. 1997—1998 (14) Niinpä 29 päivänä syyskuuta 1998 annetulla Consejería de Agricultura y Comercio de la Junta de Extremaduran (Extremaduran aluehallituksen maatalouden ja kaupan hallintoneuvoston) määräyksellä (4) vahvistetaan mark- kinointivuodelle tuotteet: seuraavat kuivatut viikunatahna, paprikajauheen valmistamiseen tarkoitetut paprikat, Iberian sianliha, olii- viöljyn valmistamiseen tarkoitetut oliivit ja kuivattaviksi ja tomaattijauheen valmistamiseen tarkoitetut tomaatit. Lainojen korkotuki on viisi prosenttiyksikköä ja laina- aika enintään yksi vuosi. Lainojen korkoprosentti on 365 vuorokauden MIBOR lisättynä yhdellä prosenttiyksi- köllä. viikunat ja (15) Tuen enimmäismäärät ovat maanviljelijöille hehtaari-, tuote- ja eläinyksikkökohtaiset määrät; osuuskunnille ne ovat kolmen viimeksi kuluneen vuoden aikana tehtyjen tuotantopanoshankintojen 10 prosentilla, ja teollisuudelle lainan määrä. keskiarvo lisättynä (16) Tukiohjelman vuosibudjetti on 107 miljoonaa Espanjan pesetaa ja sen kesto on määräämätön. muksen 87 artiklan 3 kohdassa määrättyjen poikkeusten edellytyksiä. Komissio ilmoitti Espanjalle, että maatilojen haltijoille, osuuskunnille yhteenliittymille ennen 30 päivää kesäkuuta 1998 myönnettyyn tukeen voitiin soveltaa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, koska kyseessä olivat alan kehittä- miseen tarkoitetut toimenpiteet. ja muille III ESPANJAN HUOMAUTUKSET Extremaduran Espanja katsoo huomautuksissaan, että kyseinen tukioh- jelma muodostaa lyhytaikaisten korkotukilainojen yleis- puitteet, ettei ohjelma ole luonteeltaan syrjivä ja että sitä sovelletaan koko maatalousalalle. Ohjelman soveltamisesta annetaan vuosittain määräys, jolla valitaan muihin verrattuna erityisvaikeuksissa olevat alat; määräyksessä edellytetään tuen saamiseksi maata- lousministeriön hyväksymää myyjän ja ostajan välistä taataan tuottajille markkinahintoja sopimusta, jalostusteollisuudelle korkeampi vähimmäislaatuvaatimukset raaka-ainetoimi- tukset. jolla vähimmäishinta ja täyttävät Ensisijaisiksi katsotaan alat, joilla tuotetaan paikallisia tai joiden ominaispiirteet erottuvat alueellisia tuotteita tai tuotanto- perusteella. Koska kyseinen tuki on erityislaatuinen, se ei voi vahingoittaa vapaata kilpailua yhteisön muiden tuotteiden kaupassa, sillä toimenpiteellä on alueellinen merkitys. valmistusmuodon ja (18) (19) (20) Maatalousalan käyttöpääoman rahoittamisesta Extrema- durassa annetun asetuksen nro 35/1993 soveltaminen on keskeytetty ja asetus on tarkoitus kumota ja korvata joka on enemmän valtiontukia koskevan se toisella, komission tiedonannon maataloudelle myönnetyt tuetut lyhytaikaiset lainat (käyttöluotot) (5) (6) mukainen. IV ARVIOINTI TUESTA (21) (22) Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohta Perustamissopimuksen 36 artiklassa määrätään, että maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan sovelletaan kilpailusääntöjä koskevan luvun määräyksiä vain siltä osin kuin neuvosto määrittää. Perustamissopimuksen liitteessä I luetelluille maatalous- tuotteille, jotka eivät kuulu yhteiseen markkinajärjeste- lyyn, (muut kuin tärkkelyksen valmistamiseen tarkoitetut perunat, hevosenliha, hunaja, kahvi, viininvalmistuksesta peräisin oleva alkoholi, viinietikka ja luonnonkorkki) myönnettyyn tukeen sovelletaan tiettyjen kilpailusään- töjen soveltamisesta maataloustuotteiden tuotantoon ja kauppaan annetun neuvoston asetuksen N:o 26 (7), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella N:o 49 (8), säännöksiä. Kyseiseen tukeen voidaan soveltaa ainoas- taan perustamissopimuksen 88 artiklan 1 kohdan ja 3 kohdan ensimmäisen virkkeen määräyksiä; näin ollen komissio voi vain esittää huomautuksia. (17) Komissio ilmoitti Espanjalle 4 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, ettei kyseinen tukiohjelma (lukuun ottamatta ennen 30 päivää kesäkuuta 1998 maatilojen haltijoille ja osuuskunnille ja muille yhteenliittymille myönnettyjä tukia) ilmeisesti täyttänyt perustamissopi- (4) Diario Oficial de Extremadura nro 114, 6. 10. 1998, s. 7412. (5) EYVL C 44, 16. 2. 1996, s. 2. (6) Komissio ilmoitti 4 päivänä heinäkuuta 1997 päivätyllä kirjeellä jäsenvaltioille päätöksestään keskeyttää kyseisen tiedonannon sovelta- minen ja 19 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä päätök- sestään aloittaa uudelleen kyseisen tiedonannon soveltaminen 30 päivästä kesäkuuta 1998. (7) EYVL 30, 20. 4. 1962, s. 993/62. (8) EYVL 53, 1. 7. 1962, s. 1571/62. L 76/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 3. 2000 (23) (24) (25) Kaikki muut perustamissopimuksen liitteessä I luetellut tuotteet kuuluvat yhteiseen markkinajärjestelyyn, ja asetuksissa, joilla kyseiset järjestelyt on perustettu, sääde- tään nimenomaan perustamissopimuksen 87, 88 ja 89 artiklan soveltamisesta kyseisten tuotteiden tuotantoon ja kauppaan. toisessa myönnetty tuki, Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan nojalla jäsenvaltion myöntämä taikka valtion varoista muodossa joka vääristää tai uhkaa tai vääristää kilpailua suosimalla jotakin yritystä tai tuotan- nonalaa, ei sovellu yhteismarkkinoille, siltä osin kuin se vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen kauppaan. Yhteisön ja Espanjan välinen kauppa on merkittävää: Espanjaan tuodaan muista jäsenvaltioista 10 290 178 tonnia jäsenvaltioihin 12 648 802 tonnia. Kyseisen kaupan arvo Espanjalle on tuonnin osalta 6 810 477 000 euroa ja viennin osalta 10 308 134 000 euroa (9). viedään muihin sieltä ja (26) Näin ollen käsiteltävänä olevat toimenpiteet voivat vaikuttaa jäsenvaltioiden väliseen maataloustuotteiden kauppaan, koska kyseiseen kauppaan vaikuttaa valtion- tuki, joka suosii tietyn jäsenvaltion toimijoita muiden toimijoiden kustannuksella. Kyseiset toimenpiteet