title: Reglamento (CE) nº 2652/1999 del Consejo, de 13 de diciembre de 1999, que modifica el Reglamento (CE) nº 772/1999 por el que se establecen derechos antidumping y compensatorios definitivos sobre las importaciones de salmón atlántico de piscifactoría originario de Noruega

text: 17. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 325/1 I (Actos cuya publicación es una condición para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 2652/1999 DEL CONSEJO de 13 de diciembre de 1999 que modifica el Reglamento (CE) no 772/1999 por el que se establecen derechos antidumping y compensatorios definitivos sobre las importaciones de salmón atlántico de piscifactoría originario de Noruega EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importa- ciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) y, en particular, el apartado 9 de su artículo 8 y su artículo 9, Visto el Reglamento (CE) no 2026/97 del Consejo, de 6 de octubre de 1997, sobre la defensa contra las importaciones subvencionadas originarias de países no miembros de la Comu- nidad Europea (2) y, en particular, el apartado 9 de su artículo 13 y su artículo 15, Vista la propuesta presentada por la Comisión previa consulta al Comité consultivo, Considerando lo siguiente: (3) (4) A. DERECHOS PROVISIONALES (1) (2) En relación con las investigaciones antidumping y anti- subvenciones abiertas mediante sendos anuncios publi- cados en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas (3), la Comisión aceptó el 26 de septiembre de 1997, mediante la Decisión 97/634/CE (4), los compromisos ofrecidos por el Reino de Noruega y por 190 exporta- dores noruegos con respecto a los procedimientos anti- dumping y antisubvenciones relativos a las importa- ciones de salmón atlántico de piscifactoría originario de Noruega. El texto de los compromisos establece que el incumpli- miento de la obligación de informar trimestralmente sobre todas las transacciones de venta al primer cliente no vinculado de la Comunidad en el plazo prescrito, excepto en caso de fuerza mayor, se interpretaría como un incumplimiento del compromiso, de la misma forma (1) DO L 56 de 6. 3. 1996, p. 1; Reglamento cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 905/98 (DO L 128 de 30. 4. 1998, p. 18). (2) DO L 288 de 21. 10. 1997, p. 1. (3) DO C 235 de 31. 8. 1996, p. 18 y DO C 235 de 31. 8. 1996, p. 20. (4) DO L 267 de 30. 9. 1997, p. 81. que el incumplimiento de la obligación de vender el producto en cuestión en el mercado comunitario al precio mínimo estipulado en el compromiso o por encima del mismo. Durante el primer trimestre de 1999, dos empresas noruegas no presentaron un informe dentro del plazo previsto o bien vendieron el producto en cuestión en el mercado comunitario a un precio inferior al precio esti- pulado en su compromiso. Por lo que se refiere al cuarto trimestre de 1998, la Comisión tenía razones para pensar que otro exportador noruego vendió el producto en cuestión en el mercado comunitario a un precio que estaba por debajo del precio estipulado en su compro- miso. Por consiguiente, la Comisión tenía razones para pensar que estas tres empresas habían incumplido las cláusulas de sus compromisos y, por consiguiente, mediante el Reglamento (CE) no 1826/1999 de la Comisión (5) (en lo sucesivo denominado «el Reglamento del derecho provi- sional»), estableció derechos provisionales y compensato- rios sobre las importaciones de salmón atlántico de códigos piscifactoría NC ex 0302 12 00, ex 0304 10 13 y ex 0304 20 13 originario de Noruega y exportado por las tres empresas enumeradas en el anexo II de dicho la Comi- Reglamento. Mediante el citado Reglamento, sión suprimió a las empresas en cuestión del anexo de la Decisión 97/634/CE, en el que se enumeraban las empresas cuyos compromisos se habían aceptado. ex 0303 22 00, clasificado los en B. PROCEDIMIENTO ULTERIOR (5) Las tres empresas noruegas sujetas a derechos provisio- nales recibieron una comunicación por escrito referente a los hechos y las consideraciones esenciales sobre cuya base se habían establecido estos derechos provisionales. Se les ofreció asimismo la oportunidad de formular observaciones y de solicitar ser oídas. (5) DO L 223 de 24. 8. 1999, p. 3. L 325/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 12. 1999 (6) (7) (8) (9) (10) Todas las empresas noruegas interesadas formularon observaciones por escrito dentro del plazo establecido en el Reglamento del derecho provisional. Una vez reci- bidas estas observaciones, la Comisión recabó y examinó toda la información que consideró necesaria a efectos de la determinación definitiva de los presuntos incumpli- mientos. A este respecto, la investigación de la Comisión deter- minó que dos de las empresas a las que se había impuesto derechos provisionales no habían incumplido sus compromisos y debían ser reincorporadas a la lista de empresas que se benefician de una exención de dere- chos antidumping y compensatorios. Se informó a todos los exportadores de los principales hechos y considera- ciones sobre cuya base estaba previsto confirmar la aceptación de sus compromisos por parte de la Comi- sión. Por lo que se refiere a la otra empresa, Vie de France Norway AS (actualmente conocida como «Cuisine Solu- tions Norway AS»), que está sujeta a derechos provisio- nales, se informó de los hechos y consideraciones esen- ciales sobre cuya base se pretendía confirmar la retirada de la aceptación de su compromiso por la Comisión y recomendar el establecimiento de derechos antidumping y compensatorios definitivos y la percepción definitiva de los importes garantizados por los derechos provisio- nales. Se concedió, además, un plazo para presentar observaciones tras la comunicación de esta información. Las conclusiones de la Comisión a este respecto se exponen de forma más detallada en el Reglamento (CE) no 2592/1999 de la Comisión (1). No obstante, ninguna de las observaciones presentadas han modificado la conclusión de que deben establecerse derechos antidumping y antisubvenciones definitivos sobre las importaciones de salmón atlántico originario de Noruega y exportado por Vie de France AS (actual- mente conocida como «Cuisine Solutions Norway AS»). C. DERECHOS DEFINITIVOS Las investigaciones que dieron lugar a los compromisos concluyeron con una determinación final en cuanto al dumping y al perjuicio mediante el Reglamento (CE) no 1890/97 del Consejo (2) y con una determinación final en cuanto a la subvención y al perjuicio mediante el Reglamento (CE) no 1891/97 del Consejo (3). Si bien ambos Reglamentos quedaron derogados por el Regla- mento (CE) no 772/1999 del Consejo (4), los hechos y consideraciones en ellos expuestos siguen siendo válidos [considerando 19 del Reglamento (CE) no 772/1999]. (11) De conformidad con lo dispuesto en el apartado 9 del artículo 8 del Reglamento (CE) no 384/96 y en el apar- tado 9 del artículo 13 del Reglamento (CE) no 2026/97, el tipo de los derechos antidumping y compensatorios debe establecerse respectivamente sobre la base de los hechos establecidos en el contexto de la investigación (1) DO L 315 de 9. 12. 1999, p. 17. (2) DO L 267 de 30. 9. 1997, p. 1. (3) DO L 267 de 30. 9. 1997, p. 19. (4) DO L 101 de 16. 4. 1999, p. 1; Reglamento cuya última modifica- ción la constituye el Reglamento (CE) no 1895/1999 (DO L 233 de 3. 9. 1999, p. 1). que dio lugar al compromiso. A este respecto, y visto el considerando 107 del Reglamento (CE) no 1890/97 y el considerando 149 del Reglamento (CE) no 1891/97, se juzga que procede fijar los tipos del derecho antidum- ping y del derecho compensatorio al nivel y en la forma establecidos por el Reglamento (CE) no 772/1999. D. PERCEPCIÓN DEFINITIVA A LOS DERECHOS PROVI- SIONALES (12) Se ha concluido definitivamente que existió incumpli- miento de compromiso en el caso de uno de los tres exportadores respecto de los cuales se había considerado provisionalmente que habían incumplido sus compro- misos. Por consiguiente, se considera necesario que, en relación con este exportador, toda cantidad garantizada mediante y compensatorios sea percibida definitivamente al nivel de los derechos definitivos. provisionales antidumping derechos E. MODIFICACIÓN DEL ANEXO DEL REGLAMENTO (CE) No 772/1999 (13) Mediante el Reglamento (CE) no 2592/1999 la Comisión aceptó compromisos de dos nuevos exportadores, Normarine AS y Oskar Einar Rydbeck. De conformidad con el artículo 2 del Reglamento (CE) no 772/1999, la Comisión amplió también la exención de derechos anti- dumping y exportadores, añadiendo sus nombres al anexo de dicho Reglamento. compensatorios estos a (14) las todas vistas consideraciones En consecuencia, expuestas, debe modificarse el anexo del Reglamento (CE) no 772/1999 que exime a las partes en él enume- radas del derecho, de forma que se elimine la exención de Vie de France Norway AS. El anexo también debe actualizarse para tener en cuenta la exención ampliada a Normarine AS y Oskar Einar Rydbeck mediante el Regla- mento (CE) no 2592/1999, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 El anexo del Reglamento (CE) no 772/1999 se sustituirá por el anexo del presente Reglamento. Artículo 2 TARIC: Deben percibirse definitivamente los importes garantizados mediante los derechos antidumping y compensatorios provisio- nales establecidos mediante el Reglamento (CE) no 1826/1999 en relación con el salmón atlántico de piscifactoría originario de Noruega clasificado en los códigos NC ex 0302 12 00 (códigos 0302 12 00*22, 0302 12 00*23 y 0302 12 00*29), ex 0303 22 00 (códigos TARIC: 0303 22 00*21, 0303 22 00*22, 0303 22 00*23 y 0303 22 00*29), TARIC: 0304 10 13*21 y 0304 10 13*29) y ex 0304 20 13 (códigos TARIC: 0304 20 13*21 y 0304 20 13*29) y exportado por Vie de France AS, actualmente conocida como «Cusine Solutions Norway AS» (código adicional TARIC 8321). 0302 12 00*21, ex 0304 10 13 (códigos 17. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 325/3 El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. Artículo 3 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 13 de diciembre de 1999. Por el Consejo El Presidente S. HASSI L 325/4 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 12. 1999 LISTA DE EMPRESAS EXENTAS DE LOS DERECHOS ANTIDUMPING Y COMPENSATORIOS DEFINITIVOS ANEXO No de compromiso Nombre de la empresa Código TARIC adicional 3 7 8 11 13 15 16 17 20 21 22 23 24 26 27 31 32 33 35 36 39 41 42 43 44 46 47 48 50 Agnefest Seafood Aqua Export A/S Aqua Partner A/S Arctic Group International Artic Superior A/S A/S Aalesundfisk A/S Austevoll Fiskeindustri A/S Keco A/S Refsnes Fiskeindustri A/S West Fish Ltd Astor A/S Atlantic King Stranda A/S Atlantic Seafood A/S Borkowski & Rosnes A/S Brødrene Aasjord A/S Christiansen Partner A/S Clipper Seafood A/S Coast Seafood A/S Dafjord Laks A/S Delfa Norge A/S Domstein Salmon A/S Ecco Fisk & Delikatesse Edvard Johnsen A/S Eurolaks AS Euronor AS Fiskeforsyningen AS Fjord Aqua Group AS Fjord Trading Ltd. AS Fossen AS 8325 8100 8101 8109 8111 8113 8114 8115 8118 8119 8120 8121 8122 8124 8125 8129 8130 8131 8133 8134 8136 8138 8139 8140 8141 8143 8144 8145 8147 17. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 325/5 No de compromiso Nombre de la empresa Código TARIC adicional 51 52 53 58 60 61 62 66 67 72 75 76 77 79 80 82 83 85 87 92 93 96 98 100 101 104 105 107 108 111 112 113 114 Fresh Atlantic AS Fresh Marine Company AS Fryseriet AS Grieg Seafood AS Haafa fisk AS Hallvard Lerøy AS Atlantis Filetfabrikk AS Hydro Seafood Norway AS Hydrotech-gruppen AS Inter Sea AS Janas AS Joh. H. Pettersen AS Johan J. Helland AS Karsten J. Ellingsen AS Kr Kleiven & Co. AS Labeyrie Norge AS Lafjord Group AS Leica Fiskeprodukter Lofoten Seafood Export AS Marine Seafood AS Marstein Seafood AS Memo Food AS Misundfisk AS Naco Trading AS Namdal Salmon AS Nergård AS Nils Williksen AS Nisja Trading AS Nor-Food AS Nordic Group ASA Nordreisa Laks AS Norexport AS Norfi Produkter AS 8148 8149 8150 8300 8302 8303 8304 8159 8428 8174 8177 8178 8179 8181 8182 8184 8185 8187 8188 8196 8197 8200 8202 8206 8207 8210 8211 8213 8214 8217 8218 8223 8227 L 325/6 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 17. 12. 1999 No de compromiso Nombre de la empresa Código TARIC adicional 115 116 119 120 121 122 123 124 126 128 130 134 137 140 141 142 144 145 146 147 148 151 153 154 155 156 157 158 160 161 162 164 165 Norfood Group AS Norfra Eksport AS Norsk Akvakultur AS Norsk Sjømat AS Northern Seafood AS Nortrade AS Norway Royal Salmon Sales AS Norway Royal Salmon AS Norway Seafoods ASA Norwell AS Nova Sea AS Ok-Fish Kvalheim AS Pan Fish Sales AS Polar Seafood Norway AS Prilam Norvège AS Pundslett Fisk Rolf Olsen Seafood AS Ryfisk AS Rørvik Fisk-og fiskematforretning AS Saga Lax Norge AS Prima Nor AS Sangoltgruppa AS Scanfood AS Sea Eagle Group AS Sea Star International AS Sea-Bell AS Seaco AS Seacom AS Seafood Farmers of Norway Ltd AS Seanor AS Sekkingstad AS Sirena Norway AS Kinn Salmon AS 8228 8229 8232 8233 8307 8308 8309 8312 8314 8316 8235 8239 8242 8247 8248 8251 8254 8256 8257 8258 8259 8262 8264 8265 8266 8267 8268 8269 8271 8272 8273 8275 8276 17. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 325/7 No de compromiso Nombre de la empresa Código TARIC adicional 167 168 172 174 175 176 178 180 182 183 188 189 190 191 192 193 194 195 196 197 198 Fjord Seafood Leines AS SMP Marine Produkter AS Stjernelaks AS Stolt Sea Farm AS Storm Company AS Superior AS Terra Seafood AS Timar Seafood AS Torris Products Ltd. AS Troll Salmon AS Vikenco AS Wannebo International AS West Fish Norwegian Salmon AS Nor-Fa Food AS Westmarine AS F. Uhrenholt Seafood Norway AS Mesan Seafood AS Polaris Seafood AS Scanfish AS Normarine AS Oskar Einar Rydbeck 8278 8279 8283 8285 8286 8287 8289 8294 8298 8317 8322 8323 8324 8102 8625 A033 A034 A035 A036 A049 A050


