eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
production aid

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 13. 12. 1999 KOM(1999) 492 endelig 1999/0201 (CNS) 1999/0202 (CNS) Forslag til RÅDETS FORORDNING om sjette tilpasning af den støtteordning for bomuld, der er indført ved protokol nr. 4 knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse Forslag til RÅDETS FORORDNING om støtte til bomuldsproduktionen (forelagt af Kommissionen) BEGRUNDELSE 1. INDLEDNING ledsager den, lovgivning, der følger af Denne begrundelse og de forslag til bestemmelserne i punkt 11 i protokol nr. 4, som er knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, ændret bl. a. ved protokol nr. 14 knyttet til akten vedrørende Spaniens og Portugals tiltrædelse, og hvori det er fastsat, at der skal udarbejdes en rapport om, hvordan støtteordningen fungerer. Denne forpligtelse blev delvis foregrebet i 1997/98 i beretning fra Kommissionen til Rådet om de græske anmodninger i bomuldssektoren (KOM(1998) 10 endelig udg. ). Efter gennemgang af denne beretning og vedtagelse af visse af de anbefalede foranstaltninger "opfordrede Rådet i juni 1998 Kommissionen til at undersøge: – muligheden for at indføre en ordning, så støtten kan betales direkte til producenten – hvorvidt en sådan ordning er forenelig med den handelspraksis, der anvendes i dag for bomuld – muligheden for at indføre en regionaliseret sanktionsordning – problemerne forbundet med forvaltning af og kontrol med sådanne ordninger. " lovgivningen og med Vurderingen af de ønskede ændringer er blevet foretaget ud fra et kriterium om skærpe forenkling af i sine kontrolforanstaltningerne og gøre dem mere effektive. Revisionsretten har årsberetninger1 påvist, at der var alvorlige problemer med kontrollen af støtteordningen for bomuld. fastholde formål eller det at 2. ORDNINGEN FOR BOMULD tiltrædelse, Ud fra et EF-retligt synspunkt er ordningen for bomuld baseret på en protokol, der er til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse. Efter Spaniens og Portugals knyttet tiltrædelse vedtog Rådet forordning (EØF) nr. 1964/87 om tilpasning af den støtteordning for bomuld, der er indført ved protokol nr. 4 knyttet til akten vedrørende en maksimal Grækenlands garantimængde. Denne rådsforordning er efterfølgende blevet tilpasset fire gange, hvorved der blev foretaget ændringer af visse artikler, men også af visse punkter i protokol nr. 4. Desuden fastsætter Rådets forordning (EF) nr. 1554/95 de almindelige til en regler for støtteordningen. Denne ret usædvanlige fremgangsmåde har særdeles kompleks lovgivning. Ud fra et kriterium om forenkling bør bestemmelserne i protokollen derfor begrænses til det væsentligste, og de øvrige lovgivningsmæssige foranstaltninger bør samles i en og samme rådsforordning. navnlig med henblik indføre ført på at 1 EFT C 309 af 16. 11. 1993, s. 1. EFT C 340 af 17. 11. 1996, s. 1. 2 Ordningen for bomuld er baseret på en minimumspris pr. ton ikke-egreneret bomuld, der betales til producenten af egreneringsvirksomheden. Denne modtager en EF-støtte pr. ton, der varierer som følge af noteringerne på markedet, for at kunne afsætte den egrenerede bomuld til verdensmarkedspris. Fra produktionsåret 1998/99 har det desuden været muligt for producentsammenslutningerne at udføre egrenering af bomuld som lønarbejde og modtage støtten via egreneringsvirksomhederne. støtten og minimumsprisen, uden dog at Ordningen er baseret på nationale garantimængder: 782 000 t for Grækenland og 249 000 t for Spanien. Hvis produktionen overstiger de nationale garantimængder, nedsættes målprisen, sikre uændrede budgetudgifter. Der findes en ordning, som under visse omstændigheder (f. eks. hvis verdensmarkedsprisen er ret høj) begrænser nedsættelsen. I de fleste tilfælde gælder der således en bundgrænse for budgetudgifterne på 770 mio. EUR. Men udgifterne kan være langt større, navnlig i forbindelse med lave verdensmarkedspriser og den nuværende, stigende interesse for afgrøden. I så fald kan udgifterne overstige 900 mio. EUR. Der udbetales forskud på støtten i forhold til de konstaterede verdensmarkedspriser og de høstprognoser, der udarbejdes inden produktionsårets begyndelse (1. september). Siden produktionsåret 1998/99 revideres forskudsbeløbene på grundlag af nye høstprognoser i slutningen af november, når egreneringsperioden er godt fremskreden. Fra 1982 til 1992 tilskyndede EF til oprettelse af producentsammenslutninger i bomuldssektoren. Der blev fastsat igangsætningsstøtte og investeringsstøtte, især til køb af høstmaskiner. Anvendelsen af høstmaskiner er nu generel i både Grækenland og Spanien. Producentsammenslutningerne forvalter denne maskinpark. Det antages, at produktionsstøtteordningen siden 1992 har gjort det muligt at tilskynde til oprettelsen af producentsammenslutninger og lette disses funktion. I Grækenland råder 20 kooperativer ud af 75 egreneringsvirksomheder, dvs. ca. en egreneringskapaciteten. Den samlede fjerdedel, over omtrent af i betragtning af det græske egreneringskapacitet skaber produktionsniveau. ikke særlige problemer en tredjedel I Spanien udgør de 10 kooperativer knap halvdelen af de 22 virksomheder. Der er en overkapacitet med hensyn til egrenering i forhold til producenternes udbud, og denne overkapacitet var særlig stor i produktionsårene 1993/94 til 1995/96 på grund af en vedvarende tørke. Hvad angår kontrollen med ordningen, kan nøglepunkterne resumeres således: – producenternes arealangivelse og dens integrering i ansøgningen om arealstøtte som fastsat i det integrede system for forvaltning og kontrol – kontrakten mellem producenten og egreneringsvirksomheden, der skal indeholde en forpligtelse om overholdelse af minimumsprisen – kontrollen med ikke-egreneret bomuld i virksomheden – lagerregnskabet for de produkter, der ankommer og forlader egreneringsvirksomheden. 3 Kontrollen med disse forskellige punkter åbner mulighed for at identificere oprindelsen af hvert parti ikke-egreneret bomuld, vurdere, om mængderne er sandsynlige i forhold til arealet, og sammenligne mængden af ikke-egreneret bomuld og de producerede fiberballer. Med hensyn til kontrollen med anvendelsen af lovgivningen er der i forbindelse med EUGFL-regnskabsafslutningen blevet foretaget finansielle korrektioner i Grækenland i størrelsesordenen 10% af de opgivne udgifter for regnskabsåret 1991 og 1992. I revisionserklæringen (DAS) for 1994 har Revisionsretten også påpeget svagheder ved de græske egreneringsvirksomheders overholdelse af visse retsforskrifter. Der blev anvendt en finansiel korrektion på 3,2 mio. EUR. Siden 1994 er kontrolprocedurerne i Grækenland blevet revideret, og i dag er tjenestegrenen for EUGFL-regnskabsafslutning af den opfattelse, at kontrolordningerne er blevet forbedret. Alt i alt fungerer den nuværende ordning på en sådan måde, at den giver mulighed for at opnå en produktion af ret høj kvalitet og at afsætte den egrenerede bomuld til verdensmarkedspris. De seneste oplysninger viser dog en foruroligende udvikling i arealer og produktion. Det angiver, at det under visse omstændigheder kan være vanskeligt at overholde den samlede budgetdisciplin og tage hensyn til miljøaspekterne. For at afhjælpe denne situation bør der sikres en større budgetneutralitet for støtteordningen for bomuld. Det foreslås derfor at forhøje procentsatsen for nedsættelse af målprisen, mens de øvrige elementer af stabiliseringsordningen ikke ændres. 