vaikut- tavat suoraan ja välittömästi Espanjan maataloustuot- teiden tuotanto- ja jalostusyritysten tuotantokustannuk- siin. Näin ollen niistä koituu taloudellista hyötyä näille yrityksille saa vastaavaa tukea muissa jäsenvaltioissa. Tässä mielessä ne vääristävät tai uhkaavat vääristää kilpailua. verrattuna maatiloihin, jotka eivät esitetyn perusteella kyseiset Edellä katsottava valtiontueksi, muksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätyt perusteet. tukimuodot on joka täyttää perustamissopi- (27) (28) (29) (30) Perustamissopimuksen 87 artiklassa sallitut poik- keukset Perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa annetusta soveltumattomuuden periaatteesta yhteismarkkinoille sallitaan kuitenkin poikkeuksia. Käsiteltävänä olevassa tapauksessa on ilmeistä, ettei siihen voida soveltaa 87 artiklan 2 kohdassa määrättyjä poikkeuksia. Espanjan viranomaiset eivät olekaan vedon- neet niihin. (36) Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrät- tyjä poikkeuksia on tulkittava suppeasti, kun tarkastel- laan yleisten tukiohjelmien yhteydessä sovellettavia alueellisia tai alakohtaisia taikka selvästi yksittäisiä tukiohjelmia. Poikkeuksia voidaan soveltaa ainoastaan, jos komissio päätyy toteamaan, että tuki on välttämätön poikkeusten soveltamisalaan kuuluvien tavoitteiden saavuttamiseksi. Jos hyväksyttäisiin, että tukeen, joka ei täytä edellä esitettyjä perusteita, sovellettaisiin kyseisiä (9) Lähde: Eurostat 1998. poikkeuksia, sallittaisiin jäsenvaltioiden välisen kaupan vahingoittaminen ja kilpailun vääristäminen yhteisön edun vastaisesti ja hyväksyttäisiin, että tiettyjen jäsenval- tioiden toimijat saisivat perusteetonta hyötyä. (31) (32) Komissio katsoo, ettei kyseistä tukea myönnetty alueelli- sena tukena uusien, investointien tekemistä tai työpaik- kojen luomista varten eikä korvaamaan laaja-alaisesti alueen kaikkien yritysten infrastruktuuriin liittyviä epäkohtia, vaan maatalousalalle tarkoitettuna toiminnal- lisena tukena. Näin ollen kyseessä on selkeästi alakoh- tainen tuki, jota on tarkasteltava perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan perusteella. Perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakoh- dassa määrätään, että yhteismarkkinoille soveltuvana voidaan pitää tukea tietyn taloudellisen toiminnan tai talousalueen kehityksen edistämiseen, jos tuki ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristirii- taisella tavalla. (33) Käsiteltävänä olevaa tukijärjestelmää on arvioitava erityi- sesti edellä mainitun määräyksen perusteella. (34) (35) Suunniteltu tuki myönnetään korkotukena enintään vuoden pituiselle lainoille. Komissio hyväksyy tällaiset lainat toimenpiteenä, joiden tarkoituksena on kehittää alaa, toisin sanoen toimenpiteenä, joihin sovelletaan 87 artiklan 3 kohdan c alakohtaa, jos ne ovat komission tiedonannon ”Maataloudelle myönnetyt tuetut lyhytai- kaiset lainat (käyttöluotot)” mukaisia. Tukea on myönnettävä kaikille maatalousalan toimijoille ketään syrjimättä ja riippumatta maataloustoiminnasta, jota varten toimija tarvitsee lyhytaikaista lainaa. Tietty toiminta ja tietyt toimijat voidaan kuitenkin sulkea pois, jos jäsenvaltio pystyy todistamaan, että tällaiset poissul- kemistapaukset ovat perusteltuja, koska ulkopuolelle jääneiden kohtaamat lyhytaikaisten lainojen saantia koskevat ongelmat ovat olennaisesti vähäisempiä kuin muiden maatalouselinkeinon harjoittajien vastaavat ongelmat. Tukea voidaan myöntää vain toimintaan, joka on ehdot- toman välttämätöntä maatalouden haittojen korvaami- seksi. Jäsenvaltion, joka haluaa myöntää korkohyvityk- sellä tuettuja lainoja, on ilmaistava haitta määrällisenä käyttämällä sopivaksi katsomaansa menetelmää pysy- tellen kuitenkin tyypilliselle maatalousalan toimijalle myönnettävän koron ja muualla kyseisen jäsenvaltion talouden alalla samansuuruisesta ja investointeihin liitty- mättömästä lyhytaikaisesta lainasta maksettavan koron jäsenvaltioille välisen eron rajoissa. Komissio tarkensi osoitetulla, 19 päivänä joulukuuta 1997 päivätyllä kirjeellä, että ainoan mahdollisen tulkinnan mukaan maataloudessa lyhytaikaisille lainoille valtion varoista myönnetty korkotuki ei saa olla suurempi kuin edellä mainittu ero. 25. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 76/19 (37) (38) Tuettujen lainojen määrä tuensaajaa kohden ei voi ylittää niitä kassavirtavaatimuksia, jotka aiheutuvat ennen tuot- teiden myynnistä saatavaa tuloa maksuun lankeavista tuotantokustannuksista. (43) Valtiontukia koskevaa komission tiedonantoa maatalou- delle myönnetyt tuetut lyhytaikaiset lainat sovelletaan käsiteltävänä olevaan tukeen 30 päivän kesäkuuta 1998 jälkeen. Siihen asti kun komissio alkoi uudelleen soveltaa edellä mainittua 30 päivänä kesäkuuta 1998 annettua tiedon- antoa (10), komissio hyväksyi vakiintuneen käytäntönsä mukaisesti tuen, jota myönnettiin lyhytaikaisten käyttö- luotoiksi tarkoitettujen lainojen korkoprosentin alenta- misen muodossa, jos laina-aika oli enintään vuosi eikä sitä myönnetty ainoastaan tietylle tuotteelle eikä se rajoittunut ainoastaan yhteen toimeen (11). (44) Myönnetty tuki ei täytä edellä mainitussa tiedonannossa vahvistettuja perusteita, koska tukea on myönnettävä kaikille maatalousalan toimijoille ketään syrjimättä, tuen on rajoituttava maatalouden haittojen korvaamiseksi ehdottomasti välttämättömään eikä tuensaajalle myön- nettyjen tuettujen lainojen määrä saa ylittää niitä kassa- virtavaatimuksia, ennen tuotteiden myynnistä saatavaa tuloa maksuun lankeavista tuotanto- kustannuksista. aiheutuvat jotka (39) Näin ollen tarkastelun kohteena olevaa asetusta arvioi- taessa on erotettava toisistaan 30 päivää kesäkuuta 1998 edeltävä ja sen jälkeinen aika. (40) Lisäksi 30 päivää kesäkuuta 1998 