title: Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös N:o 68/2000/EY, tehty 13 päivänä joulukuuta 1999, Sokrates-ohjelmasta annetun peruspäätöksen muuttamisesta Turkin sisällyttämiseksi ohjelmaan kuuluviin maihin

eurovoc_concepts:
European cooperation
Türkiye
action programme
aid recipient
education policy
international negotiations

formats: html pdf print

text: 14. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 10/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 68/2000/EY, tehty 13 päivänä joulukuuta 1999, Sokrates-ohjelmasta annetun peruspäätöksen muuttamisesta Turkin sisällyttämiseksi ohjelmaan kuuluviin maihin EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka 5) ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 149 ja 150 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), Sen ohella että tällainen periaatteellinen avautuminen on konkreettinen osoitus Euroopan unionin lukuisia kertoja esiin tuomasta halusta kehittää alakohtaista yhteistyötä Turkin kanssa, se myös mahdollistaa valmistelu- ja tiedo- tustoimiin ryhtymisen, jotta Turkki voi osallistua täysi- asianomaiseen ohjelmaan tai kehitteillä painoisesti olevaan uuteen puiteohjelmaan, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon (3), OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (4), sekä katsovat seuraavaa: 1) 2) 3) 4) Yhteisön Sokrates-toimintaohjelma on perustettu 14 päivänä maaliskuuta 1995 tehdyllä Euroopan parla- mentin ja neuvoston päätöksellä N:o 819/95/EY (5). Turkki ei osallistu tähän toimintaohjelmaan. Turkki on assosioitunut maa, jonka yhteyksiä yhteisöön on vahvistettu voimakkaasti tulliliiton lopullisen vaiheen voimaantulolla. perustettuja Tulliliitolla kaupallisia yhteyksiä olisi vahvistettava yleissivistävän ja ammatil- lisen koulutuksen sekä nuorisoon liittyvien toimien aloilla tiiviimmällä yhteistyöllä. taloudellisia ja Toisaalta tämän päätöksen kohteena olevan ja Turkin osallistumisen mahdollistavan, mainitun ohjelman perus- tamista koskevan päätöksen muuttamisen ja maan osal- listumiseen liittyviä yksityiskohtaisia (erityisesti rahoituk- seen liittyviä) sääntöjä koskevien neuvottelujen päätty- misen sekä toisaalta niiden päättymisen ja Turkin tosi- asiallisen osallistumisen välisen ajan voidaan odottaa muodostuvan pitkäksi. (1) EYVL C 186, 26. 6. 1996, s. 8. (2) EYVL C 158, 26. 5. 1997, s. 74. (3) EYVL C 293, 13. 10. 1999, s. 23. (4) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 25. helmikuuta 1999 (EYVL C 153, 1. 6. 1999, s. 19), neuvoston yhteinen kanta, vah- vistettu 12. heinäkuuta 1999 (EYVL C 249, 1. 9. 1999, s. 1) ja Euroopan parlamentin päätös, lokakuuta 1999 (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (5) EYVL L 87, 20. 4. 1995, s. 10. tehty 28. 1 artikla Korvataan päätöksen N:o 819/95/EY 7 artiklan 3 kohdan toinen virke seuraavasti: ”Tähän ohjelmaan voivat osallistua Kypros, Malta ja Turkki näiden maiden kanssa EFTA-maihin sovellettavia sääntöjä lähtökohtana pitäen sovittavia menettelyjä noudattaen vahvistettujen lisämäärärahojen perusteella sekä noudattaen voimassa olevan varainhoitoasetuksen 3 artiklan sään- nöksiä. ” 2 artikla Tämän päätöksen tarkoituksena on mahdollistaa mahdolli- simman pian Turkin osallistuminan Sokrates-ohjelmaan sen nykyisessä muodossa kokonaan tai osittain sikäli, kun neuvot- telut sen sallivat sekä kaikkien valmistelu- tai tiedotustoimien aloittaminen tähän ohjelmaan tai tulevaan puiteohjelmaan (2000—2004) osallistumista silmällä pitäen. 3 artikla Turkin mainittuun ohjelmaan osallistumisen tavoitteena on mahdollistaa tosiasiallinen vaihtotoiminta kyseisten kahden osapuolen nuorison ja nuorison ohjaamisesta vastaavan henki- lökunnan välillä pitäen arvossa osapuolten kielellistä, sivistyk- sellistä ja kulttuurillista monimuotoisuutta perustamissopi- muksen 149 artiklan 1 kohdan mukaisesti sekä kunnioittaen vähemmistöjen oikeuksia. L 10/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 14. 1. 2000 4 artikla Euroopan parlamentille ilmoitetaan tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi toteutetuista eri toimenpi- teistä. Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 5 artikla Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 1999. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies N. FONTAINE Puheenjohtaja S. HASSI


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2363/99 von Alexander de Roo (Verts/ALE) an die Kommission. Verwertung von Bleiakkus.

eurovoc_concepts:
Belgium
France
Netherlands
directive (EU)
electricity storage device
environmental protection
export of waste
hazardous waste
inorganic acid
lead
metal pollution
soil pollution
waste recycling
water pollution
water treatment

text: C 225 E/114 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/121) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2363/99 von Alexander de Roo (Verts/ALE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Verwertung von Bleiakkus Hat die Kommission den Artikel (cid:132)Giftige afdankertjes(cid:147) ((cid:132)Giftige Altlasten(cid:147)) (Milieudefensie, September 1999) zur Kenntnis genommen, in dem von der Ausfuhr von 30. 000 Tonnen alter Bleiakkus aus den Niederlanden nach Belgien und Frankreich berichtet wurde (83 % nach Belgien, 16 % nach Frankreich)? Das Niederl(cid:228)ndische Ministerium f(cid:252)r Wohnungswesen, Raumordnung und Umwelt hat im Fr(cid:252)hjahr 1999 eine erneute Genehmigung f(cid:252)r den Export von 2. 500 Tonnen Bleiakkus in die Recyclcingfabrik FMM in Br(cid:252)ssel erteilt. Der Zeitschrift Le Soir IllustrØ zufolge ist FMM ein gro(cid:223)er Verschmutzer im Br(cid:252)sseler Stadtteil Anderlecht. Eine Bodenprobe vor dem Eingang der Fabrik enthielt 20 % Blei. Der Journalist J. M. Veszely von Le Soir IllustrØ berichtet: (cid:132)Die Filter werden nicht rechtzeitig ersetzt. Die Abwasserkl(cid:228)ranlage arbeitet nicht ordnungsgem(cid:228)(cid:223) und besitzt eine zu geringe Kapazit(cid:228)t. Das Kl(cid:228)rbecken ist st(cid:228)ndig verschlickt. Die Schwefels(cid:228)ure geht nach der Denaturierung geradewegs in die Kanalisation. Von Recycling kann also keine Rede sein. (cid:147) In der Verordnung (EWG) Nr. 259/93 (1) zur (cid:220)berwachung und Kontrolle der Verbringung von Abf(cid:228)llen in der, in die und aus der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft hei(cid:223)t es in Kapitel B Artikel 6, Absatz 5: (cid:132)Die Anlage muss (cid:252)ber eine angemessene technische Kapazit(cid:228)t verf(cid:252)gen, damit die betreffenden Abf(cid:228)lle ohne Gef(cid:228)hr- dung der menschlichen Gesundheit oder der Umwelt verwertet werden k(cid:246)nnen. (cid:147) Stimmt die Kommission mir darin zu, da(cid:223) dieses (cid:132)Zentrum(cid:147) Vorschriften der Verordnung zu erf(cid:252)llen? technisch nicht in der Lage ist, die Welche Ma(cid:223)nahmen gedenkt die Kommission zu ergreifen, um diese Praktiken zu unterbinden bzw. zu verh(cid:252)ten? (1) ABl. L 30 vom 6. 2. 1993, S. 1. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (17. Januar 2000) Die vom Herrn Abgeordneten genannten Bestimmungen der Verordnung (EWG) Nr. 259/93 des Rates vom 1. Februar 1993 zur (cid:220)berwachung und Kontrolle der Verbringung von Abf(cid:228)llen in der, in die und aus der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft, insbesondere Artikel 6 Absatz 5 vierter Gedankenstrich, spiegelt den allgemeinen Grundsatz einer umweltvertr(cid:228)glichen Verwertung von Abf(cid:228)llen gem(cid:228)(cid:223) Artikel 4 der Richtlinie Juli 1975 (cid:252)ber Abf(cid:228)lle (1) wieder. Dieser Artikel verpflichtet die 75/442/EWG des Rates vom 15. Mitgliedstaaten, die erforderlichen Ma(cid:223)nahmen zu treffen, um sicherzustellen, da(cid:223) die Abf(cid:228)lle verwertet oder beseitigt werden, ohne die menschliche Gesundheit zu sch(cid:228)digen, und ohne Verfahren oder Methoden anzuwenden, die die Umwelt gef(cid:228)hrden k(cid:246)nnten. Zur Durchf(cid:252)hrung dieses Artikels sieht die Richtlinie vor, da(cid:223) alle Einrichtungen oder Unternehmen, die eine Verwertung vornehmen, einer Betriebsgenehmigung bed(cid:252)rfen. Nach der Richtlinie 91/689/EWG des Rates vom 12. Dezember 1991 (cid:252)ber gef(cid:228)hrliche Abf(cid:228)lle (2) kann die Betriebsgenehmigung auch durch eine einfache Registrierung ersetzt werden, sofern bestimmte Bedingungen erf(cid:252)llt sind. Eine dieser Bedingungen ist, da(cid:223) bei Art und Menge der Abf(cid:228)lle und bei den Verwertungsverfahren die Bestimmungen von Artikel 4 der Richtlinie 75/442/EWG eingehalten werden. Ferner mu(cid:223) ein Mitgliedstaat, der die Betriebsgenehmigung durch eine einfache Registrierung ersetzen m(cid:246)chte, dies der Kommission mitteilen. Die Kommission hat von Belgien eine entsprechende Mitteilung nicht erhalten. Der Kommission ist nicht bekannt, unter welchen Bedingungen Bleiakkus in dem vom Herrn Abge- ordneten genannten Recyclingunternehmen verwertet werden. Sie wird sich an die belgischen Beh(cid:246)rden f(cid:252)r entsprechende Angaben wenden, aufgrund derer sie entscheiden wird, ob ihrerseits weitere Ma(cid:223)nahmen eingeleitet werden m(cid:252)ssen. (1) ABl. L 194 vom 25. 7. 1975. (2) ABl. L 377 vom 31. 12. 1991