3. DEN DIREKTE STØTTE TIL PRODUCENTEN er 1995/96 Fællesskabets produktionsåret fremme subsidiaritetsprincippet og efter Støtteforskuddene og tilpasningen af minimumsprisen under hensyntagen til kvaliteten giver ofte anledning til uenighed mellem producenterne og egreneringsvirksomhederne. handelsklasseskema med Siden kvalitetsbetingede tillæg til og fradrag fra minimumsprisen blevet ophævet ud fra et ønske om at fælles anmodning fra de erhvervsdrivende. Nu skal kontraktprisen for ikke-egreneret bomuld efter aftale mellem de kontraherende parter justeres forholdsmæssigt, når kvaliteten af den leverede bomuld afviger græske interventionsorgan fastlagt et handelsklasseskema med tillæg og fradrag. Endvidere opkræver dette organ 1% af egreneringsvirksomhedernes betalinger til producenterne, hvilket er til skade for systemets ligevægt. standardkvaliteten. brancheaftaler I mangel har det fra af Selv om det synes vanskeligt og lidet hensigtsmæssigt at regulere kontraktforholdet mellem producenterne og egreneringsvirksomhederne på EF-plan, bør det anføres, at støtten skal udbetales fuldt ud til modtageren, for at den kan fungere som mekanisme til udligning af forskellen mellem målprisen og verdensmarkedsprisen. Endvidere vil det være hensigtsmæssigt at fastsætte visse regler, f. eks. vedrørende sammenhængen mellem kvaliteten af henholdsvis ikke-egreneret bomuld og egreneret bomuld og pligten til at udbetale et forskud på minimumsprisen. I den forbindelse har Grækenland - for at støtten i højere grad skal komme producenten til gode - anmodet om en undersøgelse af muligheden for, at støtten udbetales direkte til producentorganisationerne, der betaler minimumsprisen til deres medlemmer, lader bomuldsegreneringen udføre som lønarbejde og markedsfører den egrenerede bomuld. 4 Denne mulighed skulle være fakultativ og - i det mindste i starten - kun berøre meget få tilfælde. I øjeblikket markedsfører ingen af de producentorganisationer, der ikke har egreneringsfaciliteter, egreneret bomuld. Hvis støtten ydes direkte til producentorganisationerne på de anførte betingelser, opstår der to hovedvanskeligheder: – for at sikre markedsføringen af egreneret bomuld er det nødvendigt, at producentorganisationen råder over kapital som sikkerhed for de banklån, der er nødvendige for at betale minimumsprisen, materiel og faciliteter til markedsføringen (oplagring, håndtering, kommunikation) og kvalificeret personale, herunder personer, der kan følge udviklingen på verdensmarkedet, forvalte den variable støtte og indgå salgskontrakter. Der er en betydelig risiko for, at der opstår finansielle vanskeligheder i forbindelse med betalingen af minimumsprisen eller tilbagebetalingen af banklån – de mængder ikke-egreneret og egreneret bomuld, for hvilke der ydes støtte, skal fortsat kontrolleres i den egreneringsvirksomhed, der udfører lønarbejdet. Hvis der konstateres uregelmæssigheder i disse virksomheder, vil producentorganisationen kunne fralægge sig ansvaret. Det ser således ud til, at de producentsammenslutninger, der ikke selv foretager bomuldsegreneringen, ikke har de nødvendige midler til selv at forvalte den variable støtte, der er fastsat i den nuværende ordning. Spørgsmålet bør tages op på ny om nogle år i lyset af erfaringerne fra de sammenslutninger, som i henhold til de bestemmelser, der trådte i kraft i begyndelsen af produktionsåret 1998/99, lader egreneringen udføre som lønarbejde mod at genafstå den støtte, som egreneringsvirksomheden har modtaget. Denne mulighed udnyttes ikke i øjeblikket. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at bibeholde den nuværende ordning, hvorefter der ydes støtte til egreneringsvirksomhederne for den producerede mængde. 4. REGIONALISERING AF SANKTIONERNE Grækenland ønsker en regionalisering af bomuldsdyrkningen for at undgå, at der dyrkes bomuld i ikke-traditionelle områder i regioner, hvor vandforbruget giver anledning til konflikter og miljøforvaltningsproblemer. I Spanien er bomuldsdyrkningen næsten udelukkende koncentreret i Andalusien. Forholdet mellem bomuldsdyrkning og miljøhensyn er modsætningsfyldt. På den ene side er bomuld den vigtigske tekstilfiber af vegetabilsk oprindelse: takket være denne "naturlige" karakter har den et bedre image end de konkurrerende syntetiske fibre. På den anden side giver de miljømæssige følger af vandforbruget, anvendelsen af pesticider og gødningsstoffer samt tendensen til monokultur (den manglende vekseldrift risikerer med tiden at føre til en udpining jorden og øger plantesundhedsrisiciene) ofte anledning til kritik. Bomuldssektoren har allerede udfoldet store bestræbelser for at begrænse ovennævnte ulemper. Ved anvendelse af teknikker som drypvanding og kompletteringssåning er det muligt at spare på vandforbruget. Grækenland har iværksat et program for nedsættelse af gødningsforbruget og for drypvanding navnlig med henblik på bomuldsarealer. I Spanien har ATRIAS (Asociaciones para Tratamientos Integrados del Algodon) taget 5 initiativer bekæmpelse. til nedsættelse af produktionsomkostningerne og integreret biologisk Den foreslåede omdannelse af de nationale garantimængder (NGM) til regionale garantimængder (RGM) giver anledning til problemer, øger risikoen for svig med EUGFL-midler og skaber konflikter mellem regioner, for så vidt angår: – de regionale produktionsskøn og støtteforskuddene – omfordelingen af uudnyttede RGM i visse regioner – kontrollen med oprindelsen for den ikke-egrenerede bomuld, for hvilken støtteniveauet pr. ton varierer. en Som en anden mulighed foreslår Grækenland, at der indføres individuelle kvoter. Det vil sige, at man skulle fortsætte med at yde støtte til egreneringsvirksomhederne, idet der fastsættes bomuldsproduktion. Producenterne får udbetalt minimumsprisen - nedsat med et passende beløb - for de individuelle kvoter, som tilsammen svarer til den anslåede produktion. Der kan ikke stilles nogen krav med hensyn til minimumsproducentprisen for den mængde bomuld, der overstiger de individuelle kvoter. garantimængde samlede national den for Denne løsningsmodel er tidligere blevet anvendt bl. a. for mælk og hård hvede, men det viste sig, at den var meget kompliceret at anvende. I det foreliggende tilfælde er der to store praktiske vanskeligheder: – forvaltningen af individuelle kvoter er en kilde til alvorlige tvister, fordi der hvert år skal foretages en omfordeling – der er på markedet billig, egreneret bomuld, for hvilken egreneringsvirksomheden kan opnå samme støtte som for bomuld til minimumsprisen, og dette kunne føre til ændringer i handelsmønstret og til svig. tvister og svig. For at nå det De to nævnte løsningsmodeller, dvs. regionalisering af de nationale garantimængder og indførelse af individuelle kvoter, vil blot skabe yderligere vanskeligheder og give at begrænse anledning til bomuldsdyrkningen passende miljøforanstaltninger og ud fra objektive miljøkriterier begrænser de arealer eller områder, hvor der kan dyrkes støtteberettiget bomuld. Denne ordning vil være i overensstemmelse med de generelle miljømål, der er i beslutningerne i Agenda 2000. Det foreslås, at medlemsstaterne inden den 31. december 2003 sender Kommissionen en rapport om miljøsituationen i denne sektor. at medlemsstaten - indfører tilstræbte mål foreslås