edeltävällä kaudella on edunsaajien välillä eroja. (41) Maatilojen haltijoille enintään ja maatalousosuuskunnille yhteenliittymille myönnetty tai muille tuki noudattaa tällaista tukea koskevia komission perusteita. Kyseessä jota on myönnetty käyttöluottoina on erityisesti tuki, tarkoitettujen lainojen korkoprosentin alentamisen muodossa ja jota ei ole myönnetty ainoastaan yhdelle tuotteelle tai yhteen toimeen. Näin ollen komissio ilmoitti Espanjalle 4 päivänä kesäkuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, että kysei- seen tukeen voitiin soveltaa 87 artiklan 3 kohdan c alakohdassa määrättyä poikkeusta, koska kyseessä olivat alan kehittämiseen tarkoitetut toimenpiteet. pituisten vuoden (42) Teollisuudelle myönnettiin tukea enintään vuoden pituisten lainojen korkoprosentin alentamisen muodossa eikä sitä rajoitettu ainoastaan yhteen tuotteeseen tai yhteen toimeen, joten se noudatti komission tällaiseen tukeen ennen 30 päivää kesäkuuta 1998 soveltamia perusteita; kyseinen tuki rajoittuu kuitenkin teollisuu- teen, joka on tehnyt sopimuksen Extremaduran maa- ja karjankasvatustilojen kanssa jalostamiseen tarvittavien raaka-aineiden hankkimiseksi. Tämä vaatimus rajoittaa tavaroiden vapaata liikkuvuutta jäsenvaltioiden välillä ja rikkoo perustamissopimuksen 28 artiklaa, sillä teolli- suus, joka käyttää muista jäsenvaltioista peräisin olevia raaka-aineita, ei saa tätä tukea. Tämä vaatimus rajoittaa muista tuotteiden maahantuontia, eikä edunsaajana oleva Extremaduran teollisuus hanki niitä. Näin ollen kyseinen tuki voi muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla eikä siihen näin ollen voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia. jäsenvaltioista peräisin olevien (10) Ks. edellä alaviite 5. (11) Aiemmat tuet nro: N 603/93, N 377/91, N 29/91, N 394/92, NN 90/93, N 109/94, N 768/93, N 423/93, N 218/93, N 108/ 92, N 598/93 ja N 644/92. (45) (46) (47) (48) Tukea ei ole myönnetty kaikille maatalousalan toimi- joille ketään syrjimättä. Espanjan viranomaiset vahvis- tivat huomautuksissaan, että tukijärjestelmä vahvistetaan vuosittain määräyksellä, jolla valikoidaan muihin verrat- tuna jotka erityisvaikeuksissa olevat maatalousalat, voivat saada tukea. Tuki ei rajoitu maatalouden haittojen korvaamiseksi ehdottoman välttämättömään. Päinvastoin lyhytaikaisten lainojen korkohyvitys — 0,5 prosentista viiteen prosent- tiin — vahvistetaan asetuksella harkinnanvaraisesti edun- saajakohtaisesti. Tukijärjestelmässä ei ole keinoa sen varmistamiseksi, ettei edunsaajalle myönnettyjen tuettujen lainojen määrä ylitä niitä kassavirtavaatimuksia, jotka aiheutuvat ennen tuotteiden myynnistä saatavaa tuloa maksuun lankea- vista tuotantokustannuksista. Lisäksi Extremaduran maatalousteollisuudelle myönnet- tyyn tukeen sovelletaan myös edellä perustelukappa- leessa 42 mainittuja säännöksiä, jotka koskevat vaati- musta raaka-aineiden hankkimista koskevien sopimusten tekemisestä alueen maatilojen kanssa. (ks. toimintatueksi. soveltumattomaksi (49) Näin ollen kyseinen tuki on katsottava yhteismarkki- Tällaisella noille tuella ei ole kestävää vaikutusta kyseisen alan kehityk- seen, sillä sen välitön vaikutus päättyy itse toimenpiteen päättyessä SA v. komissio (12), Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeus- asteen tuomioistuimen tuomio 8. 6. 1995). Toisaalta tuen välittömänä vaikutuksena on, että tuensaajina olevien toimijoiden tuotteiden kaupan pitämisen mahdollisuudet paranevat verrattuna jotka eivät saa vastaavaa tukea (kyseisessä toimijoihin, jäsenvaltiossa ja muissa jäsenvaltioissa). tuotantomahdollisuudet T-459/93, Siemens asia ja (50) Näin ollen kyseiseen tukijärjestelmään ei voida soveltaa perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrät- tyjä poikkeuksia, lukuun ottamatta ennen 30 päivää kesäkuuta 1998 maatilojen haltijoille, osuuskunnille ja muille yhteenliittymille myönnettyä tukea. (12) Kok. 1995, s. II-1675. L 76/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 25. 3. 2000 (51) (52) Toisaalta on otettava huomioon, että kyseinen perusta- missopimuksen liitteessä I mainituille tuotteille myön- netty tuki (lukuun ottamatta muille kuin tärkkelyksen valmistamiseen tarkoitetuille perunoille, hevosenlihalle, hunajalle, kahville, maataloudesta peräisin olevalle alko- holille, viinietikalle ja luonnonkorkille tarkoitettua tukea) koskee yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvia tuotteita ja että jäsenvaltioilla on rajoitettu toimivalta vaikuttaa kyseisten yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan kuulu- vien järjestelyjen toimivuuteen. Yhteisön tuomioistuimen vakiintuneen oikeuskäytännön mukaan (ks. esim. asia 177/78, tuomio 26. 6. 1979 (13)), yhteisiä markkinajärjestelyjä on pidet- tävä täydellisinä ja tyhjentävinä järjestelminä, jotka estävät jäsenvaltioita soveltamasta kyseisiin järjestelmiin poikkeuksia tai niiden kanssa ristiriitaisia toimenpiteitä. Näin ollen kyseisen tuen on katsottava olevan yhteisten markkinajärjestelyjen vastainen ja siten myös yhteisön säännöstön vastainen. v. McCarren, and Bacon Pigs Päätelmät joita Edellä esitetyn ja asiaan sovellettavien yhteisön sääntöjen perusteella komissio katsoo, että kun otetaan huomioon perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdassa määrätyt poikkeukset, sovelletaan tietyn taloudellisen tietyn talousalueen kehityksen tai toiminnan edistämiseen tarkoitettuun tukeen, teollisuu- delle ennen 30 päivää kesäkuuta 1998 myönnetty tuki ja maatilojen haltijoille, osuuskunnille, muille yhteenliitty- mille ja teollisuudelle 30 päivän kesäkuuta 1998 jälkeen myönnetty tuki voi muuttaa kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. Erityisesti 30 päivän kesäkuuta 1998 jälkeen myönnetty tuki ei ole