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2337/99 af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen. Livstruende fare for helbredet som følge af radioaktiv stråling fra mobiltelefoner.

eurovoc_concepts:
cancer
health policy
health risk
medical research
mobile phone
non-ionising radiation
public health
quality of life
trauma

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/107 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (11. januar 2000) Kommissionen har hele tiden lagt stor v(cid:230)gt p(cid:229) nuklear sikkerhed i forbindelse med udvidelsen. Dette 1. omr(cid:229)de vil fortsat blive gjort til genstand for undersłgelser og stłtteaktioner fra Kommissionens side, inden tiltr(cid:230)delsen bliver en realitet. Kommissionen er g(cid:229)et ind i et n(cid:230)rmere samarbejde med sikker- hedsmyndighederne i ansłgerlandene for at styrke deres ressourcer og uafh(cid:230)ngighed og derved udbrede den nukleare sikkerhedskultur, der har udviklet sig i F(cid:230)llesskabet. 2. Kommissionens politik vedrłrende disse emner er klart skitseret i Agenda 2000 fra juli 1997, hvor reaktorerne p(cid:229) kernekraftv(cid:230)rkerne i ansłgerlandene er opdelt i tre kategorier: reaktorer af vestlig design, anl(cid:230)g af sovjetisk design, som kan opgraderes, s(cid:229) de lever op til internationale sikkerhedsstandarder, og enheder af sovjetisk design, som ikke kan opgraderes til en rimelig pris. Kommissionen har gentagne gange sagt, at den tredje kategori af kernekraftv(cid:230)rker, der er i drift i ansłgerlandene, skal lukkes, s(cid:229) snart det er praktisk muligt, som led i en omfattende energiplan. Det g(cid:230)lder for Bohunice V-1 i Slovakiet og for Ignalina-kernekraftv(cid:230)rket i Litauen, samt enhederne 1-4 p(cid:229) kernekraftv(cid:230)rket Kozloduy i Bulgarien. Kommissionen har haft intense og frugtbare drłftelser herom med myndighederne i ansłgerlandene. 3. I den anden af de periodiske rapporter om ansłgerlandenes fremskridt mod tiltr(cid:230)delse fra 13. oktober 1999 udtrykte Kommissionen tilfredshed med, at myndighederne i Litauen og Slovakiet havde besluttet i lłbet af kort tid at nedlukke reaktorerne p(cid:229) Ignalina-kraftv(cid:230)rket og Bohunice V-1. Kommissionen udtrykte ogs(cid:229) tilfredshed med at v(cid:230)re n(cid:229)et til enighed med Bulgarien om, at Kozloduy 1-4 skulle nedlukkes snarest muligt. Kommissionen anser disse beslutninger for at v(cid:230)re et udtryk for landenes interesse i integrationen og som et vigtigt bidrag til den nukleare sikkerhed i Europa. Kommissionen vil naturligvis forts(cid:230)tte dialogen p(cid:229) dette omr(cid:229)de med de berłrte myndigheder. 4. Den litauiske sikkerhedsmyndighed słrger lłbende for, at sikkerhedsbestemmelserne i programmet til forbedring af sikkerheden implementeres ved driften af atomreaktorerne. Driftstilladelsen afh(cid:230)nger af, om resultaterne af sikkerhedsrevisionerne og sikkerhedsevalueringsrapporterne er i orden. Kommissionen stłtter den litauiske sikkerhedsmyndighed og dennes arbejde med midler fra PHARE-programmet. (2000/C 225 E/109) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2337/99 af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Livstruende fare for helbredet som fłlge af radioaktiv str(cid:229)ling fra mobiltelefoner Ifłlge svenske videnskabsm(cid:230)nds seneste undersłgelser og udtalelser fra andre specialister i spłrgsm(cid:229)l om offentlig sundhed volder mobiltelefoners radioaktive str(cid:229)linger alvorlige skader p(cid:229) den menneskelige organisme og kan blandt andet for(cid:229)rsage hjernesvulster, akustiske neuroser og generelle funktionsskader. Kan Kommissionen oplyse, hvilke politiske foranstaltninger den har til hensigt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte med henblik p(cid:229) at sikre risikofri mobiltelefoni og beskytte borgernes helbred? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (17. januar 2000) Kommissionen har noteret sig bekymringen for potentielle skadevirkninger for helbredet p(cid:229) grund af elektromagnetiske felter. R(cid:229)det og Parlamentet vedtog den 9. marts 1999 direktiv 1999/5/EF om radio- og teleterminaludstyr samt gensidig anerkendelse af udstyret overensstemmelse (1). I dette direktiv fasts(cid:230)ttes de krav, radiosendere skal opfylde, fłr de markedsfłres og anvendes. Det fasts(cid:230)ttes endvidere, at medlemsstaterne kan begr(cid:230)nse driften af hensyn til sundheden, bl. a. ved at kr(cid:230)ve visse minimumafstande mellem senderen og offentlig- heden. C 225 E/108 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 R(cid:229)det vedtog den 12. juli 1999 efter forslag af Kommissionen henstilling 1999/519/EF (2) om begr(cid:230)nsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter. Heri tages der hensyn til den videnskabelige udtalelse fra Den Internationale Kommissionen for Ikke-ioniserende Str(cid:229)ling, som blev stłttet af Kommis- sionens videnskabelige styringskomitØ, der henviste til konstaterede virkninger for den menneskelige sundhed af uds(cid:230)ttelse for elektromagnetiske felter. I denne sammenh(cid:230)ng skal det bem(cid:230)rkes, at en omfattende forskning i Europa i det sidste ti(cid:229)r i projekter under den koordinerede aktion COST 244 og 244A ikke har p(cid:229)vist nogen reproducerbare skadevirkninger for sundheden ved det niveau af radiofrekvensemissioner, der er typisk for mobiltelefoner og sendemaster. Hvis der er skadelige virkninger for sundheden, kan det kun v(cid:230)re en langfristet virkning, der stadig er ukendt. Derfor błr forskningen fortsat forsłge at m(cid:229)le s(cid:229)danne langtidsvirkninger. Resultaterne af den igangv(cid:230)rende og fremtidige forskning p(cid:229) dette omr(cid:229)de vil blive behandlet i sammenh(cid:230)ng med den rapporteringsprocedure, der er fastsat i henstillingens tekst. I sammenh(cid:230)ng med det femte rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration fasts(cid:230)ttes der under programmet om livskvalitet og forvaltning af bioressourcer under aktion IV »Miljł og Sundhed« en specifik forskning om virkninger for sundheden af elektromagnetisk str(cid:229)ling, herunder is(cid:230)r epidemiologiske og biomedicinske studier, der skal bestemme de mulige virkninger med tilknytning til ikke-ioniserende str(cid:229)ling, is(cid:230)r fra mobiltelefoner og antenner (punkt 2 i programmet om livskvalitet (3)). Flere projekter fra den fłrste indkaldelse til dette program vil blive iv(cid:230)rksat om kort tid. (1) (2) (3) EFT L 91 af 7. 4. 1999. EFT L 199 af 30. 7. 1999. Kommissionens beslutning C/99/493 af 4. marts 1999. (2000/C 225 E/110) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2341/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Gen(cid:229)bning af kr(cid:230)fthospitalet i Kifisia Som fłlge af de łdel(cid:230)ggelser af kr(cid:230)fthospitalet Agii Anargiri, jordsk(cid:230)lvet for(cid:229)rsagede, st(cid:229)r 2. 500 kr(cid:230)ft- patienter, der er under livsvigtig behandling, nu uden mulighed for at forts(cid:230)tte denne behandling, fordi der er ventelister p(cid:229) de andre kr(cid:230)fthospitaler. Den gr(cid:230)ske regering har foresl(cid:229)et, at visse af hospitalets afdelinger flyttes, eller at afdelinger og laboratorier lukkes eller overfłres til lokaliteter, der ikke hłrer under hospitaler. Hospitalets videnskabelige udvalg mener imidlertid ikke, at dette er heldigt for patienternes videre behandling, og har derfor foresl(cid:229)et, at hospitalet flyttes til ledige og tilstr(cid:230)kkeligt store lokaliteter i eksisterende hospitaler, som udvalget har udpeget, og som allerede har accepteret denne lłsning. Kan Kommissionen oplyse, om der kan gives tilskud til at d(cid:230)kke en del af udgifterne i forbindelse med hospitalets midlertidige flytning, som foresl(cid:229)et af det videnskabelige udvalg og indtil opfłrelsen af det nye hospital er tilendebragt? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (20. januar 2000) Kommissionen kan overveje en eventuel medfinansiering af en midlertidig flytning eller en geninstallering af kr(cid:230)fthospitalet i Kifisia, hvis de gr(cid:230)ske myndigheder anmoder herom og p(cid:229) grundlag af detaljerede oplysninger om udgifternes art. De nationale myndigheder har enekompetence, n(cid:229)r det g(cid:230)lder valget af en lłsning


title: WRITTEN QUESTION E-2294/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Council. Amendment to the EU chocolate directive.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
confectionery product