fastsat det, - 5. ANDRE FORVALTNINGS- OG KONTROLSPØRGSMÅL Også reglerne for fastsættelse af støtten kan give anledning til problemer. Efter den nuværende ordning svarer støttebeløbet til det beløb, der gælder den dag, hvor egreneringsvirksomheden indgiver sin ansøgning. Egreneringsvirksomheden kan indgive sin eller sine ansøgninger for den eller de ønskede mængder når som helst i perioden fra bomuldens ankomst til virksomheden (senest den 1. september) til den 31. marts året efter. På denne måde kan egreneringsvirksomheden opnå et beløb, der er baseret på 6 verdensmarkedsprisen på den dag, hvor den indgår kontrakt om salg af de fremstillede fibre. i besiddelse af produktet, og modvirker, at der Ordningen giver ikke støttemodtageren mulighed for at indgive ansøgning, før han rent indgås kontrakter på fysisk er verdensmarkedet inden høstperioden. Det foreslås at udvide perioden for fastsættelse af dette støttebeløb, men det forudsætter, at forbindelsen mellem bogføringen af de støtteberettigede mængder og den fysiske kontrol af hvert parti bomuld, der ankommer til virksomheden, kappes. Støtteansøgningerne for de af støtteansøgeren angivne mængder skulle f. eks. vedrøre de beløb, der gælder på indgivelsestidspunktet mellem den 1. juli og den 31. marts året efter. De samlede mængder, hvorom der ansøges, skulle svare til de samlede mængder bomuld, der ankommer til virksomheden i perioden fra den 1. september til den 31. marts året efter. Derimod skulle støtteforskuddene fortsat kun udbetales for de mængder, der rent faktisk anbringes under kontrol på den pågældende virksomhed. 6. FORESLÅEDE FORANSTALTNINGER Efter at Kommissionen har undersøgt, hvordan bomuldsstøtteordningen fungerer, foreslår den: – at den nuværende støtteordning opretholdes – at støtten udbetales helt og fuldt til støttemodtagerne, og at der fastsættes visse regler for betaling og justering af minimumsprisen – at procentsatsen for nedsættelse af målprisen forhøjes – at medlemsstaterne skal udarbejde objektive miljøkriterier og i givet fald begrænse retten til støtte til visse områder – at medlemsstaterne skal fremsende en rapport om virkningerne af de nationale miljøforanstaltninger i denne sektor – at perioden for indgivelse af ansøgninger udvides som led i et moderniseret regnskabssystem for de støtteberettigede mængder – at EF-bestemmelserne forenkles ved at samle hovedparten af bestemmelserne i protokol nr. 4, for så vidt angår bomuldsordningens principper, og i én og samme rådsforordning, for så vidt angår støtten til bomuldsproduktionen. De foreslåede foranstaltninger resulterer i en forenkling af de generelle bestemmelserne og af betingelserne for fastsættelse og ydelse af støtte, hvilket navnlig er en fordel for de små og mellemstore virksomheder. De bidrager til at øge respekten for miljøet og budgetdisciplinen. Det generelle mål med alle foranstaltningerne er at sikre ensartet anvendelse af ordningerne for landbrugsproduktion. Foranstaltningerne henhører udelukkende under EF's kompetence. 7 1999/0201 (CNS) Forslag til RÅDETS FORORDNING om sjette tilpasning af den støtteordning for bomuld, der er indført ved protokol nr. 4 knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, særlig stk. 11 i protokol nr. 4 om bomuld2, senest ændret ved forordning (EF) nr. 1553/953, under henvisning til forslag fra Kommissionen4, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet5, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg6, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) 2 3 4 5 6 7 8 9 Resultaterne af undersøgelsen af anvendelsen af støtteordningen for bomuld og støtteordningen for markafgrøder, jf. stk. 11 i protokol nr. 4, viser, at det er nødvendigt at tilpasse ordningen for bomuld; juni 1995 om fastsættelse af almindelige regler bestemmelserne for bomuld er fastsat i protokol nr. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 1554/95 af 29. for støtteordningen vedrørende bomuld og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2169/817, senest ændret ved forordning (EF) nr. 1419/988, og i Rådets forordning (EØF) nr. 1964/87 af 2. juli 1987 om tilpasning af den støtteordning for bomuld, der er indført ved protokol nr. 4 knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse9, senest ændret ved forordning (EF) nr. 1553/95; den ordning, der er fastsat til akten i protokol nr. 4 knyttet vedrørende Grækenlands tiltrædelse, bør opretholdes, herunder også muligheden for, at Rådet kan tilpasse ordningen, og med henblik på at EFT L 291 af 19. 11. 1979, s. 174. EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 45. EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 48. EFT L 190 af 4. 7. 1998, s. 4. EFT L 184 af 3. 7. 1987, s. 14. 8 forenkle produktionsstøtten for bomuld samles i en enkelt rådsforordning - gennemførelsesbestemmelserne bestemmelserne bør for UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Stk. 3 i protokol nr. 4 affattes således: Artikel 1 «3. Den i stk. 2 nævnte ordning omfatter ydelse af en produktionsstøtte. » Stk. 6 i protokol nr. 4 affattes således: Artikel 2 «6. træffer afgørelse med kvalificeret Rådet, der flertal på forslag af Kommissionen og efter høring af Europa-Parlamentet, vedtager de fornødne fornødne denne tilpasninger grundbestemmelser til gennemførelse af bestemmelserne i denne protokol. » ordningen protokol og de af i Stk. 7, 8, 8a, 9, 10, 11 og 12 i protokol nr. 4 udgår. Artikel 3 Stk. 13 i protokol nr. 4 bliver stk. 7. Artikel 4 Artikel 5 Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Den anvendes fra den 1. september 2000. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 9 1. 2. 3. 4. 5. 5. 0 5. 1 FINANSIERINGSOVERSIGT BUDGETPOST: B1-141 BEVILLINGER: 812 mio. EUR FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Forslag til Rådets forordning om sjette tilpasning af den støtteordning for bomuld, der er indført ved protokol nr. 4 knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse. RETSGRUNDLAG: Protokol nr. 4 knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse FORMÅL: At ajourføre protokol nr. 4. FINANSIELLE VIRKNINGER UDGIFTER, SOM AFHOLDES - OVER EF-BUDGETTET (RESTITUTION/INTERVENTION) OVER DE NATIONALE BUDGETTER AF ANDRE - - - INDTÆGTER - EF's EGNE INDTÆGTER (AFGIFTER/TOLD) NATIONALE KILDER 5. 0. 1 OVERSLAG - UDGIFTER 5. 1. 1 OVERSLAG - INDTÆGTER 5. 2 BEREGNING: 12-MÅNEDERS- PERIODE (mio. EUR) INDEVÆRENDE REGNSKABSÅR (1999) (mio. EUR) FØLGENDE REGNSKABSÅR (2000) (mio. EUR) - - - - - - 2001 2002 2003 2004 - - - - - - - - 6. 0 6. 1 ER FINANSIERING MULIG GENNEM BEVILLINGER OPFØRT UNDER DET PÅGÆLDENDE KAPITEL I DET LØBENDE BUDGET? ER FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER I DET LØBENDE BUDGET? 6. 2 ER ET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT? 6. 