yhteneväinen komission tiedonannon maataloudelle (käyttöluotot) lyhytaikaiset myönnetyt kanssa. tuetut lainat (53) Näin ollen kyseisen tuen on katsottava rikkovan jota on yhteisön säännöstöä (lukuun ottamatta tukea, myönnetty muille kuin tärkkelyksen valmistamiseen tarkoitetuille hunajalle, kahville, maataloudesta peräisin olevalle alkoholille, viinietikalle ja luonnonkorkille). Lisäksi maatalousteolli- suudelle myönnetyn tuen on katsottava rikkovan perus- tamissopimuksen 28 artiklaa. hevosenlihalle, perunoille, (54) Edellä esitetyn perusteella kyseiseen tukeen, joka on katsottava yhteismarkkinoille soveltumattomaksi toimin- tatueksi ja yhteisön säännöstön vastaiseksi, ei voida soveltaa perustamissoimuksen 87 artiklan 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia. V PÄÄTELMÄT (55) Koska tämän päätöksen kohteena olevaa tukea ei ole ilmoitettu perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissiolle, sen myöntäminen oli lainvas- taista, sillä tuki pantiin täytäntöön, ennen kuin komissio (13) Kok. 1979, s. 2161. (56) (57) oli antanut lausuntonsa sen soveltuvuudesta yhteismark- kinoille. Edellä esitetyn perusteella ennen 30 päivää kesäkuuta 1998 teollisuudelle myönnetty tuki ja 30 päivän kesä- kuuta 1998 jälkeen myönnetty tuki (lukuun ottamatta tukea, jota on myönnetty muille kuin tärkkelyksen valmistamiseen tarkoitetuille perunoille, hevosenlihalle, hunajalle, kahville, maataloudesta peräisin olevalle alko- holille, viinietikalle ja luonnonkorkille) on yhteismarkki- noille soveltumaton, koska se kuuluu perustamissopi- muksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan ja koska siihen ei voida soveltaa kyseisen artiklan 2 ja 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia. Jos tuki on yhteismarkkinoille soveltumaton, komission on käytettävä mahdollisuutta, joka sille on annettu Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asiassa 70/72, komissio vastaan Saksan liittotasavalta, 12 päivänä heinäkuuta 1973 antamassa tuomiossa (14), joka on vahvistettu asiassa 310/85, Deufil vastaan komissio (15), 24 helmikuuta 1987 ja asiassa C-5/89, komissio vastaan Saksan liittotasavalta (16), 20 päivänä syyskuuta 1990 annetussa tuomiossa ja velvoitettava kyseinen jäsenvaltio perimään edunsaajilta kokonaisuudessaan takaisin laitto- masti myönnetty tuki. Takaisinperimisen velvoitteesta säädetään myös Euroopan yhteisön perustamissopi- muksen 93 artiklan (nykyisen 88 artiklan) soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä 22 päivänä maaliskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 659/1999 (17) 14 artiklan 1 kohdassa. Takaisinperi- minen on välttämätöntä ennen tuen maksamista vallin- neen tilanteen palauttamiseksi ja kaiken edunsaajien tuen myöntämisestä alkaen perusteettomasti saaman talou- dellisen hyödyn peruuttamiseksi. (58) Komissio suosittelee Espanjan hallitukselle muita kuin tärkkelyksen valmistamiseen tarkoitettuja perunoita, hevosenlihaa, hunajaa, kahvia, maataloudesta peräisin olevaa luonnonkorkkia viinietikkaa alkoholia, koskevan tuen peruuttamista. ja (59) Muu tuki, jota on myönnetty ennen 30 päivää kesäkuuta 1998 teollisuudelle ja kyseisen ajankohdan jälkeen maatilojen haltijoille, osuuskunnille, muille maatalouden yhteenliittymille ja teollisuudelle, on maksettava takaisin kokonaisuudessaan. (60) Tuki on maksettava takaisin Espanjan lainsäädännön mukaisesti. Takaisin perittävälle määrälle lasketaan korkoa tuen myöntämisajankohdasta alkaen sen tosi- asiallisen takaisinmaksamiseen asti. Koron laskeminen perustuu kaupalliseen korkoon, ja siinä käytetään alue- tuen avustusekvivalentin laskemisessa käytettävää viite- korkoa (18). (61) Tämä päätös ei rajoita niiden päätelmien soveltamista, jotka komissio tarvittaessa tekee yhteisen maatalouspoli- tiikan rahoittamisesta Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahastosta (EMOTR), (14) Kok. 1973, s. 813. (15) Kok. 1987, s. 901. (16) Kok. 1990, s. I-3437. (17) EYVL L 83, 27. 3. 1999, s. 1. (18) EYVL C 74, 10. 3. 1998, s. 9. 25. 3. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 76/21 ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Valtiontuki, jonka Espanja on myöntänyt ennen 30 päivää huhtikuuta 1998 teollisuudelle ja 30 päivän huhtikuuta 1998 jälkeen maatilojen haltijoille, osuuskunnille, muille yhteenliitty- mille ja teollisuudelle maatalousalan käyttöpääoman rahoitta- misesta Extremadurassa 13 päivänä huhtikuuta 1993 annetulla Junta de Extremaduran (Extremaduran aluehallituksen) asetuk- sella nro 35/1993, ei sovellu yhteismarkkinoille, lukuun otta- matta muille kuin tärkkelyksen valmistamiseen tarkoitetuille perunoille, hevosenlihalle, hunajalle, kahville, maataloudesta peräisin olevalle alkoholille, viinietikalle ja luonnonkorkille myönnettyä tukea. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen 2. oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, jos niissä mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajien käyttöön, tuen todelliseen takaisinpe- rintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon. 4 artikla Espanjan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattami- seksi toteuttamansa toimenpiteet. 5 artikla 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Espanjan kuningaskunnalle. Espanjan on kumottava 1 artiklassa tarkoitettu tukijärjestelmä. Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1999. 3 artikla Espanjan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 1 sääntöjenvastaisesti 1. artiklassa tarkoitetun maksetun tuen perimiseksi takaisin. tuensaajille ja Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen


title: QUESTION ÉCRITE E-2514/99 posée par Pedro Marset Campos (GUE/NGL) à la Commission. Station d'épuration des eaux à Arabán (Murcie).