text: 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/45 The Commission believes that the common position adopted by the Council safeguards all the interests at stake, including those of the developing countries. The substance of the common position corresponds to a large extent to the wishes expressed by Parliament at first reading. It has now been sent to Parliament for a second reading. (1) OJ L 228, 16. 8. 1973. (2) COM(95) 722 final. (2000/C 303 E/040) WRITTEN QUESTION E-2294/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Council (13 December 1999) Subject: Amendment to the EU chocolate directive In late October the Council adopted an amendment to the EU chocolate directive which results in a lowering of the cocoa standard for chocolate. Once the amended directive enters into force, chocolate producers will be able to use cheaper raw materials which are cocoa substitutes. In eight of the fifteen EU Member States the term (cid:145)chocolate(cid:146) is currently limited to products with 25 % cocoa components, 14 % milk and no vegetable fat. This amendment to the cocoa directive will inflict serious social and economic damage on the cocoa- producing countries and the cocoa farmers. Moreover, the amended directive is clearly at variance with the international cocoa agreement of 1995 in which all cocoa-importing countries, including the fifteen Member States of the EU, undertook to encourage consumption of cocoa. Can the Commission answer the following: 1. Who (Commission, Member States, chocolate producers) took the first step towards a lowering of the cocoa standard? 2. On the basis of what arguments and/or documents did the Council approve a lowering of the cocoa standard? 3. What EU Member States were advocates of a lowering of the cocoa standard? What arguments and/or documents have these Member States used in support of their position? 4. Did the Council carry out a study of the social and economic effects on the cocoa-producing countries and their farmers before lowering the cocoa standard? If so, what were the results of the study? If not, why did the Council neglect to carry out such a study, given the far-reaching social and economic impact on the cocoa-producing countries and their farmers? 5. Can the amended chocolate directive with the lower cocoa standard be reconciled with the interna- tional cocoa agreement of 1995 which sought to encourage the consumption of cocoa? If so, what are the Council(cid:146)s arguments in support of this position? Reply (10/11 April 2000) As a preliminary remark, the Council would draw the Honourable Member(cid:146)s attention to the fact that the common position adopted by the Council with a view to the adoption of the Directive of the European Parliament and of the Council relating to cocoa and chocolate products maintains, for all the products in question, the minimum content of cocoa butter or total dry cocoa matter laid down by Directive 73/241/ EEC currently in force. It is therefore not a question of reducing the cocoa content, as the Honourable Member claims, but rather of permitting the addition of vegetable fats other than cocoa butter up to a maximum of 5 % of the finished product (cf. Article 2(1) of the common position), as some Member States already authorise the use of vegetable fat. The Council would point out that it decided to restrict these vegetable fats to six fats of tropical origin defined according to technical and scientific criteria as equivalents to cocoa butter, and C 303 E/46 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 that enzyme treatment of these fats is prohibited. (A seventh fat (cid:141) coconut oil (cid:141) is allowed only for the manufacture of ice-creams and similar frozen products. ) In the common position referred to at the beginning of this reply, the Council judged that certain vertical Directives relating to foods should be simplified in order to take account only of the essential requirements to be met by the products they cover in order that those products may move freely within the internal market. The aim is not only to guarantee the single nature of the internal market but also to provide the consumer with correct, neutral and objective information in addition to the list of ingredients. With regard to the social and economic impact on the cocoa-producing countries, Commission officials submitted a preliminary study of the impact of the proposed Directive on those countries producing cocoa and vegetable fats before the Council adopted its common position. In that preliminary study, the Commission concluded that the proposed Directive would probably not have any negative impact on the countries concerned. A second study will be initiated in order to remove any lingering doubts. Regarding the same question, the Council makes provision in Article 2(4) of its common position for the Commission to carry out a study of the Directive(cid:146)s impact on the economies of those countries producing cocoa and other vegetable fats after the Directive in question enters into force. The Council would suggest that the Honourable Member contact the Commission directly for more details. With specific regard to question 3, the Council would suggest that the Honourable Member contact the Member States themselves as it is not the Council(cid:146)s responsibility to provide details of individual positions. (2000/C 303 E/041) WRITTEN QUESTION P-2300/99 by Rosa MiguØlez Ramos (PSE) to the Commission (29 November 1999) Subject: Future of the European shipbuilding industry On several occasions since the crisis of 1973, European shipyards have undergone restructuring leading to job losses and slumps in regions whose prosperity depended on shipbuilding and its role as a driving force for other economic sectors. The Commission has itself acknowledged the continued decline in prices. Between January 1997 and March 1999 prices of newly built vessels fell by between 15 and 31,5 per cent. The explanation for this lies primarily in the fact that certain Asian countries, South Korea notably, sell their products at a loss, with prices sometimes 30 per cent below European prices. Sizeable subsidies enable them to pursue such commercial dumping practices. Over and above the tentative measures announced by the Council of Industry Ministers on 9 November last, what emergency measures is the Commission prepared to take in support of European shipyards so as to guarantee their survival? Did the Commission take account of an international climate dominated by unfair practices on the part of South Korea in deciding to demand the return of 18 451 million pesetas granted in the form of tax credits to the shipbuilding industry in Spain, which it considered to be State aid? What measures does the Commission intend to take to protect existing shipbuilding jobs in the European Union? How does it intend to guarantee the future of this sector, and the thousands of working people who depend on it? What proposals will the Commission be taking to the first round of talks in Seattle at the end of this year with a view to shielding the European shipbuilding industry from the unfair practices in which third countries indulge?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2308/99 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen. Mont Blanc-tunnellen.

eurovoc_concepts:
Switzerland
agreement (EU)
environmental protection
high-speed transport
quality of life
road traffic
transport accident
transport network
tunnel

text: C 225 E/94 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Det v(cid:230)kker bekymring, at havskildpadder, som fanges i cubanske farvande, ogs(cid:229) hłrer til de andre 4. lande i det caribiske hav, s(cid:229)ledes at aflivning af disse skildpadder og eksport af deres skjolde ogs(cid:229) vil p(cid:229)virke andre landes populationer. Hvordan agter Kommissionen at forholde sig til dette spłrgsm(cid:229)l? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (11. januar 2000) Kommissionen er klar over, at den cubanske regering har forelagt to forslag med henblik p(cid:229) begr(cid:230)nset genoptagelse af den internationale handel med karetteskildpadder for CITES-parternes 11. konference. Selv om F(cid:230)llesskabet ikke er part i CITES, vil Kommissionen alligevel frems(cid:230)tte et forslag for R(cid:229)det med henblik p(cid:229) at f(cid:229) medlemsstaterne til at indtage et f(cid:230)lles standpunkt p(cid:229) partskonferencen, da regulering af handelen med vilde dyr og planter hłrer under F(cid:230)llesskabets befłjelser under R(cid:229)dets Forordning (EF) nr. 338/97 af 9. december 1996 om beskyttelse af vilde dyr og planter ved kontrol af handelen hermed (1). Kommissionens forslag vil blive fremsat i forbindelse med de CITES-kriterier for nedgradering, der n(cid:230)vnes af det (cid:230)rede medlem, og som omfatter forslagets indvirkning p(cid:229) artens bevarelse i cubanske farvande og andre steder. (1) EFT L 61 af 3. 3. 1997. (2000/C 225 E/093) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2308/99 af Glyn Ford (PSE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Mont Blanc-tunnellen Efter tragedien tidligere p(cid:229) (cid:229)ret i Mont Blanc-tunnellen, hvor mindst 35 menneskeliv gik tabt, kunne man konstatere, at en medvirkende (cid:229)rsag til ulykken var den enorme v(cid:230)kst i trafikm(cid:230)ngden, der har fundet sted i de seneste (cid:229)rtier (cid:129) har Kommissionen p(cid:229) denne baggrund tilbudt at assistere Frankrig og Italien med at finde frem til alternative transportformer, eventuelt jernbanedrift, der kan modvirke t(cid:230)t trafik og samtidig forbedre miljłet for de mennesker, der bor lige ved tunnelruten? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (24. januar 2000) Den stadig voksende trafik p(cid:229) landevejene er et generelt problem i Europa, som sk(cid:230)rpes af forholdene i et s(cid:229) indelukket centralt beliggende omr(cid:229)de som Alperne. For at bidrage til at aflaste landevejstrafikken stłtter F(cid:230)llesskabet bl. a. projektet til oprettelse af en hłjhastighedslinje til kombitransport Lyon-Torino-(Triest) og fjernelsen af flaskehalsene ved Modane-bane- g(cid:229)rden og godsbanestr(cid:230)kningen AmbØrieu-Modane-Torino, i lłbet af 2001. Derudover (cid:229)bner den aftale om landtransport, der blev undertegnet i juni sidste (cid:229)r mellem F(cid:230)llesskabet og Scweiz, mulighed for at udbygge alternative vejsstr(cid:230)kninger i alperegionen beregnet til tunge kłretłjer. Endelig stłtter F(cid:230)llesskabet som led i det femte rammeprogram forskning og udvikling af teknik, som kan bidrage til at mindske risicine for og konsekvenserne af ulykker i tunneller


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2259/99 af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen. Skattedrøftelser.

eurovoc_concepts:
European tax cooperation
data collection
proposal (EU)

text: C 219 E/130 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frits Bolkestein (27. januar 2000) Som svar p(cid:229) det (cid:230)rede medlems spłrgsm(cid:229)l skal der i forbindelse med Domsstolens dom af 24. september 1998 i sag C-76/97 (T(cid:246)gel/Nieder(cid:246)sterreichische Gebietskrankenkasse) fłrst głres opm(cid:230)rksom p(cid:229), at udrykningskłrsel og sygetransport hłrer under kategori 2 i bilag I A til direktiv 92/50/E(cid:216)F (1) om samordning af fremgangsm(cid:229)derne ved indg(cid:229)else af offentlige tjenesteydelsesaftaler, hvis v(cid:230)rdien af trans- porttjenesteydelsen overstiger v(cid:230)rdien af redningstjenesten og sygebehandlingen i forbindelse med trans- porten. I s(cid:229) fald skal sygetransporterne udbydes i EU, n(cid:229)r den t(cid:230)rskelv(cid:230)rdi, der er fastsat i direktivet, overskrides. Ordren skal tildeles p(cid:229) grundlag af den laveste pris eller p(cid:229) grundlag af det łkonomisk mest fordelagtige bud. Andre kriterier for ordretildeling er der ikke. Kommissionen har p(cid:229) det seneste modtaget flere klager fra private persontransportvirksomheder vedrł- rende denne problemstilling. Klagerne drejer sig om forhold i flere delstater. Det forlyder, at ambulance- og sygetransportydelser i nogle delstater ikke udbydes i henhold til reglerne. Kommissionen har taget fat p(cid:229) dette problem og er ved at undersłge udbudspraksis i de berłrte delstater. Desuden undersłger den, hvorvidt de relevante ambulancetjenesteforskrifter er i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 92/50/E(cid:216)F. N(cid:229)r disse undersłgelser er afsluttet, vil Kommissionen overveje, om den skal gribe ind, og hvilke af de midler, den har i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidligere artikel 169), den i bekr(cid:230)ftende fald skal tage i anvendelse for at imłdeg(cid:229) eventuelle brud p(cid:229) EF-traktaten i forbindelse med tildeling af ordrer om ambulance- og sygetransporttjenesteydelser. (1) EFT L 209 af 24. 7. 1992. (2000/C 219 E/162) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2259/99 af Theresa Villiers (PPE-DE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Skattedrłftelser Kommissionens forslag fra 1998 om ajourfłring af EU-bestemmelserne om gensidig bistand mellem skattemyndigheder ved inddrivelse af fordringer (KOM)(1998) 364 er ved at blive behandlet i R(cid:229)det. Pressens beretninger tyder p(cid:229), at der i R(cid:229)dets arbejdsgruppe om finansielle spłrgsm(cid:229)l er bred enighed om karakteren af de oplysninger, som myndighederne skal forel(cid:230)gge, n(cid:229)r de anmoder om bistand. Beretnin- gerne har ogs(cid:229) omtalt et forslag fra den spanske regering om at neds(cid:230)tte en arbejdsgruppe for at drłfte disse spłrgsm(cid:229)l. Vil Kommissionen af hensyn til (cid:229)benheden kommentere disse initiativer og forel(cid:230)gge Parlamentet enkelthederne af det arbejde, der bliver udfłrt i arbejdsgruppen, og en tilkendegivelse af Kommissionens egne synspunkter i disse spłrgsm(cid:229)l? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (21. december 1999) Kommissionens forslag (1) til Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv om (cid:230)ndring af direktiv 76/308/E(cid:216)F om importafgifter og told har v(cid:230)ret gennem fłrstebehandling i gensidig bistand ved inddrivelse af bl. a. Parlamentet under den f(cid:230)lles beslutningstagningsprocedure. P(cid:229) baggrund af Parlamentets forslag fremlagde Kommissionen et (cid:230)ndret forslag (2). Dette forslag behandles i łjeblikket i en af R(cid:229)det nedsat arbejdsgruppe, og s(cid:229) snart man er n(cid:229)et til enighed, bliver forslaget sendt tilbage til Parlamentet til andenbehandling. Den ad hoc-arbejdsgruppe om skatteunddragelse, som blev nedsat p(cid:229) baggrund af et forslag fra den spanske regering, har ikke til opgave at drłfte dette spłrgsm(cid:229)l. 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/131 Spłrgsm(cid:229)l, der vedrłrer arbejdet i denne arbejdsgruppe, skal stiles til R(cid:229)det. (1) (2) EFT C 269 af 28. 8. 1998. EFT C 179 af 24. 6. 1999. (2000/C 219 E/163) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2263/99 af Ewa Hedkvist Petersen (PSE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Fremme af samarbejde i Barentsomr(cid:229)det Samarbejdet i Barentsomr(cid:229)det er ud fra et sikkerhedspolitisk synspunkt en meget vigtig del af den nordlige dimension. I Barentsomr(cid:229)det findes mange miljłm(cid:230)ssige og sociale udfordringer s(cid:229)vel som udfordringer for transporter, som m(cid:229) lłses, s(cid:229)fremt der skal opn(cid:229)s f(cid:230)lles sikkerhed i vor del af EU og i verden. Kan det finske formandskab oplyse: Hvilke konklusioner den drager af den konference om den nordlige dimension, der blev afholdt den 11. (cid:141) 12. november i (cid:229)r, for at fremme udvikling, samarbejde og sikkerhed i Barentsomr(cid:229)det? Svar (14. februar 2000) Som bekendt l(cid:230)gger Unionen stor v(cid:230)gt p(cid:229) initiativet vedrłrende den nordlige dimension. Det overordnede m(cid:229)l for Unionens initiativ vedrłrende den nordlige dimension er at arbejde sammen med tredjelande i omr(cid:229)det for at styrke europ(cid:230)isk sikkerhed, stabilitet, demokratiske reformer og b(cid:230)redygtig udvikling i Nordeuropa. Tredjelandene i Barentsomr(cid:229)det, Island, Norge og Den Russiske Fłderation, er vigtige partnere i den nordlige dimension. Alle tre deltog konstruktivt i ministerkonferencen i Helsingfors og vil naturligvis v(cid:230)re omfattet af det t(cid:230)ttere samarbejde, der omtales i formandskabets konklusioner fra denne konference. I disse konklusioner fremh(cid:230)ves det, at initiativet vedrłrende den nordlige dimension tager sigte p(cid:229) at fremme udvikling, samarbejde og sikkerhed i Barentsomr(cid:229)det og i det nordeurop(cid:230)iske omr(cid:229)de som helhed. Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Helsingfors anmodede Kommissionen om i t(cid:230)t samarbejde med R(cid:229)det og i samr(cid:229)d med regionens partnerlande i den nordlige dimension at udvikle en handlingsplan for dette initiativ. Formandens konklusioner fra ministerkonferencen fremh(cid:230)ver yderligere den rolle, som de nuv(cid:230)rende regionale organer vil spille i det fremtidige arbejde med initiativet vedrłrende den nordlige dimension, bl. a. Det Euro-arktiske Barentsr(cid:229)d. I konklusionerne fra młdet i Helsingfors anses de regionale organer for at have en s(cid:230)rlig rolle som instrumenter til identificering og gennemfłrelse af f(cid:230)lles prioriteter vedrłrende den nordlige dimension. Fremme af udvikling, samarbejde og sikkerhed i Barentsomr(cid:229)det er derfor en integrerende del af det kommende arbejde inden for initiativet vedrłrende den nordlige dimension