3 SKAL DER OPFØRES BEVILLINGER PÅ FREMTIDIGE BUDGETTER? BEMÆRKNINGER: Foranstaltningen som sådan får ingen finansielle følger i forhold til den nuværende situation. JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ 10 1999/0202 (CNS) Forslag til RÅDETS FORORDNING om støtte til bomuldsproduktionen RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til protokol nr. 4 om bomuld10, som er knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, senest ændret ved forordning (EF) nr. /199911, særlig stk. 6, stk. 1, under henvisning til forslag fra Kommissionen12, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet13, under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg14, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) 10 11 12 13 14 15 16 17 18 Resultaterne af den i punkt 11 i protokol nr. 4 fastsatte undersøgelse af, hvordan støtteordningen for bomuld fungerer, viser, at det er hensigtsmæssigt at bibeholde den, men at der bør foretages visse ændringer; juni 1995 om fastsættelse af almindelige regler bestemmelserne om bomuld er fastsat i protokol nr. 4, i Rådets forordning (EF) nr. 554/95 af 29. for støtteordningen vedrørende bomuld og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2169/8115, senest ændret ved forordning (EF) nr. 1419/9816, samt i Rådets forordning (EØF) nr. 1964/87 af 2. juli 1987 om tilpasning af den støtteordning for bomuld, der er indført ved protokol nr. 4 knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse17, senest ændret ved forordning (EF) nr. 1553/9518; det vil være hensigtsmæssigt dels at bibeholde den ordning, der er fastsat i protokol nr. 4 til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse, navnlig bestemmelsen om, at Rådet kan tilpasse ordningen, dels at sammenfatte alle bestemmelserne om EFT L 291 af 19. 11. 1979, s. 174. Se denne EFT. EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 48. EFT L 190 af 4. 7. 1998, s. 4. EFT L 184 af 3. 7. 1987, s. 14. EFT L 148 af 30. 6. 1995, s. 45. 11 (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) gennemførelse af støtteordningen i en og samme rådsforordning for at forenkle lovgivningen; i henhold til punkt 6 i protokollen bør de for gennemførelsen af ordningen for bomuld nødvendige foranstaltninger vedtages; den i punkt 3 i protokol nr. 4 fastsatte produktionsstøtte er i øjeblikket baseret på en ordning med nationale garantimængder, som dels sikrer producenten en minimumspris, dels udligner forskellen mellem målprisen og verdensmarkedsprisen via den støtte, der ydes til egreneringsvirksomheden; erfaringen viser, at det vil være hensigtsmæssigt at bibeholde principperne og de væsentlige elementer i denne ordning; målprisen og den minimumspris, der skal betales til producenten, samt de nationale garantimængder skal fastsættes således, at der ikke skabes uligevægt mellem afgrøderne kan opretholdes, og således, at de erhvervsdrivende kan opstille produktions- og forarbejdningsprogrammer på mellemlang sigt; det vil være hensigtsmæssigt at bevare bestemmelserne om fastsættelse af verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld; denne pris kan fastsættes på grundlag af forholdet mellem den fastsatte pris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld; prisen for egreneret bomuld bør fastsættes under hensyntagen til priserne på verdensmarkedet samt noteringerne på de børser, der har betydning for den internationale handel; den gældende ordning, hvorefter målprisen i tilfælde af overskridelse af en bestemt produktionsmængde nedsættes forholdsmæssigt i de medlemsstater, der er ansvarlige for overskridelsen, skal bevares for at sikre, at sanktionerne fordeles retfærdigt; nedsættelsen af målprisen kan dog begrænses, hvis udgifterne ikke overstiger et bestemt niveau, navnlig under hensyntagen til den gennemsnitlige verdensmarkedspris; ordningen med nationale garantimængder skal have indvirkning på minimumsprisen og støtten; overskridelsen den gældende procentsats for nedsættelse af målprisen, der er lig med halvdelen af visse omstændigheder kunne skade budgetdisciplinen; procentsatsen bør derfor forhøjes; garantimængde, nationale under den vil af for at sikre, at der er balance i systemet, skal støtten til bomuldsproduktionen til modtagerne, uden at dette berører de fremover udbetales helt og fuldt forskellige reduktioner eller nedsættelser, der er fastsat i EF-lovgivningen; med de til bomuldsegreneringsvirksomhederne, som betaler producenterne en pris, som mindst svarer til minimumsprisen, samt et forskud på denne pris og accepterer visse betingelser med hensyn til kontrollen af de støtteberettigede mængder; produktionsstrukturer nuværende støtten ydes skal støttebeløbet varierer med verdensmarkedsprisen, og det er nødvendigt at beregne det nævnte beløb for de støtteberettigede bomuldsmængder på grundlag af den nøjagtige periode, for hvilken der er ansøgt om støtte; den nuværende ordning giver egreneringsvirksomheden mulighed for at fastsætte dette beløb bl. indgåelsen af a. ved hjælp af den i støtteansøgningen anførte dato for kontrakterne om salg af egreneret bomuld; for at lette afsætningen af det egrenerede bomuld på verdensmarkedet bør der åbnes mulighed for at indgå 12 kontrakter inden høstperioden, og den periode, støtteansøgninger, bør derfor udvides; i hvilken der kan indgives ikke være hensigtsmæssigt at det vil regulere kontraktforholdet mellem producenter og egreneringsvirksomheder på EF-plan; det nuværende princip, hvorefter kontraktbetingelserne fastlægges efter fælles overenskomst mellem de nævnte parter, bør derfor bibeholdes, samtidig med at indholdet præciseres; størrelsen af den støtte, der skal ydes, kan først beregnes efter fastsættelsen af de enkelte medlemsstaters faktiske produktion; for at mindske ulemperne ved en sen udbetaling af støtten bør der fortsat være mulighed for at forudbetale en del af støtten i form af et forskud; skal træffe de kontrolforanstaltninger, der producentmedlemsstaterne er nødvendige for at sikre, at bestemmelserne om ydelse af støtte fungerer hensigtsmæssigt, og skal i givet fald anvende det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, der er i Rådets forordning (EØF) nr. 3508/92 af 27. november 1992 om et integreret system for forvaltning og kontrol af visse EF-støtteordninger19, senest ændret ved forordning (EF) nr. 820/9720; fastsat dyrkning af bomuld i de regioner, der ikke er egnede til bomuldsdyrkning, risikerer at få en negativ indvirkning på miljøet og landbruget i de regioner, for hvilke dyrkningen af bomuld er vigtig; for at opfylde miljømålsætningerne bør medlemsstaterne fastsætte og gennemføre passende miljøforanstaltninger med hensyn til anvendelsen af landbrugsjord til bomuldsdyrkning; fremover skal medlemsstaterne dels indføre foranstaltninger til begrænsning af dyrkningen af bomuld efter objektive miljøkriterier, dels indskærpe over for producenterne, at det er nødvendigt at overholde de gældende bestemmelser; virkningerne af de nationale miljøforanstaltninger på bomuldssektoren skal fremgå af en rapport, som medlemsstaterne fremsender inden en bestemt dato, der muliggør en sådan vurdering; for at lette gennemførelsen af produktionsstøtteordningen og for at sikre en hensigtsmæssig forvaltning af ordningen bør der fastsættes en procedure, hvorved der etableres et snævert samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen inden for rammerne af en forvaltningskomité; det vil være hensigtsmæssigt at anvende Forvaltningskomitéen for Hør og Hamp, som er fastsat ved Rådets forordning (EØF) nr. 1308/70 af 29. juni 1970 om den fælles markedsordning for hør og hamp21, senest ændret ved forordning (EF) nr. 3290/9422; gennemførelsesbestemmelserne forvaltnings- da foranstaltninger, jf. artikel 2 i Rådets afgørelse nr. 1999/468 af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, forordning denne er i (10) (11) (12) (13) (14) (15) 19 20 21 22 EFT L 355 af 5. 12. 