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
Region of Murcia
rural tourism
water treatment

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/155 (cid:129) «(. ) l(cid:146)action de la CommunautØ comporte (. ) une contribution (cid:224) une Øducation et (cid:224) une formation de qualitØ (. )»; «la CommunautØ cherche (cid:224) Øliminer les inØgalitØs, et (cid:224) promouvoir l(cid:146)ØgalitØ, entre les hommes et les femmes» (article 3); (cid:129) «(. ) le Conseil, statuant (cid:224) l(cid:146)unanimitØ sur proposition de la Commission et aprŁs consultation du Parlement europØen, peut prendre les mesures nØcessaires en vue de combattre toute discrimination fondØe sur le sexe (. )» (article 13). Par ailleurs, la discrimination pratiquØe dans l(cid:146)enseignement et la pratique des Øchecs ne peut relever de la directive 76/207/CEE (1) (discrimination en matiŁre d(cid:146)emploi), dŁs lors que les joueurs d(cid:146)Øchecs ne sauraient Œtre considØrØs comme des salariØs. Dans ces conditions, la Commission ne pense-t-elle pas qu(cid:146)il conviendrait d(cid:146)engager des initiatives lØgislatives visant (cid:224) garantir l(cid:146)absence de discrimination fondØe sur le sexe dans la pratique du sport en gØnØral et des Øchecs en particulier? Pense-t-elle s(cid:146)Œtre bien acquittØe, dans la limite de ses moyens, de la t(cid:226)che consistant (cid:224) soumettre au Conseil des propositions destinØes (cid:224) Øviter les discriminations fondØes sur le sexe, objectif tenu pour prioritaire par le traitØ CE? (1) JO L 39 du 14. 2. 1976, p. 40. RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (14 fØvrier 2000) La Commission tient tout d(cid:146)abord (cid:224) souligner, que tout comme l(cid:146)Honorable Parlementaire, elle est trŁs attentive (cid:224) la question de la non-discrimination entre femmes et hommes. Comme l(cid:146)Honorable Parlementaire le rappelle, la pratique sportive est un domaine oø la question d(cid:146)ØgalitØ des chances revŒt un caractŁre particulier. En effet, dans certains sports, les hommes et les femmes concourent dans des catØgories distinctes afin de garantir les chances des femmes et on peut donc y parler de discrimination positive. Afin de disposer de tous les ØlØments permettant d(cid:146)Øvaluer si ce principe serait d(cid:146)application dans les cas des Øchecs, la Commission prendra contact avec les organismes internationaux compØtents en la matiŁre. La Commission profite Øgalement de la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire pour rØaffirmer qu(cid:146)elle partage son avis que le cas posØ doit Œtre remis dans le contexte gØnØral de l(cid:146)ØgalitØ des chances. Elle l(cid:146)informe qu(cid:146)un groupe permanent de commissaires a ØtØ mis en place, dont la prØsidence est assurØe par le PrØsident de la Commission et la vice-prØsidence par le Commissaire responsable de l(cid:146)emploi et des affaires sociales. Le mandat du groupe consiste notamment (cid:224) assurer la prise en compte de la dimension de genre dans l(cid:146)ensemble des politiques et actions communautaires pertinentes, conformØment (cid:224) l(cid:146)article 3§2 du traitØ (1). De plus, la Commission a transmis le 26 novembre 1999 au Conseil et, pour consultation, au Parlement une proposition de dØcision du Conseil Øtablissant un programme d(cid:146)action communautaire de lutte contre la discrimination (2) ainsi que les propositions de directives portant crØation d(cid:146)un cadre gØnØral en faveur de l(cid:146)ØgalitØ de traitement en matiŁre d(cid:146)emploi et de travail (3) et relative (cid:224) la mise en (cid:156)uvre du principe de l(cid:146)ØgalitØ de traitement entre les personnes sans distinction de race ou d(cid:146)origine ethnique (4). SEC(1999) 1483 (cid:129) COM(1999) 567 final. (1) Communication de M. le PrØsident «Groupes de Membres de la Commission». (2) (3) COM(1999) 565 final. (4) COM(1999) 566 final. (2000/C 225 E/170) QUESTION (cid:201)CRITE E-2514/99 posØe par Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Station d(cid:146)Øpuration des eaux (cid:224) ArabÆn (Murcie) (22 dØcembre 1999) Le 28 juin 1999, la Commission a approuvØ et financØ, par l(cid:146)intermØdiaire du programme Leader II, un projet d(cid:146)habitation rurale dans la localitØ de AburÆn (rØgion de Caæada Hidalgo, province de Murcie). Il s(cid:146)agit nom de B. B3. 080, dossier Mme Trinidad GonzÆlez Maquil(cid:243)n. d(cid:146)un montant 1 370 096 pesetas, total du au de C 225 E/156 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Comme il est envisagØ de construire dans la mŒme rØgion, (cid:224) moins de cent mŁtres de l(cid:146)habitation rurale en question, une station d(cid:146)Øpuration des eaux (financØe, elle aussi, sur les fonds communautaires), les habitants de l(cid:146)endroit hØsitent dØsormais (cid:224) amØnager leurs logements en vue de favoriser le tourisme rural. Enfin, on trouve dans la rØgion des sentiers de petite randonnØe financØs par le programme national Future via le Conseil du tourisme, lequel bØnØficie Øgalement de fonds communautaires. 1. 2. La Commission est-elle informØe de cette situation paradoxale? Quelles mesures compte-t-elle prendre pour tirer les choses au clair? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (25 janvier 2000) La Commission n(cid:146)a pas ØtØ informØe des projets financØs dans le cadre de l(cid:146)Initiative communautaire Leader II de la rØgion de Murcia concernant l(cid:146)annØe 1999. Cependant les faits ØvoquØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire mØritent toute l(cid:146)attention de la Commission. Elle effectue une enquŒte auprŁs de l(cid:146)(cid:201)tat membre et ne manquera pas de tenir au courant l(cid:146)Honorable Parlementaire du rØsultat de cette enquŒte. (2000/C 225 E/171) QUESTION (cid:201)CRITE P-2522/99 posØe par Niels Busk (ELDR) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: PŒche au sprat Afin que les pŒcheurs puissent suivre les dØcisions importantes qui les affectent, la Commission voudrait- elle indiquer combien de temps il lui faut pour mener (cid:224) bien l(cid:146)Ølaboration d(cid:146)une proposition sur la pŒche au sprat? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (14 janvier 2000) Le temps ØcoulØ entre le moment oø les services entreprennent l(cid:146)Ølaboration d(cid:146)une proposition et le moment oø elle est adoptØe par la Commission peut Œtre d(cid:146)environ six semaines. Cela inclut la consultation, la traduction et la procØdure mŒme d(cid:146)adoption. Cependant, ce dØlai peut Œtre prolongØ si, au cours du processus, des modifications sont apportØes (cid:224) la proposition, (cid:224) la suite d(cid:146)observations prØsentØes par les services associØs. (2000/C 225 E/172) QUESTION (cid:201)CRITE P-2523/99 posØe par Minerva Malliori (PSE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Tchernobyl Je voudrais exprimer (cid:224) la Commission ma prØoccupation quant (cid:224) la dØcision de l(cid:146)Ukraine de mettre en service le rØacteur no 3 de la centrale nuclØaire de Tchernobyl. On sait que l(cid:146)Institut de protection et de sßretØ nuclØaire (IPSN) avait demandØ d(cid:146)urgence l(cid:146)arrŒt dudit rØacteur en raison de graves dØtØriorations


title: Beslut nr 2/1999 av Gemensamma kommittén för EG-Andorra av den 22 december 1999 om tillämpningsföreskrifter för det den 15 maj 1997 i Bryssel undertecknade tilläggsprotokollet om veterinära frågor till avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Furstendömet Andorra

eurovoc_concepts:
Andorra
agreement (EU)
live animal
protocol to an agreement
trade agreement (EU)
veterinary legislation

text: L 31/84 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) KOMMISSIONEN BESLUT nr 2/1999 AV GEMENSAMMA KOMMITTÉN FÖR EG–ANDORRA av den 22 december 1999 om tillämpningsföreskrifter för det den 15 maj 1997 i Bryssel undertecknade tilläggsprotokollet om veterinära frågor till avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Furstendömet Andorra (2000/105/EG) GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Fursten- dömet Andorra (1), som undertecknades i Luxemburg den 28 juni 1990, särskilt artikel 17 i detta, med beaktande av tilläggsprotokollet om veterinära frågor till avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Furstendömet Andorra (2), som undertecknades i Bryssel den 15 maj 1997, och av följande skäl: 1. 2. 3. 4. Parterna önskar bibehålla de traditionella handelsströmmarna av levande djur och animalieprodukter mellan Andorra och Europeiska gemenskapen och underlätta utvecklingen av nya handelsströmmar. För detta ändamål bör det fastställas att denna handel skall ske med iakttagande av gemenskapens veterinärlagstiftning. Vid sitt möte i Andorra den 16 december 1998 rekommenderade den veterinära undergruppen att förteckningen över de gemenskapsbestämmelser som Andorra i första hand bör tillämpa skulle antas före den 1 juni 2000. Övertagandet av gemenskapens regelverk påverkar inte tillämpningen av skyddsåtgärder, särskilt avseende bovin spongiform encefalopati (BSE). HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Andorra skall utan att det påverkar tillämpningen av de särskilda bestämmelser som anges i detta beslut godta djur och animalieprodukter med ursprung i gemenskapen enligt de villkor som gäller för handel inom gemenskapen. Andorra skall åta sig att tillämpa tillämplig gemenskapslagstiftning på import av levande djur och 2. animalieprodukter med ursprung i tredje land. (1) EGT L 374, 31. 12. 1990, s. 14. (2) EGT L 148, 6. 6. 1997, s. 16. 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/85 Levande djur och produkter som omfattas av direktiv 90/425/EEG (1) Artikel 2 1. K o n t r o l l e r Handeln mellan Andorra och medlemsstaterna med levande djur och produkter som omfattas av direktiv 90/425/EEG skall omfattas av de kontrollbestämmelser som anges i detta direktiv, med undantag av artikel 10 (skyddsåtgärder). Bestämmelser om kontroll av import med ursprung i tredje land anges i artikel 3. 2 i detta beslut. 2. I d e n t i f i e r i n g Rörande identifiering av nötkreatur skall de andorranska myndigheterna överta förordning (EG) nr 820/ 97 (2) och tillämpningsföreskrifterna för denna. 3. Andorra skall införlivas med det datoriserade systemet som länkar samman veterinärmyndigheterna (Animo-systemet). De närmare bestämmelserna om införlivandet skall fastställas av kommissionen och de andorranska myndigheterna. 4. A v g i f t e r De andorranska myndigheterna skall överta principerna i kapitel 1 i bilaga C till direktiv 85/73/EEG (3). Artikel 3 Animalieprodukter 1. K o n t r o l l e r v i d h a n d e l Handeln mellan Andorra och medlemsstaterna skall omfattas av de bestämmelser och principer som anges i direktiv 89/662/EEG (4) och tillämpningsföreskrifterna för detta, inbegripet tillämpliga bestämmelser vid återsändande, med undantag av artikel 9 (skyddsåtgärder). 