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2424/99 di Roberta Angelilli (UEN) alla Commissione. Riconoscimento dello sport all'interno del trattato.

eurovoc_concepts:
principle of subsidiarity
social role
sport

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/159 Le informazioni fornite sembrano tuttavia indicare l(cid:146)esistenza di problemi in merito al luogo in cui verr(cid:224) situato l(cid:146)impianto in questione e la Commissione ritiene che, nella fattispecie, possa trovare applicazione la direttiva 97/11/CE del Consiglio del 3 marzo 1997 che modifica la direttiva 85/337/CEE concernente la valutazione dell(cid:146)impatto ambientale di determinati progetti pubblici e privati (4). La Commissione adotter(cid:224) tutte le misure necessarie per garantire il rispetto della normativa comunitaria ed in particolare della direttiva da ultimo indicata. (1) GU L 163 del 14. 6. 1989. (2) GU L 203 del 15. 7. 1989. (3) GU L 365 del 31. 12. 1994. (4) GU L 73 del 14. 3. 1997. (2000/C 219 E/202) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2424/99 di Roberta Angelilli (NI) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Riconoscimento dello sport all(cid:146)interno del trattato Considerando la funzione sociale dello sport riconosciuta dalla Carta europea dello Sport del 1992 e dalla dichiarazione sullo sport contenuta nel trattato di Amsterdam, in cui si evidenzia «la rilevanza sociale dello sport e, il ruolo che esso assume nel forgiare l(cid:146)identit(cid:224) e nel riavvicinare le persone»; considerato che per queste sue particolari caratteristiche lo sport detiene una valenza assolutamente originale e specifica che non pu(cid:242) essere assimilata alle altre attivit(cid:224) economiche, come accade nell(cid:146)attuale disciplina normativa; in particolare, trasferimento ed il in considerazione della cosiddetta sentenza Bosman della Corte di Giustizia europea del 15 dicembre 1995, che ha reso possibile il tesseramento libero e senza limiti numerici di atleti professionisti tra i paesi membri; in considerazione del pericolo che tale possibilit(cid:224) potrebbe rappresentare sia per l(cid:146)identificazione nazionale delle societ(cid:224) sportive sia in termini d(cid:146)impoverimento dell(cid:146)attivit(cid:224) giovanile, limitando quindi la crescita di giovani atleti; in considerazione dei principi di sussidiariet(cid:224), che consiglierebbero il rispetto dell(cid:146)autonomia delle istituzioni sportive e delle relative strutture nazionali, alle quali demandare la regolamentazione del settore; tenuto conto che l(cid:146)11 e il 12 dicembre 1998, il Consiglio europeo riunito a Vienna ha riconosciuto il ruolo dello sport sul piano sociale invitando la Commissione a preparare un rapporto per il Consiglio europeo di Helsinki in vista della Conferenza intergovernativa, pu(cid:242) la Commissione far sapere: 1. 2. 3. se ha creato dei Gruppi di lavoro per l(cid:146)elaborazione del rapporto; se Ł in uno stadio di avanzamento progressivo e pu(cid:242) assicurare il termine dei lavori per il Vertice di Helsinki; se ritiene opportuno, in vista della prossima Conferenza intergovernativa, introdurre un emendamento formale al trattato che aggiunga al Titolo XII (ex Titolo IX) un articolo che, come Ł gi(cid:224) avvenuto per la cultura, riconosca la specificit(cid:224) e le esigenze peculiari dello sport e sottolinei la necessaria sussidiariet(cid:224) dell(cid:146)azione comunitaria in materia? Risposta data dalla sig. ra Reding a nome della Commissione (7 gennaio 2000) 1. Nel quadro della preparazione della relazione di Helsinki sullo sport, la Commissione si Ł conformata all(cid:146)invito formulato nella dichiarazione di Amsterdam sullo sport, di sentire le organizzazioni sportive allorquando si Ł in presenza di questioni importanti riguardanti lo sport. Per far ci(cid:242), la Commissione ha pubblicato un documento di consultazione che Ł stato oggetto di numerosi commenti e reazioni da parte delle organizzazioni sportive. Tale documento Ł stato utilizzato come base per le Assise europee dello sport, che si sono svolte a Olimpia nel mese di maggio 1999. Tali Assise hanno rappresentato un(cid:146)occasione privilegiata per tutte le componenti del mondo dello sport- federazioni, pubblici poteri, altre istituzioni comunitarie, industria, media (cid:129) di far ascoltare il loro punto di vista sullo sport. Infine, la Commissione ha tenuto del pari conto della relazione sullo sport del Comitato delle regioni. C 219 E/160 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 In occasione della sua riunione del 1o dicembre 1999, la Commissione ha adottato la relazione (1), al 2. fine di consentire al Consiglio europeo di Helsinki di discutere di tale questione. La Commissione ha gi(cid:224) definito il suo contributo (2) 3. Sull(cid:146)inclusione eventuale di un articolo sullo sport non Ł stata ancora presa alcuna decisione. in vista della conferenza intergovernativa. (1) COM(1999) 644 final. (2) COM(1999) 592 final. (2000/C 219 E/203) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2425/99 di Ioannis Souladakis (PSE) al Consiglio (16 dicembre 1999) Oggetto: Tutela delle imprese europee in Kosovo Durante la discussione sull(cid:146)interrogazione orale H-0608/99 (1) del 16. 11. 1999 alla Commissione, concer- nente la «Tutela degli interessi delle imprese dell(cid:146)UE nel Kosovo», il Commissario Patten ha dichiarato di non avere informazioni in merito a pressioni e minacce ai danni di imprese europee in Kosovo. Al fine di ovviare alla sua mancanza di informazione sulla materia, l(cid:146)interrogante gli ha consegnato di persona copia della corrispondenza scritta tra la societ(cid:224) «Mitilineos» e i sigg. Kouchner e Dixon. Il Commissario Ł stato inoltre invitato ad informarsi sulla situazione e sul funzionamento attuali delle telecomunicazioni in Kosovo, per poter avere un(cid:146)opinione globale sul tema. Una buona comunicazione tra il Parlamento europeo e il Consiglio contribuir(cid:224) a tutelare gli interessi dell(cid:146)UE laddove siano eventualmente minacciati. In questo momento in Kosovo sono in gioco i diritti sovrani di imprese europee. L(cid:146)ente greco delle telecomunicazioni (OTE) e la STET International italiana, che detengono rispettivamente il 20 % e il 29 % della Srbija Telekom, si trovano danneggiati dal mancato pagamento dei diritti dovuti a quest(cid:146)ultima per l(cid:146)utilizzazione delle telecomunicazioni in Kosovo, mentre l(cid:146)UCK, appoggiato da sostenitori che operano dietro le quinte, insiste affinchŁ la rete distrutta venga ricostruita dalle due imprese e in seguito nazionalizzata dall(cid:146)Albania, in violazione di accordi internazio- nali. Tuttavia, l(cid:146)illegalit(cid:224) piø grave Ł stata commessa recentemente. In modo del tutto illegale, un «comitato speciale», composto di rappresentanti dell(cid:146)ONU e albanesi del Kosovo, ha ceduto i diritti della telefonia mobile all(cid:146)impresa francese Alcatel. Tali diritti sono di propriet(cid:224) esclusiva dell(cid:146)OTE e della STET International, conformemente ad accordi internazionali gi(cid:224) in vigore che stabiliscono che il Kosovo Ł incluso nella zona vitale in cui queste due aziende possono esercitare le loro competenze ed esportarne gli utili. Pu(cid:242) il Consiglio far sapere come tuteler(cid:224) i diritti legittimi delle imprese europee in Kosovo, attualmente minacciati da circuiti illegali nei quali iniziano ad essere coinvolti anche funzionari dell(cid:146)ONU, che agiscono in contrasto con gli ordini che hanno ricevuto di rispettare la legalit(cid:224) nella regione? (1) Processo verbale della seduta (11/1999). Risposta (14 febbraio 2000) Fino a questo momento il Consiglio non Ł stato contattato da nessuna delle aziende menzionate nell(cid:146)interrogazione in questione, le quali, a suo avviso, avranno presumibilmente affrontato i temi sollevati dall(cid:146)Onorevole Parlamentare direttamente con il Ministero degli affari esteri del paese in cui si trova la loro sede e/o con il Rappresentante speciale del Segretario generale dell(cid:146)ONU in Kosovo, sig. Bernard Kouchner. Il Consiglio ribadisce il proprio fermo sostegno all(cid:146)instaurazione nel Kosovo di un(cid:146)economia di mercato praticabile e ben funzionante, per la quale l(cid:146)UE si Ł assunta una responsabilit(cid:224) speciale in quanto il Segretario generale dell(cid:146)ONU, sig. Kofi Annan, le ha affidato la gestione del quarto pilastro dell(cid:146)UNMIK (responsabile del settore della ricostruzione e dello sviluppo economico)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2449/99 af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen. WTO/GATS.

eurovoc_concepts:
GATS
access to EU information
competence of the Member States
freedom of trade
provision of services
tariff negotiations