1992, s. 1. EFT L 117 af 7. 5. 1997, s. 1. EFT L 146 af 4. 7. 1970, s. 1. EFT L 349 af 31. 12. 1994, s. 105. 13 tillægges Kommissionen23, der forvaltningsprocedure, der omhandles i artikel 4 i samme afgørelse; vedtages ved bør de hjælp af den (16) for at EF’s udgifter til gennemførelsen af de i denne forordning fastsatte foranstaltninger kan blive reguleret af finansielle og monetære forskrifter og passende procedurer, bør det ikke-egrenerede bomulds specifikt fastsættes, at Rådets forordning (EF) nr. 1258/1999 om finansiering af den fælles landbrugspolitik24 samt Rådets forordning (EF) nr. 2799/98 af 15. december 1998 om den agromonetære ordning for euroen25 skal finde anvendelse på dette område; landbrugsmæssige karakter i betragtning af det (17) d i denne forordning fastsatte tilpasninger til ordningen skal gennemføres på de bedst mulige vilkår, og det kan derfor være nødvendigt at fastsætte overgangsforanstaltninger - UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: KAPITEL I: GENERELLE PRINCIPPER Artikel 1 1. 2. Ved denne forordning fastsættes de foranstaltninger, der er nødvendige for ydelse af produktionsstøtte i henhold til punkt 3 i protokol nr. 4 til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse. I denne forordning forstås ved: a) b) ikke-egreneret fra bomuldsplanten (Gossypium), indeholdende frø og de fleste kapseldele, bladdele, støvpartikler, sandkorn o. lign; de modnede bomuld: høstede frugter og egreneret bomuld: bomuldsfibre (bortset fra linters og affald), der ikke er kartet eller kæmmet, men befriet for frø og de fleste kapseldele, bladdele, støvpartikler, sandkorn o. lign. 3. Produktionsåret strækker sig fra den 1. september til den 31. august. Artikel 2 1. Størrelsen af støtten til produktion af ikke-egreneret bomuld fastsættes af Kommissionen på grundlag af forskellen mellem: – – en målpris, fastsat for ikke-egreneret bomuld i overensstemmelse med artikel 3, stk. 1, og artikel 7 og verdensmarkedsprisen, fastsat i overensstemmelse med artikel 4. 23 24 25 EFT L 184 af 17. 7. 1999. s 23. EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 103. EFT L 349 af 24. 12. 1998, s. 1. 14 2. Støtten ydes for ikke-egreneret bomuld, købt til en pris, der mindst svarer til minimumsprisen, fastsat i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, og artikel 9. KAPITEL II: PRISMEKANISME Artikel 3 1. Målprisen fastsættes til 106,30 EUR pr. 100 kg ikke-egreneret bomuld. Målprisen gælder for bomuld, som: – – – er af sund og sædvanlig handelskvalitet indeholder 10% vand og 3% urenheder har de egenskaber, der er nødvendige for efter egrenering at opnå 32% fibre af kvalitet nr. 5 (white middling) og af en længde på 28 mm (1-3/32”). Minimumsprisen fastsættes til 100,99 EUR pr. 100 kg ikke-egreneret bomuld af den kvalitet, som er lagt til grund for beregningen af målprisen, og ab landbrugsbedriften. Artikel 4 Verdensmarkedsprisen for ikke-egreneret bomuld fastsættes under hensyntagen til det historiske forhold mellem den fastlagte verdensmarkedspris for egreneret bomuld og den beregnede pris for ikke-egreneret bomuld. Den fastsættes af Kommissionen med regelmæssige mellemrum på grundlag af den i artikel 5 omhandlede verdensmarkedspris for egreneret bomuld. Kan verdensmarkedsprisen for i overensstemmelse med stk. 1, beregnes den på grundlag af den seneste fastsatte pris. ikke-egreneret bomuld ikke fastsættes Artikel 5 Verdensmarkedsprisen for egreneret bomuld fastsættes for et produkt af kvalitet nr. 5 (white middling) og med en fiberlængde på 28 mm (1-3/32”) under hensyntagen til priserne på dette marked samt noteringerne på en eller flere af de europæiske børser, der har betydning for den internationale handel. Den fastsættes på grundlag af de gunstigste af de priser og noteringer, der kan anses som repræsentative for markedets faktiske tendens, for et produkt leveret cif til en havn i EU. Hvis de konstaterede priser og noteringer ikke opfylder de i stk. 1 anførte betingelser, foretages de nødvendige tilpasninger. 2. 1. 2. 1. 2. 15 KAPITEL III: STABILISATORORDNING Artikel 6 Der indføres en national garantimængde for ikke-egreneret bomuld, som for hvert produktionsår andrager: – – – 782 000 tons for Grækenland 249 000 tons for Spanien 1 500 tons for hver af de øvrige medlemsstater. Artikel 7 Med forbehold af artikel 8 nedsættes den i artikel 3, stk. 1, omhandlede målpris, såfremt Spaniens og Grækenlands samlede faktiske produktion i løbet af et produktionsår overstiger 1 031 000 tons, for det pågældende produktionsår i enhver medlemsstat, hvori den faktiske produktion overstiger den nationale garantimængde. Målprisen for de berørte medlemsstater reduceres med 60% af den procentdel, hvormed den nationale garantimængde er overskredet. Hvis den faktiske produktion enten i Spanien eller i Grækenland er mindre end den nationale garantimængde, foretages der en beregning af, hvor stor en procentdel forskellen mellem de to medlemsstaters samlede faktiske produktion og 1 031 000 tons udgør af den nationale garantimængde, som er overskredet, og målprisen reduceres med 60% af denne procentdel. Er i et produktionsår: Artikel 8 – – – bestemmelserne i artikel 7 blevet anvendt det vægtede gennemsnit af den verdensmarkedspris, der er lagt til grund for beregningen af støttebeløbet, over 30,20 EUR pr. 100 kg og de samlede budgetudgifter til støtteordningen mindre end 770 millioner EUR, anvendes den i tredje led omhandlede budgetforskel til at forhøje støttebeløbet i de medlemsstater, hvori den faktiske produktion overstiger den nationale garantimængde. Det i henhold til første afsnit forhøjede støttebeløb kan dog ikke overstige: – støttebeløbet beregnet uden hensyn til artikel 7 eller 16 – støttebeløbet beregnet i henhold til artikel 7 på grundlag af 1 120 000 tons ikke- egreneret nationale til Spaniens garantimængder på henholdsvis 270 000 tons og 850 000 tons. og Grækenlands svarende bomuld, Artikel 9 Den i artikel 3, stk. 2, omhandlede minimumspris reduceres med samme beløb som det beløb, hvormed målprisen nedsættes i henhold til artikel 7. KAPITEL IV: STØTTEMODTAGERE Artikel 10 Støtten udbetales fuldt og helt til de i artikel 11 og 12 nævnte modtagere, som ansøger herom. Artikel 11 Egreneringsvirksomhederne, bortset fra de i artikel 12 nævnte, skal for at opnå støtte: a) have indgivet en underskrevet kontrakt, hvori det bl. a. er fastsat, at den pris, der betales til producenten, mindst skal svare til minimumsprisen, og som indeholder en klausul om, at: – – den aftalte pris, i overensstemmelse med den indvirkning, bestemmelserne i denne artikel har på støttebeløbet artikel 7 anvendes, tilpasses såfremt skal den aftalte pris, såfremt kvaliteten af den leverede bomuld afviger fra den i artikel 3, stk. 2, nævnte kvalitet, efter fælles overenskomst mellem de kontraherende parter skal justeres i et omfang svarende til denne kvalitetsforskels indvirkning på prisen på egreneret bomuld i forhold den i artikel 5 omhandlede pris; b) c) d) have betalt et forskud på minimumsprisen, hvis størrelse fastsættes efter fælles overenskomst mellem de kontraherende parter, på vilkår, der skal fastlægges nærmere; lagerbogholderi for ikke-egreneret bomuld og egreneret bomuld i føre et overensstemmelse med forskrifter, der skal fastsættes nærmere, og fremlægge de øvrige bevisdokumenter, der er nødvendige for kontrollen med retten til støtte; dokumentere, at den bomuld, der er leveret i henhold til kontrakten, er omfattet af en arealangivelse som omhandlet i artikel 15, stk. 2. 