2. K o n t r o l l a v p r o d u k t e r f r å n t r e d j e l a n d s o m i m p o r t e r a s t i l l A n d o r r a Kontrollen av produkter från tredje land som importeras till Andorra skall genomföras vid gränskontrollsta- tionerna av medlemsstaternas veterinärtjänster i de andorranska myndigheternas namn och på deras vägnar med avseende på all import till Andorra av djur och animalieprodukter, varvid det skall utfärdas ett intyg enligt bilaga B till beslut 93/13/EEG (5) för animalieprodukter och ett gränsövergångsdokument för levande djur. Veterinärkontrollen skall genomföras innan tullformaliteterna för transitering genomförs. En hälsoav- gift enligt kapitel II i bilaga A, kapitel II i bilaga C och avsnitt 2 (fiskeriprodukter) i kapitel III i bilaga I till direktiv 85/73/EEG skall erläggas för de djur och animalieprodukter som har kontrollerats. I dessa fall skall Animo-systemet tillämpas. Artikel 4 Ömsesidigt bistånd Andorra skall överta direktiv 89/608/EEG (6). (1) Rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (EGT L 224, 18. 8. 1990, s. 29). Direktivet senast ändrat genom direktiv 92/118/EEG (EGT L 62, 15. 3. 1993, s. 49). (2) Rådets förordning (EG) nr 820/97 av den 21 april 1997 om upprättande av ett system för identifiering och registre- ring av nötkreatur och om märkning av nötkött och nötköttsprodukter (EGT L 117, 7. 5. 1997, s. 1). (3) Rådets direktiv 85/73/EEG av den 29 januari 1985 om finansiering av hygienundersökningar och kontroller av färskt kött och fjäderfäkött (EGT L 32, 5. 2. 1985, s. 14). Direktivet senast ändrat genom direktiv 97/79/EG (EGT L 24, 30. 1. 1998, s. 31). (4) Rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (EGT L 395, 30. 12. 1989, s. 13). Direktivet senast ändrat genom direktiv 92/118/EEG (EGT L 62, 15. 3. 1993, s. 49). (5) Kommissionens beslut 93/13/EEG av den 22 december 1992 om veterinära kontroller vid gemenskapens gränskon- trollställen av produkter från tredje land (EGT L 9, 15. 1. 1993, s. 33). Beslutet senast ändrat genom beslut 96/32/EG (EGT L 9, 12. 1. 1996, s. 9). (6) Rådets direktiv 89/608/EEG av den 21 november 1989 om ömsesidig hjälp mellan medlemsstaternas myndigheter och samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av lagstiftningen om veterinära frågor och avelsfrågor (EGT L 351, 2. 12. 1989, s. 34). L 31/86 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 Artikel 5 Anmälan av djursjukdomar Andorra skall överta direktiv 82/894/EEG (1). Villkoren för Andorras deltagande i systemet för anmälan av djursjukdomar (ADNS-systemet) skall fastställas av kommissionen och de andorranska myndigheterna. Artikel 6 Bekämpningsåtgärder 1. I avvaktan på att gemenskapens regelverk fullt ut har införlivats med Andorras lagstiftning skall de andorranska myndigheterna åta sig att genomföra de bekämpningsåtgärder som föreskrivs i gemenskapens lagstiftning. 2. De andorranska myndigheterna skall åta sig att samråda med de behöriga franska och spanska myndigheterna i syfte att utarbeta beredskapsplaner och att genomföra dessa i händelse av djursjukdom. Artikel 7 Handel med vissa djur Handeln med nötkreatur och svin mellan Andorra och medlemsstaterna skall ske i enlighet med 1. direktiv 64/432/EEG (2). 2. 3. 4. Handeln med får och getter skall ske i enlighet med direktiv 91/68/EEG (3). Handeln med hästdjur skall ske i enlighet med direktiven 90/426/EEG (4) och 90/427/EEG (5). När det gäller identifiering av svin, får och getter skall Andorra överta direktiv 92/102/EEG (6). Artikel 8 Handel med vissa animalieprodukter 1. Andorra skall överta direktiven 64/433/EEG (7), 72/461/EEG (8), 77/99/EEG (9) och 80/215/EEG (10). När det gäller tarmar, ben, blod och andra produkter skall Andorra överta bestämmelserna i kapitlen 2. 2, 5 och 7 i bilaga I till direktiv 92/118/EEG (11). Andorra skall till medlemsstaternas behöriga myndigheter och kommissionen överlämna förteckning- 3. arna över godkända anläggningar. (1) Rådets direktiv 82/894/EEG av den 21 december 1982 om anmälan av djursjukdomar inom gemenskapen (EGT L 378, 31. 12. 1982, s. 58). Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 98/12/EG (EGT L 4, 8. 1. 1998, s. 63). (2) Rådets direktiv 64/432/EEG av den 26 juni 1964 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med nötkreatur och svin inom gemenskapen (EGT 121, 29. 7. 1964, s. 1977/64). Direktivet senast ändrat genom direktiv 98/46/EG (EGT L 198, 15. 7. 1998, s. 22). (3) Rådets direktiv 91/68/EEG av den 28 januari 1991 om djurhälsovillkor för handeln med får och getter inom gemen- skapen (EGT L 46, 19. 2. 1991, s. 19). Direktivet senast ändrat genom kommissionens beslut 94/953/EG (EGT L 371, 31. 12. 1994, s. 14). (4) Rådets direktiv 90/426/EEG av den 26 juni 1990 om djurhälsovillkor vid förflyttning och import av hästdjur från tredje land (EGT L 224, 18. 8. 1990, s. 42). Direktivet senast ändrat genom 1994 års anslutningsakt. (5) Rådets direktiv 90/427/EEG av den 26 juni 1990 om avelsmässiga och genealogiska villkor för handeln med hästdjur inom gemenskapen (EGT L 224, 18. 8. 1990, s. 55). (6) Rådets direktiv 92/102/EEG av den 27 november 1992 om identifikation och registrering av djur (EGT L 355, 5. 12. 1992, s. 32). (7) Rådets direktiv 64/433/EEG av den 26 juni 1964 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen (EGT 121, 29. 7. 1964, s. 2012/64). Direktivet senast ändrat genom direktiv 95/23/EG (EGT L 243, 11. 