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/65 (2000/C 303 E/057) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2449/99 af Caroline Lucas (Verts/ALE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: WTO/GATS Kan Kommissionen oplyse Europa-Parlamentet om arten af det igangv(cid:230)rende arbejde i 133-Udvalget vedrłrende nationale bestemmelser inden for rammerne af GATS-overenskomsten? Kan Kommissionen ogs(cid:229) garantere: 1. 2. at den under forhandlingerne om nationale bestemmelser vil anerkende medlemsstaternes ret til og sikre deres mulighed for at udforme og gennemfłre nationale bestemmelser at den is(cid:230)r vil forsłge at sikre signatarstaternes frihed til at fasts(cid:230)tte bestemmelser (cid:129) i overens- stemmelse med deres egne markedsforhold og m(cid:229)ls(cid:230)tninger (cid:129) og til at sikre opfyldelsen af kulturelle, sociale og demokratiske (samt miljłm(cid:230)ssige) m(cid:229)l 3. og at GATS-bestemmelserne vedrłrende markedsadgang og national behandling ikke vil blive brugt til at underminere denne frihed til at fasts(cid:230)tte egne bestemmelser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pascal Lamy (5. januar 2000) Kommissionen har allerede forpligtet sig til at łge (cid:229)benheden om handelspolitiske spłrgsm(cid:229)l over for Parlamentet og agter ogs(cid:229) at fłlge denne regel i arbejdet med nationale bestemmelser i henhold til den almindelige overenskomst om handel med tjenesteydelser (GATS). Kommissionen har arbejdet sammen med Artikel 133-Udvalget vedrłrende tjenstydelser om nationale bestemmelser og GATS siden neds(cid:230)ttelsen af Verdenshandelsorganisationens (WTO(cid:146)s) arbejdsgruppe om erhvervstjenesteydelser. I denne arbejdsgruppe blev der fokuseret p(cid:229) retningslinjer for nationale bestem- melser for regnskabsv(cid:230)sen. Arbejdsgruppen vedtog i den forbindelse i december en r(cid:230)kke frivillige retningslinjer. Kommissionen sender en kopi heraf direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets sekretariat. Arbejdsgruppen er siden blevet omdannet til arbejdsgruppen for nationale bestemmelser, hvis mandat d(cid:230)kker alle sektorer. Den nye arbejdsgruppe har siden for(cid:229)ret 1999 undersłgt, hvorvidt og hvordan regnskabsdisciplinerne kan anvendes p(cid:229) andre erhvervstjenesteydelser, og gjort sig overvejelser over retningslinjer for nationale bestemmelser for alle andre servicesektorer eller diverse sektorer. Udgangspunktet for arbejdsgruppens arbejde er artikel VI i GATS, som omfatter nationale bestemmelser. Af artikel VI i GATS og arbejdet med regnskabsdisciplinerne fremg(cid:229)r det klart, at m(cid:229)let med WTO-arbejdet med nationale bestemmelser ikke er at afskaffe dem eller true WTO-medlemmernes frihed til at handle inden for deres egen politik. Legitime m(cid:229)l (som f. eks. forbruger- og miljłbeskyttelse) drłftes, men man forsłger ikke at indsn(cid:230)vre listen over disse m(cid:229)l. M(cid:229)let er tv(cid:230)rtimod at gennemfłre nationale bestem- melser, s(cid:229)ledes at m(cid:229)let n(cid:229)s med instrumenter, der er mindre handelsfordrejende. C 303 E/66 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Kommissionen kan derfor bekr(cid:230)fte, at den vil sikre, at WTO-medlemmernes rettigheder til at regulere og indfłre nye bestemmelser vedrłrende levering af tjenesteydelser p(cid:229) deres respektive territorier for at realisere nationale politiske m(cid:229)l som anerkendt i pr(cid:230)amblen til GATS tilgodeses under WTO-drłftelser om spłrgsm(cid:229)let. Det er en foruds(cid:230)tning for et vellykket udfald af forhandlinger om tjenesteydelser baseret p(cid:229) gensidig tillid mellem alle WTO-medlemmer. Det er op til WTO-medlemmerne selv at fastl(cid:230)gge deres nationale politiske m(cid:229)l. GATS byder p(cid:229) en r(cid:230)kke instrumenter til gradvis at mindske eventuelle hindringer af mange forskellige bestemmelser eller uegnet regulering, som til fulde respekterer WTO-medlemmernes reguleringsfrihed. Medlemmerne kan udvikle discipliner for nationale bestemmelser for at sikre, at nationale bestemmelser ikke skaber unłdvendige hindringer for handelen med tjenesteydelser. De har ogs(cid:229) mulighed for at forhandle eller anerkende andre medlemmers bestemmelser. Kommissionen kan bekr(cid:230)fte, at fleksibiliteten med hensyn til at p(cid:229)tage sig specifikke forpligtelser vedrłrende markedsadgang og national behandling, som er et grundl(cid:230)ggende tr(cid:230)k ved GATS, ogs(cid:229) vil blive beskyttet. Medlemmerne p(cid:229)tager sig p(cid:229) basis af deres nationale bestemmelser specifikke forpligtelser, som de skal overholde, og som ikke m(cid:229) undermineres af nye eller anderledes bestemmelser. De har dog mulighed for at forhandle om (cid:230)ndringer af deres forskellige tilsagn, som det passer dem. Endelig kan de p(cid:229) grundlag af de generelle undtagelser i artikel XIV vedtage alle nłdvendige foranstaltninger til at beskytte den offentlige s(cid:230)delighed eller grundl(cid:230)ggende samfundsinteresser eller menneskers, dyrs og planters liv og sundhed. (2000/C 303 E/058) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2461/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til R(cid:229)det (16. december 1999) Om: R(cid:229)dets holdning til projektet om »Europamuseet« Under et symposium om »Europamuseet«, som fandt sted den 21. (cid:141)22. oktober i n(cid:230)rv(cid:230)relse af Kommis- sionens formand, Romano Prodi, har visse politikere givet tilsagn om deres stłtte til etablering af et museum i Europa-Parlamentet. Prisen ansl(cid:229)s til 1 mia BFR, hvoraf Europa-Parlamentet, Den Belgiske Fłderation og den private sektor efter forlydender vil yde en tredjedel hver. Det historiske udgangspunkt for den permanente udstilling skal v(cid:230)re Karl den Stores Rige. Er R(cid:229)det bekendt med intitiativet fra foreningen bag »Europamuseet« om at lade Europa-Parlamentet tilstedev(cid:230)relsen af Kommissionens formand under 1. huse et s(cid:229)dant museum, som det kan sluttes af symposiet? I bekr(cid:230)ftende fald, hvorn(cid:229)r og af hvem er R(cid:229)det underrettet om projektet? 2. a) Hvilke m(cid:229)ls(cid:230)tninger med hensyn til museets etablering og indholdsm(cid:230)ssige koncept har R(cid:229)det f(cid:229)et meddelelse om fra foreningen bag »Europamuseet«? b) Hvem er ifłlge museumsforeningen ansvarlig for museets drift og tilrettel(cid:230)ggelse? Har R(cid:229)det givet tilsagn om finansiel eller materiel stłtte til museumsforeningen i forbindelse med 3. tanken om at lade Europa-Parlamentet huse et museum? I bekr(cid:230)ftende fald, hvilke konkrete tilsagn er der tale om (stłtte, lokaler, m. m. ) og hvad er R(cid:229)dets begrundelse for denne stłtte? I ben(cid:230)gtende fald, hvorfor łnsker R(cid:229)det ikke at stłtte foreningen bag »Europamuseet«? 4. G(cid:229)r R(cid:229)det ind for beslutningen om at betragte Karl den Stores Rige som det historiske udgangspunkt for museets permanente udstilling? I bekr(cid:230)ftende fald, tilsides(cid:230)tter man ikke derved de vigtige bidrag, som den gr(cid:230)sk-romerkse kultur og Byzans har ydet til den europ(cid:230)iske begrebsverden, som det blev p(cid:229)peget af den gr(cid:230)ske kulturminister? I ben(cid:230)gtende fald, hvilken indholdsm(cid:230)ssig koncept anser R(cid:229)det for hensigts- m(cid:230)ssig for at give et Europamuseum et korrekt og alsidigt indhold?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2361/99 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Neuvoston direktiivi 96/29/Euratom.

eurovoc_concepts:
EAEC
approximation of laws
competence of the Member States
consumer protection
directive (EU)
environmental protection
food inspection
health control
health legislation
import (EU)
ionising radiation
irradiated product
pollution control measures
radioactive pollution
transfrontier pollution