17 Artikel 12 1. De egreneringsvirksomheder, som egrenerer for en individuel producent eller for en producentsammenslutning, som opfylder de i punkt 4 i protokol nr. 4 nævnte kriterier, skal for at opnå støtte: a) b) c) d) e) have indgivet en af den berørte producent eller producentsammenslutning godkendt erklæring om de nærmere vilkår for egreneringens udførelse og for forvaltningen af støtten; forpligte sig til at overdrage støtten fuldt og helt til den individuelle producent eller eventuelt til den berørte producentsammenslutning; opfylde de i artikel 11, litra c), nævnte betingelser; dokumentere at, den bomuld, hvortil den i litra a) nævnte erklæring henviser, er omfattet af en arealangivelse som omhandlet i artikel 15, stk. 2; såfremt det drejer sig om en producentsammenslutning, dokumentere, at denne skal overholde en forpligtelse svarende til klausulen i den i artikel 11, litra a), nævnte kontrakt samt en forpligtelse til at opbevare og levere dokumentation for, at den har betalt minimumsprisen til sine medlemmer. Undlader en producentsammenslutning, som lader egreneringen udføre for egen regning, at overholde den i stk. 1, litra e), nævnte klausul eller forpligtelse, betragtes dette som manglende overholdelse af de i punkt 4 i protokol nr. 4 nævnte kriterier. KAPITEL V: YDELSE AF STØTTEN Artikel 13 Det støttebeløb, der skal udbetales, er det beløb, som er gældende den dag, hvor støtteansøgningen indgives. Støtteansøgningen, eventuelt ledsaget af en sikkerhedsstillelse, indgives i løbet af en periode, der skal fastsættes nærmere, for en mængde ikke-egreneret bomuld, som skal være ankommet til egreneringsvirksomheden i perioden fra begyndelsen af det berørte produktionsår til en dato, der skal fastsættes nærmere. Retten til støtte opnås på det tidspunkt, hvor egreneringen foretages. På anmodning af den berørte modtager udbetales der dog et forskud på støtten fra den 16. oktober efter indledningen af produktionsåret, så snart den ikke- egrenerede bomuld er ankommet til egreneringsvirksomheden, forudsat at der stilles tilstrækkelig garanti. Forskudsbeløbet fastsættes i overensstemmelse med stk. 3. 2. 1. 2. 18 3. 1. 2. inden udgangen af produktionsåret og efter Saldoen udbetales fastsættelsen af de eventuelle tilpasninger af støtten, som følger af anvendelsen af artikel 7. senest Forskudsbeløbet er lig med den i artikel 3, stk. 1, nævnte målpris, med fradrag af verdensmarkedsprisen og et beløb beregnet efter bestemmelserne i artikel 7, idet den faktiske produktion dog erstattes med den anslåede produktion, fastsat i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, første led, og forhøjet med 15%. Fra den 16. december efter produktionsårets indledning erstattes det i første afsnit nævnte forskudsbeløb med et nyt beløb, der fastlægges efter samme beregningsmetode, men på grundlag af et nyt skøn over produktionen, fastsat i overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, andet led, og forhøjet med mindst 7,5%. De forskudsbeløb, der udbetales i perioden fra den 16. oktober til den 15. december, forhøjes tilsvarende, undtagen hvis forskellen mellem de to forskudsbeløb er mindre end 1 EUR pr. 100 kg. Artikel 14 Støtten ydes kun for et produkt af sund, handelsmæssig kvalitet. Såfremt mængden af egreneret bomuld er mindre end eller lig med 33% af den mængde ikke-egreneret bomuld, der er ankommet til egreneringsvirksomheden, ydes støtten til mængden af egreneret bomuld, multipliceret med 100 og divideret med 32. Hvis mængden af egreneret bomuld overstiger 33% af den mængde ikke- egrenerede bomuld, som er ankommet til egreneringsvirksomheden, ydes støtten til mængden af ikke-egreneret bomuld, multipliceret med 33 og divideret med 32. 3. Mængden af egreneret bomuld beregnes ud fra vægten, der eventuelt tilpasses under hensyn til forskellen: – og – mellem den fastslåede procentdel af urenheder og den procentdel af urenheder, som er repræsentativ for kvalitet nr. 5 mellem den fastslåede procentsats for vandindholdet og den procentsats, der er repræsentativ for vandindholdet i den markedsførte fiber. Artikel 15 1. Producentmedlemsstaterne indfører en sanktions- og kontrolordning, som bl. a. skal gøre det muligt at kontrollere, om minimumsprisen er overholdt, og at fastslå: – hvor stor en mængde ikke-egreneret bomuld fra EF der er ankommet til de enkelte egreneringsvirksomheder 19 – – hvor stor en mængde ikke-egreneret bomuld fra EF der er blevet egreneret en stor hvor egreneringsvirksomheder har bomuld. mængde egreneret enkelte bomuld fremstillet af den i første led nævnte de 2. Medlemsstaterne indfører en ordning med angivelse af de tilsåede arealer, navnlig for at sikre, at oprindelsen af den bomuld, hvortil der ansøges om støtte, er sandsynlig. 1. Med henblik på bomuldssektoren fastsætter medlemsstaterne: Artikel 16 – – – foranstaltninger til miljøforbedring, navnlig dyrkningsmetoder, der kan reducere de negative virkninger på miljøet forskningsprogrammer med henblik på udvikling af dyrkningsmetoder, der i højere grad er forenelige med miljøet midler til at oplyse producenterne om resultaterne af denne forskning og om de gavnlige virkninger af de pågældende dyrkningsmetoder. 2. 3. 4. Medlemsstaterne træffer de miljøforanstaltninger, de anser for passende under hensyntagen til de for de landbrugsarealer, der anvendes til bomuldsproduktion. Endvidere træffer indskærpe over for medlemsstaterne de nødvendige foranstaltninger for at producenterne, at det er nødvendigt at overholde miljøbestemmelserne. forhold, der gør sig gældende særlige Medlemsstaterne begrænser eventuelt de arealer, som er berettigede til støtte til produktion af ikke-egreneret bomuld, på grundlag af objektive kriterier, som de fastsætter vedrørende: – – – – landbruget i de regioner, for hvilke bomuldsproduktionen har betydning de pågældende arealers jordklimaforhold forvaltningen af vand, der anvendes til kunstvanding omdrift og dyrkningsteknikker, som kan forbedre miljøet. Inden den 31. december 2003 sender producentmedlemsstaterne Kommissionen en rapport om miljøsituationen i bomuldssektoren og virkningerne af de nationale foranstaltninger, der er truffet i henhold til stk. 1, 2 og 3. 20 KAPITEL VI: GENERELLE BESTEMMELSER Artikel 17 1. Med henblik på gennemførelsesbestemmelserne til denne forordning samt de oplysninger, som medlemsstaterne skal sende til Kommissionen, bistås Kommissionen af den Forvaltningskomitéen for Hør og Hamp, der omhandles i artikel 12 i forordning (EØF) nr. 1308/70. Disse bestemmelser vedrører bl. a. enhver kontrolforanstaltning, der er nødvendig for at beskytte De Europæiske Fællesskabers interesser mod svig og andre uregelmæssigheder. Kontrolforanstaltningerne kan baseres på visse elementer i det integrerede forvaltnings- og kontrolsystem, som er indført ved forordning (EØF) nr. 3508/92. Når der henvises til dette stykke, finder forvaltningsproceduren i artikel 4 i afgørelse 1999/468/EF anvendelse i overensstemmelse med dens artikel 7, stk. 3. Det tidsrum, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til én måned. 