10. 1995, s. 7). (8) Rådets direktiv 72/461/EEG av den 12 december 1972 om hygienproblem som påverkar handeln med färskt kött inom gemenskapen (EGT L 302, 31. 12. 1972, s. 24). Direktivet senast ändrat genom 1994 års anslutningsakt. (9) Rådets direktiv 77/99/EEG av den 21 december 1976 om hygienproblem som påverkar handeln med köttprodukter inom gemenskapen (EGT L 26, 31. 1. 1977, s. 85). Direktivet senast ändrat genom direktiv 97/76/EG (EGT L 10, 16. 1. 1998, s. 25). (10) Rådets direktiv 80/215/EEG av den 22 januari 1980 om djurhälsoproblem som påverkar handeln med köttprodukter inom gemenskapen (EGT L 47, 21. 2. 1980, s. 4). Direktivet senast ändrat genom 1994 års anslutningsakt. (11) Rådets direktiv 92/118/EEG av den 17 december 1992 om djurhälso- och hygienkrav för handel inom gemenskapen med produkter, som inte omfattas av sådana krav i de särskilda gemenskapsbestämmelser som avses i bilaga A. I till direktiv 89/662/EEG och, i fråga om patogener, i direktiv 90/425/EEG, samt för import till gemenskapen av sådana produkter (EGT L 62, 15. 3. 1993, s. 49). Direktivet senast ändrat genom direktiv 97/79/EG (EGT L 24, 30. 1. 1998, s. 31). 5. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 31/87 Dessa anläggningar skall vara föremål för samma gemenskapskontroller som de som har fastställts för 4. anläggningar i gemenskapen. 5. Närmare uppgifter om stämpeln kommer vid behov att anges i samband med tekniska anpassningar. Andorra skall utöver texten till direktiv 85/73/EEG överta de avgifter som avses i kapitel I i bilaga A 6. till detta. Artikel 9 Hormoner och restsubstanser Andorra skall överta direktiven 96/22/EG (1) och 96/23/EG (2) med hänsyn till att a) det är första gången som Andorra överlämnar sin plan till den veterinära undergruppen för godkän- nande, och b) kommissionen skall godkänna framtida aktualiseringar efter att ha underrättat medlemsstaterna i Stän- diga veterinärkommittén. Artikel 10 Bestämmelser om djur (nötkreatur, får, getter och hästdjur) som tillfälligt förflyttas över gränserna 1. Den officiella veterinären i avsändarlandet skall a) 48 timmar i förväg underrätta den officiella veterinären i bestämmelselandet om förflyttningarna av djuren, b) 48 timmar före förflyttningen undersöka djuren, varvid dessa djur skall vara identifierade, och c) utfärda ett intyg i enlighet med en förlaga upprättad av den veteranära undergruppen. I avvaktan på detta intyg skall gällande dokument fortsätta att gälla. Den officiella veterinären i bestämmelselandet skall genomföra kontrollen av djuren vid införseln till 2. bestämmelselandet i syfte att undersöka om de uppfyller de fastställda standarderna. 3. 4. Under hela förflyttningen skall djuren stå under tullkontroll. Djurens innehavare skall i ett intyg a) godta att efterleva alla åtgärder som vidtas i enlighet med gällande bestämmelser och alla andra åtgärder som fastställts på lokal nivå, på samma sätt som innehavare med ursprung i gemenskapen eller Andorra, b) betala kostnaderna för de kontroller som genomförs i enlighet med detta beslut, och c) fullt ut samarbeta vid genomförandet av de gränskontroller eller veterinärkontroller som krävs av de officiella myndigheterna i avsändarlandet eller bestämmelselandet. I händelse av sjukdom skall lämpliga åtgärder vidtas genom överenskommelse mellan de behöriga 5. veterinärmyndigheterna. Frågan om eventuella kostnader skall undersökas av de behöriga veterinärmyndigheterna. Om så krävs 6. skall frågan hänskjutas till den veterinära undergruppen. Artikel 11 Andorra skall tillämpa de gemenskapsbestämmelser som anges i bilagan till detta beslut före den 1 juni 2000. (1) Rådets direktiv 96/22/EG av den 29 april 1996 om förbud mot användning av vissa ämnen med hormonell och tyreostatisk verkan samt av ß-agonister vid animalieproduktion och om u hävande av direktiv 81/602/EEG, 88/ 146/EEG och 88/299/EEG (EGT L 125, 23. 5. 1996, s. 3). (2) Rådets direktiv 96/23/EG av den 29 april 1996 om införande av kontrollåtgärder för vissa ämnen och restsubstanser levande djur och i produkter framställda därav och om upphävande av direktiv 85/358/EEG och 86/ av dessa i 469/EEG samt beslut 89/187/EEG och 91/664/EEG (EGT L 125, 23. 5. 1996, s. 10). L 31/88 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 5. 2. 2000 Detta beslut träder i kraft den första dagen i den månad som följer på den månad då beslutet antas av gemensamma kommittén. Artikel 12 Utfärdat i Bryssel den 22 december 1999. På Gemensamma kommitténs vägnar M. MATEU Ordförande Hänvisningar till grundtexten inbegriper hänvisningar till samtliga ändringar av och tillämpningsföreskrifter för denna. BILAGA 1. Direktiv 90/425/EEG (utom artikel 10, skyddsåtgärder) 2. Förordning (EG) nr 820/97 (identifiering endast av nötkreatur) 3. Direktiv 85/73/EEG (för de berörda områdena, avgifter) 4. Direktiv 89/662/EEG (utom artikel 9, skyddsåtgärder) 5. Direktiv 89/608/EEG (ömsesidigt bistånd) 6. Direktiv 82/894/EEG (anmälan av djursjukdom – ADNS) 7. Direktiv 64/432/EEG (nötkreatur och svin) 8. Direktiv 91/68/EEG (får och getter) 9. Direktiven 90/426/EEG och 90/427/EEG (hästdjur) 10. Direktiv 92/102/EEG (identifiering av svin, får och getter) 11. Direktiven 64/433/EEG och 72/461/EEG (kött) 12. Direktiven 77/99/EEG och 80/215/EEG (köttprodukter) 13. Direktiv 92/118/EEG (Bilaga I, kapitlen 2, 5 och 7, diverse produkter) 14. Direktiven 96/22/EG och 96/23/EG (restsubstanser)