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/9 Onko komissio sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) tasa-arvoperiaatteen noudattaminen on t(cid:228)ss(cid:228) asiassa kyseenalaista, 1. koska yhdenmukaistettuja standardeja ei ole k(cid:228)(cid:228)nnetty tanskaksi, suomeksi, kreikaksi, italiaksi, hollanniksi, portugaliksi, espanjaksi jotta hissidirektiivin edellytt(cid:228)m(cid:228)t tekniset standardit k(cid:228)(cid:228)nnet(cid:228)(cid:228)n viipym(cid:228)tt(cid:228) kaikille EU:n virallisille kielille? Jos komissio ei ole t(cid:228)t(cid:228) mielt(cid:228), mink(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)n oikeusperustan nojalla komissio perustelee yhdenmukaistettujen standardien k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)tt(cid:228)misen? ja ruotsiksi? Jos komissio on t(cid:228)t(cid:228) mielt(cid:228), mihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228), 2. Onko komissio sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) hissidirektiivi(cid:228) sovelletaan aukottomasti, vaikka yhdenmukaistettuja standardeja ei ole k(cid:228)(cid:228)nnetty kaikille EU:n virallisille kielelle? Jos komissio on t(cid:228)t(cid:228) mielt(cid:228), miten se perustelee asian? Jos komissio ei ole t(cid:228)t(cid:228) mielt(cid:228), voidaanko hissidirektiivi(cid:228) mukauttaa siihen asti, kunnes yhdenmukaistetut standardit ovat saatavilla my(cid:246)s tanskan-, suomen-, kreikan-, italian-, hollannin-, portu- galin-, espanjan- ja ruotsinkielisen(cid:228) versiona? (1) EYVL L 213, 7. 9. 1995, s. 1. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (19. tammikuuta 2000) Euroopan standardointielimet laativat eurooppalaiset standardit omilla virallisilla kielill(cid:228)(cid:228)n. Euroopan 1. standardointikomitean (CEN) ja Euroopan s(cid:228)hk(cid:246)tekniikan standardointikomitean (CENELEC) tapauksessa n(cid:228)m(cid:228) kielet ovat englanti, ranska ja saksa. Euroopan telealan standardointilaitos (ETSI) laatii eurooppalaiset standardinsa englanniksi. N(cid:228)iden standardien muuttamisesta kansallisiksi standardeiksi vastaavat kansalliset standardointielimet. Euroopan standardointielinten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen mukaan eurooppalaisten standardien k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)- minen on mahdollista, mutta sit(cid:228) ei edellytet(cid:228). K(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)misest(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t kansalliset standardointielimet ja kansalliset viranomaiset. Useissa j(cid:228)senvaltioissa k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)minen on pakollista. Yhdenmukaistettujen standardien erityisen merkityksen vuoksi komissio katsoo, ett(cid:228) kaikkien osapuolten olisi voitava saada ne k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)ns(cid:228). Alan ja kyseess(cid:228) olevan standardin luonteesta ja markkinoiden tarpeista riippuen t(cid:228)m(cid:228) voi tarkoittaa, ett(cid:228) standardin olisi syyt(cid:228) olla saatavilla asianomaisten maiden kielell(cid:228). Komissio antaa taloudellista tukea kansallisille standardointielimille, jotka k(cid:228)(cid:228)nt(cid:228)v(cid:228)t yhdenmukaistettuja standardeja kansallisille kielille. 2. Kaikkein muiden uuden l(cid:228)hestymistavan mukaisten direktiivien tapaan my(cid:246)s j(cid:228)senvaltioiden hissej(cid:228) koskevan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1995 annettuun parlamentin ja neuvoston direktiiviin 95/16/EY liittyvien standardien soveltaminen on vapaaehtoista. Uuden l(cid:228)hestymistavan mukai- set direktiivit voidaan panna t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ilman standardeja tai ennen kuin standardit ovat saatavilla. Standardien k(cid:228)ytt(cid:246) kuitenkin helpottaa t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa, mink(cid:228) vuoksi yhdenmukaistetut standardit useimmiten k(cid:228)(cid:228)nnet(cid:228)(cid:228)n. (2000/C 330 E/008) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2361/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Neuvoston direktiivi 96/29/Euratom 1. Matala-aktiivisesta s(cid:228)teilyst(cid:228) aiheutuvia vaaroja koskeva neuvoston direktiivi 96/29/Euratom (1) sallii tiettyjen tuotteiden s(cid:228)teilytt(cid:228)misen. Onko kuluttajilla ja/tai yrityksill(cid:228) mit(cid:228)(cid:228)n mahdollisuutta varmistaa, mitk(cid:228) tuotteet on s(cid:228)teilytetty ja mitk(cid:228) eiv(cid:228)t? Miten komissio m(cid:228)(cid:228)rittelee sen, mitk(cid:228) tuotteet ovat vapaita s(cid:228)teilyst(cid:228)? 2. Matala-aktiivisesta s(cid:228)teilyst(cid:228) aiheutuvia vaaroja koskeva neuvoston direktiivi 96/29/Euratom sallii jotka johtuvat siit(cid:228), ett(cid:228) tiettyjen tuotteiden s(cid:228)teilytt(cid:228)misen. Onko komissio ottanut huomioon vaarat, C 330 E/10 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 kukin j(cid:228)senvaltio soveltaa erilaisia normeja matala-aktiivista s(cid:228)teily(cid:228) tuottaviin tuotteisiin, esimerkkein(cid:228) j(cid:228)tteiden, puolivalmisteiden ja valmiiden tuotteiden tuonti, p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t ilmaan ja rajavesist(cid:246)ihin sek(cid:228) lihan ja karjan tuonti merentakaisista maista, joiden normit eiv(cid:228)t ole yht(cid:228) tiukat kuin EU:n normit? (1) EYVL L 159, 29. 6. 1996, s. 1. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Toukokuun 13. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) 1996 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) N:o 96/29/Euratom m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n perus- turvallisuusnormit ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden ja v(cid:228)est(cid:246)n terveyden suojelemiseksi vaaroilta, jotka aiheutuvat ionisoi- vasta s(cid:228)teilyst(cid:228). Direktiivi on saatettava osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) toukokuuhun 2000 menness(cid:228). Se korvaa aikaisemmat normit, jotka m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n neuvoston direktiiviss(cid:228) 80/836/Euratom, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivill(cid:228) 84/467/Euratom (1). Koska ensimm(cid:228)iset normit annettiin vuonna 1959, tarkistuksia suoritetaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti, jotta lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228) tiet(cid:228)mys ionisoivan s(cid:228)teilyn vaikutuksista ja s(cid:228)teily- suojelun k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n kokemuksista voitaisiin ottaa huomioon. Uudessa direktiiviss(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n kulutushy(cid:246)dykkeiss(cid:228) esiintyvi(cid:228) hyvin pieni(cid:228) radioaktiivisuusm(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) yhte- n(cid:228)isemmin ja rajoittavammin kuin aikaisemmin. Vapautukseen oikeuttavat arvot, joita alhaisemmista l(cid:228)hteist(cid:228) ei tarvitse tehd(cid:228) ilmoitusta, ovat matalammat kuin aikaisemmin. N(cid:228)in taataan se, ett(cid:228) t(cid:228)llaisilla tuotteilla voidaan k(cid:228)yd(cid:228) vapaasti kauppaa. V(cid:228)est(cid:246)n mahdollinen altistuminen v(cid:228)h(cid:228)isille j(cid:228)(cid:228)mille on merki- tyksett(cid:246)m(cid:228)n pient(cid:228). Perusturvallisuusnormit takaavat sen, ett(cid:228) vapautukseen oikeuttavia arvoja koskeva lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) on j(cid:228)senvaltioissa yhdenmukainen. Kierr(cid:228)tykseen ja uudelleenk(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n soveltuvien materiaalien osalta uudessa direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n vapauttamisrajojen m(cid:228)(cid:228)rittelemist(cid:228) koskevat perusteet. J(cid:228)senvaltiot m(cid:228)(cid:228)rittelev(cid:228)t ne ottaen huomioon yhteis(cid:246)n ohjeet. Ilmaan ja vesist(cid:246)ihin kulkeutuvien p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen osalta j(cid:228)senvaltioiden teht(cid:228)v(cid:228) on m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)rajat ja ottaa samalla huomioon v(cid:228)est(cid:246)(cid:228) koskeva annosraja. Euroopan atomienergiayhteis(cid:246)n perustamissopimuksen 37 artiklan perusteella j(cid:228)senvaltiot toimittavat kuitenkin komissiolle yleisi(cid:228) tietoja jokaisesta radioaktiivisen j(cid:228)tteen k(cid:228)sittely(cid:228) koskevasta suunnitelmasta ja komissio antaa lausuntonsa siit(cid:228), onko todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) suunnitelmalla on muiden j(cid:228)senvaltioiden ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevia vaikutuksia. Elintarvikkeiden osalta kolmansista maista per(cid:228)isin olevien maataloustuotteiden tuontiedellytyksist(cid:228) T(cid:154)er- nobylin ydinvoimala-onnettomuuden j(cid:228)lkeen 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1990 annetussa neuvoston asetuk- sessa (ETY) N:o 737/90 (2) m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n radioaktiivisuutta koskevat enimm(cid:228)istasot kolmansista maista tuoduille tuotteille. J(cid:228)senvaltioiden on huolehdittava, ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) tasoja noudatetaan. (1) EYVL L 265, 5. 10. 1984. (2) EYVL L 82, 29. 3. 1990. (2000/C 330 E/009) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2399/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Menneisyydess(cid:228) tapahtuneen asbestisaastumisen saneeraus Euroopan unionissa Asbestikuidun k(cid:228)ytt(cid:246) on ollut kielletty(cid:228) vuodesta 1997 l(cid:228)htien sen terveysvaarojen vuoksi. T(cid:228)st(cid:228) mennei- syydess(cid:228) tapahtuneesta saastumisesta onkin siis p(cid:228)(cid:228)st(cid:228)v(cid:228) eroon mahdollisimman pian ja tehokkaasti. Asbestin t(cid:228)sm(cid:228)llinen luettelointi ja selke(cid:228)t saneerausohjeet ovat t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) eritt(cid:228)in t(cid:228)rkeit(cid:228). 1. Onko komissiolla asbestintuottajien myyntilukujen perusteella laadittua t(cid:228)sm(cid:228)llist(cid:228) ja yksityiskohtaista luetteloa 15 EU:n j(cid:228)senvaltion menneisyydess(cid:228) tapahtuneesta asbestink(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228)? Jos t(cid:228)llaista luetteloa ei ole, aikooko komissio tehd(cid:228) sellaisen, jotta saneeraus olisi l(cid:228)hitulevaisuudessa nopeaa ja tehokasta?


title: PERGUNTA ESCRITA E-2313/99 apresentada por Ari Vatanen (PPE-DE) à Comissão. Segurança do tráfego ferroviário nos Estados-membros da União Europeia.

eurovoc_concepts:
common transport policy
rail transport
transport safety

text: 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/27 how adequados. De facto, foi por esse motivo que criou o Centro para o Desenvolvimento Industrial (CDI), no (cid:226)mbito da Conven(cid:231)ªo de LomØ. O CDI mobiliza financiamentos e tecnologia de fontes privadas e nªo governamentais para o desenvolvimento de indœstrias nos pa(cid:237)ses ACP. AtravØs do apoio ao ajustamento estrutural, a Comunidade assiste os seus parceiros na cria(cid:231)ªo do ambiente prop(cid:237)cio para o crescimento do sector privado. 3. Ao prosseguir a sua pol(cid:237)tica geral de integra(cid:231)ªo gradual dos pa(cid:237)ses em desenvolvimento na economia global, a Comunidade procura assegurar que o comØrcio nªo tenha repercussıes negativas sobre o ambiente. Por esta razªo, defendeu a inclusªo das questıes relativas ao «comØrcio e ambiente» no Round do MilØnio da Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio (OMC). 4. A Comissªo leva a cabo uma pol(cid:237)tica de desenvolvimento sustentÆvel e de protec(cid:231)ªo do ambiente nos pa(cid:237)ses em desenvolvimento. As subven(cid:231)ıes (cid:224)s exporta(cid:231)ıes agr(cid:237)colas (STABEX) sªo um dos aspectos actualmente em renegocia(cid:231)ªo com os pa(cid:237)ses ACP, nos termos dos acordos p(cid:243)s-Conven(cid:231)ªo de LomØ. Sem prejudicar o seu resultado, o objectivo da Comunidade Ø precisamente assegurar que estas renegocia(cid:231)ıes nªo tenham efeitos negativos na agricultura dos pa(cid:237)ses em questªo. 5. Foi solicitado (cid:224)s Delega(cid:231)ıes da Comissªo nos pa(cid:237)ses ACP que, na medida das possibilidades, iniciassem o diÆlogo com os organismos nacionais de coordena(cid:231)ªo e com os centros de controlo da Conven(cid:231)ªo de Combate (cid:224) Desertifica(cid:231)ªo (CCD), com vista a determinar a melhor forma de aplicar a Conven(cid:231)ªo no futuro. O resultado deste exerc(cid:237)cio permitirÆ (cid:224) Comissªo actuar com maior celeridade. A Comunidade defende a coopera(cid:231)ªo descentralizada e a participa(cid:231)ªo de todas as partes europeias 6. interessadas no processo de desenvolvimento, incluindo a aplica(cid:231)ªo da CCD. A Comunidade co-financiou e continuarÆ a co-financiar projectos nos pa(cid:237)ses em desenvolvimento com as organiza(cid:231)ıes nªo governamen- tais europeias. (1) SEC(97) 1429. (2000/C 280 E/026) PERGUNTA ESCRITA E-2313/99 apresentada por Ari Vatanen (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Seguran(cid:231)a do trÆfego ferroviÆrio nos Estados-membros da Uniªo Europeia Nas œltimas dØcadas, o transporte rodoviÆrio de mercadorias aumentou consideravelmente. Em 1970, um ter(cid:231)o do transporte de mercadorias era efectuado por caminho-de-ferro, ao passo que, no ano passado, esse valor era de apenas 14 %. A abertura do transporte ferroviÆrio (cid:224) concorrŒncia Ø, assim, muito importante para que o transporte de mercadorias se processe cada vez mais por caminho-de-ferro. Promover o transporte ferroviÆrio significa reduzir o congestionamento das estradas, assim como os danos ao ambiente provocados pelo trÆfego rodoviÆrio. A melhoria da competitividade dos caminhos-de-ferro permitirÆ, certamente, diminuir os problemas de trÆfego na Europa. No entanto, a liberaliza(cid:231)ªo da concorrŒncia nªo deverÆ ocorrer em detrimento da seguran(cid:231)a do trÆfego ferroviÆrio, pelo que, seria, por exemplo, conveniente separar a manuten(cid:231)ªo das vias fØrreas da sua explora(cid:231)ªo. Que medidas tomou a Comissªo para refor(cid:231)ar a seguran(cid:231)a do trÆfego ferroviÆrio nos Estados-membros da Uniªo Europeia? Resposta dada pela ComissÆria de Palacio em nome da Comissªo (27 de Janeiro de 2000) Pela sua natureza e pelos seus procedimentos operacionais, o caminho-de-ferro Ø um meio de transporte extremamente seguro. Mesmo tendo em conta todas as mortes relacionadas com o caminho-de-ferro, incluindo suic(cid:237)dios e acidentes nas passagens de n(cid:237)vel, as taxas de acidentes mortais por unidade de trÆfego C 280 E/28 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 representam cerca de um quarto das registadas no sector rodoviÆrio. Os acidentes mortais com passageiros por passageiro-quil(cid:243)metro no caminho-de-ferro representam aproximadamente um vigØsimo das taxas registadas no caso dos ve(cid:237)culos de passageiros. Do mesmo modo, estima-se que os acidentes mortais de trabalhadores no transporte ferroviÆrio de mercadorias equivalham a cerca de um vigØsimo da taxa registada no transporte rodoviÆrio de mercadorias. Estas estat(cid:237)sticas mostram que o caminho-de-ferro Ø, sob todos os aspectos, consideravelmente mais seguro do que o transporte rodoviÆrio e que, consequente- mente, as medidas que incentivam a transferŒncia do trÆfego actualmente feito por estrada para o sector ferroviÆrio podem conduzir a uma redu(cid:231)ªo global dos acidentes e da mortalidade. A Comissªo estÆ portanto bastante preocupada com o facto de a quota de mercado do sector ferroviÆrio ter descido para cerca de 40 % do seu n(cid:237)vel de 1970. Em 1997, a quota do caminho-de-ferro em rela(cid:231)ªo ao conjunto dos transportes intracomunitÆrios de superf(cid:237)cie (incluindo o transporte mar(cid:237)timo de curta dist(cid:226)ncia) era de 8,6 %, sendo a sua quota em rela(cid:231)ªo aos transportes terrestres de 14,4 %, tal como referido. Melhorar a competitividade do caminho-de-ferro e dotÆ-lo de capacidades para prestar os servi(cid:231)os necessÆrios aos seus clientes actuais e potenciais constituiria um passo importante no sentido de incentivar a utiliza(cid:231)ªo efectiva do caminho-de-ferro. O pacote relativo (cid:224) infra-estrutura ferroviÆria, em rela(cid:231)ªo ao qual o Conselho chegou a um acordo pol(cid:237)tico em 10 de Dezembro de 1999, irÆ contribuir, quando aplicado, para a cria(cid:231)ªo das condi(cid:231)ıes para tal necessÆrias. O texto tambØm prevŒ o estabelecimento de normas de seguran(cid:231)a por organismos independentes das empresas ferroviÆrias por forma a garantir a confian(cid:231)a nos procedimentos de seguran(cid:231)a. A Comissªo estÆ consciente de que Ø necessÆrio garantir a existŒncia de normas de seguran(cid:231)a adequadas ao n(cid:237)vel comunitÆrio, tendo desenvolvido um trabalho considerÆvel nesse sentido em dois dom(cid:237)nios. Em primeiro lugar, a sua recente proposta de directiva (1) relativa (cid:224) interoperabilidade do caminho-de-ferro convencional prevŒ o estabelecimento de normas tØcnicas e a certifica(cid:231)ªo de equipamentos por organismos notificados, obrigando os Estados-membros a controlarem periodicamente o funcionamento e utiliza(cid:231)ªo do equipamento ferroviÆrio certificado. Em segundo lugar, a Comissªo estÆ a estudar regulamentos e normas de seguran(cid:231)a para os caminhos-de-ferro europeus. O relat(cid:243)rio final, dispon(cid:237)vel em breve, permitirÆ determinar quais as ac(cid:231)ıes necessÆrias ao n(cid:237)vel comunitÆrio. (1) COM(1999) 617 final. (2000/C 280 E/027) PERGUNTA ESCRITA E-2314/99 apresentada por Bartho Pronk (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Seguro autom(cid:243)vel no estrangeiro Numa sØrie de Estados-membros da UE, entre os quais os Pa(cid:237)ses Baixos, um seguro autom(cid:243)vel limita as possibilidades de permanecer no estrangeiro por um per(cid:237)odo superior a trŒs meses, ou atØ mesmo por apenas oito semanas. Isso deve-se ao facto de um autom(cid:243)vel segurado proveniente desses pa(cid:237)ses apenas poder permanecer no estrangeiro por um per(cid:237)odo ininterrupto limitado. Esta situa(cid:231)ªo pode constituir um entrave ao direito de permanŒncia noutros pa(cid:237)ses, o que Ø agravado pelo facto de, em geral, no pa(cid:237)s de permanŒncia temporÆria nªo ser poss(cid:237)vel contrair um seguro, em virtude de a matr(cid:237)cula do autom(cid:243)vel nªo estar registada no pa(cid:237)s de permanŒncia. 1. A Comissªo tem conhecimento desta situa(cid:231)ªo? Em caso afirmativo, a Comissªo entende que medidas deste tipo constituem um obstÆculo (cid:224) livre 2. circula(cid:231)ªo de trabalhadores e de pessoas? 3. 4. Em que pa(cid:237)ses se verifica, ou nªo, esta situa(cid:231)ªo? O que pensa a Comissªo fazer relativamente a esta situa(cid:231)ªo? Resposta de Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (13 de Janeiro de 2000) A Comissªo tem conhecimento da prÆtica comercial mencionada pelo Senhor Deputado, mas nªo dispıe de informa(cid:231)ıes precisas sobre as companhias de seguros que a aplicam nos diferentes Estados-membros