2. Efter proceduren i stk. 1 fastsætter Kommissionen inden bestemte datoer, der skal fastsættes nærmere, for hver berørt medlemsstat: – – – under hensyntagen til høstprognoserne den i artikel 13, stk. 3, første afsnit, nævnte anslåede produktion samt den deraf følgende foreløbige reduktion af målprisen under hensyntagen til, hvor langt høsten er skredet frem, de i artikel 13, stk. 3, andet afsnit, nævnte nye skøn over produktionen samt den deraf følgende foreløbige nye reduktion af målprisen faktiske produktion i det igangværende produktionsår samt den i artikel 7 nævnte reduktion af målprisen og den i artikel 8 nævnte forhøjelse af støttebeløbet. Artikel 18 Bestemmelserne i forordning (EF) nr. 2799/98 og forordning (EF) nr. 1258/1999 om finansiering af den fælles landbrugspolitik finder tilsvarende anvendelse på den i nærværende forordning fastsatte ordning. Artikel 19 Overgangsforanstaltninger, som måtte være nødvendige for at lette gennemførelsen af tilpasningerne til den i denne forordning fastsatte ordning, vedtages efter proceduren i artikel 17, stk. 1. De anvendes senest indtil udgangen af produktionsåret 2000/2001. 21 Forordning (EØF) nr. 1964/87 og (EF) nr. 1554/95 ophæves. Artikel 20 Artikel 21 Denne forordning træder Europæiske Fællesskabers Tidende. i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i De Den anvendes fra den 1. september 2000. Artikel 19 anvendes dog fra datoen for denne forordnings ikrafttræden. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart medlemsstat. i hver Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 22 FINANSIERINGSOVERSIGT BUDGETPOST: B1-141 BEVILLINGER: 862 mio. EUR (ÆS) FORANSTALTNINGENS BETEGNELSE: Forslag til Rådets forordning om støtte til bomuldsproduktionen. RETSGRUNDLAG: Protokol nr. 4 knyttet til akten vedrørende Grækenlands tiltrædelse FORMÅL: Ændring af den fælles markedsordning for bomuld efter opfordring fra Rådet i juni 1998. 12-MÅNEDERS- PERIODE (mio. EUR) INDEVÆRENDE REGNSKABSÅR (1999) (mio. EUR) FØLGENDE REGNSKABSÅR (2000) (mio. EUR) 770 Ikke relevant Ikke relevant FINANSIELLE VIRKNINGER UDGIFTER, SOM AFHOLDES - OVER EF-BUDGETTET (RESTITUTION/INTERVENTION) OVER DE NATIONALE BUDGETTER AF ANDRE INDTÆGTER - EF's EGNE INDTÆGTER (AFGIFTER/TOLD) NATIONALE KILDER - - - 1. 2. 3. 4. 5. 5. 0 5. 1 5. 0. 1 OVERSLAG – UDGIFTER 5. 1. 1 OVERSLAG – INDTÆGTER 2001 770 2002 770 2003 770 2004 770 5. 2 6. 0 6. 1 6. 2 6. 3 BEREGNING: ER FINANSIERING MULIG GENNEM BEVILLINGER OPFØRT UNDER DET PÅGÆLDENDE KAPITEL I DET LØBENDE BUDGET? ER FINANSIERING MULIG VED OVERFØRSEL MELLEM KAPITLER I DET LØBENDE BUDGET? ER ET TILLÆGSBUDGET NØDVENDIGT? SKAL DER OPFØRES BEVILLINGER PÅ FREMTIDIGE BUDGETTER? JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ BEMÆRKNINGER: Forslaget ændrer den gældende metode til beregning af støtten ved at forhøje den andel af overskridelsen af de maksimale garantimængder, der anvendes til at nedsætte målprisen, fra 50 til 60%. Alle andre elementer forbliver uændrede. Ved en overskridelse af det nuværende niveau (mellem 50 og 60%) og en verdensmarkedspris på mellem 302 og 347 EUR/ton (svarende til gennemsnittet af de seneste produktionsår), ligger de samlede udgifter på 770 mio. EUR, da ordningen med forhøjelser anvendes. Ved højere priser træder det andet loft i kraft, og udgifterne nedsættes gradvis, som det tidligere var tilfældet. Ved priser på under 302 EUR/ton giver forslaget derimod mulighed for kraftige besparelser: Hvis prisen f. eks. sættes (meget lavt) til 221 EUR/ton, hvilket svarer til det vægtede gennemsnit i produktionsåret 1998/99, ligger de samlede udgifter for den forventede produktion i 1999/2000 på 772 mio. EUR i stedet for ca. 872 mio. EUR. 23


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2632/1999 της Επιτροπής, της 13ης Δεκεμβρίου 1999, για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89 σχετικά με την αγορά βοείου κρέατος με διαγωνισμό

eurovoc_concepts:
EU Member State
award of contract
beef
intervention buying
product quality

formats: pdf print

text: 14. 12. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 321/15 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2632/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 13ης ∆εκεµβρίου 1999 για την τροποποίηση του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89 σχετικά µε την αγορά βοείου κρέατος µε διαγωνισµό Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 805/68 του Συµβουλίου, της 27ης Ιουνίου 1968, περί κοινής οργανώσεως της αγοράς στον τοµέα του βοείου κρέατος (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1633/98 (2), και ιδίως το άρθρο 6 παράγρα- φος 7, αναγκαίες αγορές για να εξασφαλισθεί ορθολογική στήριξη της αγοράς οδηγούν, µε βάση τις τιµές τις οποίες γνωρίζει η Επιτροπή, στην τροποποίηση σύµφωνα µε το παράρτηµα του παρόντος κανονισµού του καταλόγου των κρατών µελών ή περιοχών κρατών µελών όπου ο διαγωνισµός είναι ανοικτός καθώς και των ποοιοτικών οµάδων που µπορούν να αποτε- λέσουν αντικείµενο αγορών στην παρέµβαση, Εκτιµώντας τα εξής: ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: (1) (2) ο κανονισµός (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89 της Επιτροπής, της 9ης Ιουνίου 1989, σχετικά µε την αγορά βοείου κρέατος µε διαγωνισµό (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2125/1999 (4), άνοιξε τις αγορές µε διαγωνισµό σε ορισµένα κράτη µέλη ή περιοχές κράτους µέλους για ορισµένες ποιοτικές οµάδες· η εφαρµογή των διατάξεων που προβλέπονται στο άρθρο 6 παράγραφοι 2, 3 και 4 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 805/68 καθώς και η αναγκαιότητα να περιοριστεί η παρέµβαση στις Άρθρο 1 Το παράρτηµα του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89 αντικαθίστα- ται από το παράρτηµα του παρόντος κανονισµού. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 14 ∆εκεµβρίου 1999. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 13 ∆εκεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 148 της 28. 6. 1968, σ. 24. (2) ΕΕ L 210 της 28. 7. 1998, σ. 17. (3) ΕΕ L 159 της 10. 6. 1989, σ. 36. (4) ΕΕ L 261 της 7. 10. 1999, σ. 11. L 321/16 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 14. 12. 1999 ANEXO — BILAG — ANHANG — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ — ANNEX — ANNEXE — ALLEGATO — BĲLAGE — ANEXO — LIITE — BILAGA Estados miembros o regiones de Estados miembros y grupos de calidades previstos en el apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1627/89 Medlemsstater eller regioner og kvalitetsgrupper, jf. artikel 1, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1627/89 Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats sowie die in Artikel 1 Absatz 1 der Verordnung (EWG) Nr. 1627/89 genannten Qualitätsgruppen Κράτη µέλη ή περιοχές κρατών µελών και οµάδες ποιότητος που αναφέρονται στο άρθρο 1 παράγραφος 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1627/89 Member States or regions of a Member State and quality groups referred to in Article 1 (1) of Regulation (EEC) No 1627/89 États membres ou régions d'États membres et groupes de qualités visés à l'article 1er paragraphe 1 du règlement (CEE) no 1627/89 Stati membri o regioni di Stati membri e gruppi di qualità di cui all'articolo 1, paragrafo 1 del regolamento (CEE) n. 1627/89 In artikel 1, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 1627/89 bedoelde lidstaten of gebieden van een lidstaat en kwaliteitsgroepen Estados-Membros ou regiões de Estados-Membros e grupos de qualidades referidos no n. o 1 do artigo 1. o do Regulamento (CEE) n. o 1627/89 Jäsenvaltiot tai alueet ja asetuksen (ETY) N:o 1627/89 1 artiklan 1 kohdan tarkoittamat laaturyhmät Medlemsstater eller regioner och kvalitetsgrupper som avses i artikel 1. 1 i förordning (EEG) nr 1627/89 Estados miembros o regiones de Estados miembros Medlemsstat eller region Mitgliedstaaten oder Gebiete eines Mitgliedstaats Κράτος µέλος ή περιοχές κράτους µέλους Member States or regions of a Member State États membres ou régions d'États membres Stati membri o regioni di Stati membri Lidstaat of gebied van een lidstaat Estados-Membros ou regiões de Estados-Membros Jäsenvaltiot tai alueet Medlemsstater eller regioner België-Belgique Danmark France Ireland Northern Ireland Categoría A Kategori A Kategorie A Κατηγορία Α Category A Catégorie A Categoria A Categorie A Categoria A Luokka A Kategori A R × × U Categoría C Kategori C Kategorie C Κατηγορία Γ Category C Catégorie C Categoria C Categorie C Categoria C Luokka C Kategori C R × × O × × × O U × ×