title: QUESTION ÉCRITE E-2360/99 posée par Paulo Casaca (PSE) à la Commission. Système de rémunération, d'indemnité et de retraite et régime fiscal dans les institutions européennes.

eurovoc_concepts:
European official
allowances and expenses
disability insurance
pay
retirement conditions
tax on employment income

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/53 Les activitØs multiples de la Commission garantissent une prise en compte adØquate de l(cid:146)environnement. Elles englobent l(cid:146)assistance financiŁre (plus particuliŁrement l(cid:146)instrument structurel de prØadhØsion (cid:129) ISPA) et l(cid:146)attribution d(cid:146)une prioritØ au rapprochement des politiques environnementales dans le cadre des partenariats pour l(cid:146)adhØsion. En outre, la Commission publie des guides pratiques pour le rapprochement avec l(cid:146)acquis sur l(cid:146)environnement et la mise en (cid:156)uvre de celui-ci. En ce qui concerne les pØriodes de transition, la Commission a pris, dans son document d(cid:146)ensemble accompagnant les rapports sur les progrŁs rØalisØs par chacun des pays candidats sur la voie de l(cid:146)adhØsion, adoptØ le 13 octobre 1999 (1), la position suivante: «Pour les domaines liØs (cid:224) l(cid:146)approfondissement du marchØ unique, des mesures rØglementaires pourraient Œtre mises en place rapidement. Les pØriodes de transition Øventuelles devraient donc Œtre limitØes et courtes. Pour les domaines de l(cid:146)acquis dans lesquels des adaptations considØrables sont nØcessaires et qui exigent un effort substantiel, et notamment d(cid:146)importantes dØpenses financiŁres (dans des secteurs tels que l(cid:146)environnement, l(cid:146)Ønergie ou les infrastruc- tures), des rØgimes transitoires pourraient Œtre Øtendus sur une pØriode dØterminØe, sous rØserve que les candidats puissent faire la preuve que le rapprochement est en cours et qu(cid:146)ils sont soucieux d(cid:146)exØcuter des programmes prØcis et rØalistes de rapprochement et d(cid:146)opØrer, notamment, les investissements nØcessaires». (1) COM(1999) 500 final. (2000/C 303 E/047) QUESTION (cid:201)CRITE E-2360/99 posØe par Paulo Casaca (PSE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: SystŁme de rØmunØration, d(cid:146)indemnitØ et de retraite et rØgime fiscal dans les institutions euro- pØennes La Commission europØenne a annoncØ, au dØbut de son mandat, qu(cid:146)elle avait l(cid:146)intention de rØformer en profondeur les institutions europØennes afin d(cid:146)en promouvoir l(cid:146)efficacitØ et la transparence. Le statut du personnel, en ce qui concerne les traitements et autres conditions d(cid:146)emploi, est un aspect fondamental du fonctionnement des institutions europØennes, et il serait bon de le faire conna(cid:238)tre. Afin que cette information soit plus synthØtique et plus comprØhensible, il importe de se concentrer sur les extrŒmes de la carriŁre et de retenir le cas d(cid:146)un fonctionnaire rØcemment engagØ titulaire d(cid:146)un dipl(cid:244)me de l(cid:146)enseignement supØrieur, celui d(cid:146)un juge (cid:224) la Cour de justice en fin de carriŁre ou celui d(cid:146)un membre de la Commission. La Commission pourrait-elle donc fournir pour ces cas prØcis les informations suivantes: 1. 2. 3. SystŁme de rØmunØration; IndemnitØ d(cid:146)expatriation; Frais de mission; 4. Conditions de dØpart (cid:224) la retraite ou de mise en invaliditØ; 5. RØgime fiscal. RØponse donnØe par M. Kinnock au nom de la Commission (18 janvier 2000) La Commission prie l(cid:146)Honorable Parlementaire et le SecrØtariat du Parlement de trouver ci-joint des exemples de rØmunØrations (comprenant les indemnitØs, imp(cid:244)ts et taxes) et d(cid:146)indemnitØs journaliŁres de dØplacement pour un fonctionnaire rØcemment engagØ titulaire d(cid:146)un dipl(cid:244)me de l(cid:146)enseignement supØrieur (A8-1) et pour un membre de la Commission, ainsi que les conditions de dØpart (cid:224) la retraite et de mise en invaliditØ pour les fonctionnaires et les conditions de dØpart (cid:224) la retraite pour les membres de la Commission. Par ailleurs, la Commission renvoie l(cid:146)Honorable Parlementaire au rŁglement no 422/67/CEE, no 5/67/Eura- tom du Conseil, du 25 juillet 1967, portant fixation du rØgime pØcuniaire du prØsident et des membres de C 303 E/54 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 la Commission, du prØsident, des juges, des avocats gØnØraux et du greffier de la Cour de justice (1), modifiØ en dernier lieu par le rŁglement (CE, CECA, Euratom) no 2778/98 du Conseil du 17 dØcembre 1998 portant fixation du rØgime pØcuniaire du prØsident et des membres de la Commission, du prØsident, des juges, des avocats gØnØraux et du greffier de la Cour de justice, ainsi que du prØsident, des membres et du greffier du Tribunal de premiŁre instance (2) (systŁme de rØmunØrations des membres des institutions le «rapport de la Commission au Conseil et au Parlement sur le systŁme de europØennes); voir aussi rØmunØration» (3). La question relative (cid:224) la rØmunØration d(cid:146)un juge (cid:224) la Cour de justice doit Œtre adressØe (cid:224) l(cid:146)institution concernØe. JO 187 du 8. 8. 1967. JO L 347 du 23. 12. 1998. (1) (2) (3) COM(1999) 650 final. (2000/C 303 E/048) QUESTION (cid:201)CRITE E-2371/99 posØe par Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Secours (cid:224) la GrŁce frappØe par des catastrophes naturelles (16 dØcembre 1999) ConsidØrant: (cid:129) la catastrophe qui, il y a peu (8 novembre 1999), frappa principalement le PØloponnŁse mØridional, l(cid:146)Attique occidentale et le nome de MagnØsie ainsi que les destructions qu(cid:146)elle a occasionnØes, et (cid:129) les consØquences dommageables pour l(cid:146)Øcoulement des eaux non seulement des constructions sauvages, des malfa(cid:231)ons et des nØgligences qui ont eu lieu lors de l(cid:146)exØcution de travaux (route nationale AthŁnes-Corinthe, par exemple) ainsi que des altØrations de la forme des cours d(cid:146)eau, lesquels constituent une maniŁre d(cid:146)ØcosystŁme (le CØphise, par exemple), mais aussi du grand incendie de 1998 qui dØnuda le PentØlique. 1. La Commission pourrait-elle dire combien de travaux anti-inondations elle a financØs en GrŁce, s(cid:146)ils ont ØtØ rØalisØs et, dans l(cid:146)affirmative, quand ils le furent et quels ils ont ØtØ, si les crØdits que ses rŁglements affectent aux reboisements ont ØtØ utilisØs et quels furent ces reboisements et si, comme Madame le membre de la Commission chargØ de l(cid:146)environnement le leur avait demandØ dans le prolongement d(cid:146)une question de l(cid:146)auteur de la prØsente E-0188/97 (1), les autoritØs grecques compØtentes ont soumis les plans d(cid:146)amØlioration de la situation du CØphise, lequel avait quittØ son lit en 1997; et 2. si elle pourrait accorder une aide indirecte dans la mesure oø les autoritØs rØgionales proposeraient d(cid:146)octroyer des aides (cid:224) la rØalisation d(cid:146)infrastructures, prioritairement dans les rØgions frappØes par les intempØries rØcentes? (1) JO C 217 du 17. 7. 1997, p. 122. RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (2 fØvrier 2000) Dans le domaine de la lutte contre les inondations, la Commission a cofinancØ, au titre des diffØrents programmes opØrationnels rØgionaux du deuxiŁme cadre communautaire d(cid:146)appui (CCA) pour la pØriode 1994-1999, toute une sØrie de mesures anti-inondations. Depuis septembre 1999, le projet «AmØnagement du torrent de Sarrantapotamos» est cofinancØ au titre du Fonds de cohØsion. Le concours communautaire s(cid:146)ØlŁve (cid:224) 2,48 millions d(cid:146)euros, soit 80 % de son coßt total. Il est Øgalement utile de rappeler que, dans presque tous les projets approuvØs relatifs (cid:224) la construction des rØseaux d(cid:146)Øvacuation des eaux usØes, le Fonds de cohØsion cofinance des rØseaux d(cid:146)eaux pluviales, contribuant ainsi (cid:224) la lutte contre les inondations. Dans le domaine des forŒts, le Fonds de cohØsion a cofinancØ, (cid:224) hauteur de 85 %, trois projets, dont le coßt total s(cid:146)ØlŁve (cid:224) 14,21 millions d(cid:146)euros. Les travaux ont dØj(cid:224) ØtØ rØalisØs et consistaient en des travaux techniques et forestiers visant (cid:224) protØger le sol des montagnes contre l(cid:146)Ørosion; des travaux de reboisement,