title: 1999/848/CE: Decisão do Conselho, de 13 de Dezembro de 1999, relativa à plena entrada em vigor do acervo de Schengen na Grécia

eurovoc_concepts:
Greece
Schengen Agreement
application of EU law
border control
free movement of goods
free movement of persons

formats: html pdf print

text: L 327/58 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 12. 1999 DECISÃO DO CONSELHO de 13 de Dezembro de 1999 relativa à plena entrada em vigor do acervo de Schengen na Grécia (1999/848/CE) O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA, Tendo em conta o n. o 2 do artigo 2. o do protocolo que integra o acervo de Schengen no âmbito da União Europeia, Tendo em conta a decisão do Comité Executivo, de 16 de Setembro de 1998, que institui a Comissão Permanente de Aplicação de Schengen, Tendo em conta a decisão do Coreper, de 30 de Junho de 1999, que institui o Comité ad hoc «Grécia», Tendo em mente as decisões do Comité Executivo de Schengen, de 7 de Outubro de 1997 [SCH/Com-ex (97) 29 REV 2] e de 16 de Dezembro de 1998 [SCH/Com-ex (98) 49 REV 3], Considerando o seguinte: (1) (2) Foram efectuadas visitas a fim de verificar se foi dada resposta satisfatória às exigências em matéria de efec- tivos e de material disponível, de formação do pessoal dos órgãos de controlo e de vigilância das fronteiras, bem como de coordenação entre os serviços envolvidos; Foram preenchidas as condições que permitem o levan- tamento dos controlos de pessoas nas fronteiras internas com a Grécia a partir de 1 de Janeiro de 2000, DECIDE: Artigo 1. o Os controlos das pessoas nas fronteiras internas entre a Grécia e os Estados-Membros que aplicam plenamente o acervo de Schengen serão levantados durante o período que medeia entre 1 de Janeiro e 26 de Março de 2000. Esta decisão será aplicada a partir de 1 de Janeiro de 2000 ao tráfego marítimo interno nos portos. As datas de supressão dos controlos dos voos internos prove- nientes da Grécia e com destino à Grécia serão acordadas entre a Grécia e cada um dos outros Estados-Membros em causa, a partir de 1 de Janeiro de 2000, para os aeroportos em que tal seja possível do ponto de vista técnico. Em todo o caso, os controlos serão suprimidos, o mais tardar, em 26 de Março de 2000. Os Estados-Membros em causa informarão o Conselho e a Comissão até 1 de Abril de 2000 das medidas que tenham tomado com vista à aplicação da presente decisão. Artigo 2. o O Grupo «Avaliação de Schengen» analisará, durante o ano 2000, a plena aplicação do acervo de Schengen à Grécia e estudará as medidas que se revelarem necessárias. Artigo 3. o A presente decisão entra em vigor no dia da sua apro- 1. vação. A presente decisão será publicada no Jornal Oficial das 2. Comunidades Europeias. Feito em Bruxelas, em 13 de Dezembro de 1999. Pelo Conselho O Presidente S. HASSI


title: WRITTEN QUESTION P-2450/99 by Mathieu Grosch (PPE-DE) to the Commission. Community action programme for youth.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU programme
European Parliament
interinstitutional relations (EU)
young person

text: C 219 E/166 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 What measures does the Council propose to take to guarantee the implementation of the EU(cid:146)s youth programme according to the planned timetable? Does the Council propose to ensure that the Council of Youth Ministers can continue its work? Reply (31 January 2000) Regarding the future Youth programme the honourable member will be aware that according to the Treaty (Article 251 (cid:129) codecision procedure) the Council has three months in which to approve or not approve the European Parliament(cid:146)s second reading amendments, and thereafter, in the case of non-approval, six weeks within which to convene the conciliation committee. It must, however, be stressed that it is very much the Council(cid:146)s wish that this programme be adopted as soon as possible in the new year. As far as the future of the (cid:145)Youth(cid:146) Council is concerned, it should be pointed out that the general question of the future organisation of the Council(cid:146)s work was on the agenda of the Helsinki European Council, and that though the European Council decided to reduce to a maximum of fifteen the number of Council formation(cid:146)s, no firm decisions have yet been made as to which compositions of the Council will or will not continue to meet. Nonetheless, it should be made very clear that initiatives concerning the youth sector at European level will continue to be given their due place on the agenda of the Council, irrespective of the composition of the Council concerned. (2000/C 219 E/211) WRITTEN QUESTION P-2450/99 by Mathieu Grosch (PPE-DE) to the Commission (13 December 1999) Subject: Community action programme for youth the Commission submitted a proposal for a European On 28 August 1998, Parliament and Council Decision establishing the Community action programme for youth for the period 2000-2004. After the second reading by the European Parliament on 28 October 1999, that Decision was submitted to the Council for second reading. If the negotiations fail to culminate in an acceptable compromise, the programme will not be able to begin, as provided for, on 1 January 2000. (COM(1998) 331) (1) Should the Council and the European Parliament 1. to reach agreement, will a transitional programme be implemented in place of the real programme, or will the organisations and young people concerned be left in limbo? fail If a transitional programme were to be implemented, would it follow the guidelines of the old action 2. programme or of the new one? (1) OJ C 311, 10. 10. 1998, p. 6. Answer given by Mrs Reding on behalf of the Commission (17 December 1999) At this stage, a final compromise has not yet been reached between the Council and Parliament concerning the Youth programme. It is planned to hold the first meeting of the Conciliation Committee on 13 January 2000, under the Portuguese Presidency. The Commission is confident that the new programme will be adopted. Insofar as the conciliation procedure will have to be concluded in the course of the first quarter of 2000, everything has been done to ensure continuity of the programme


title: Decisão do Conselho, de 13 de Dezembro de 1999, relativa à nomeação de um membro efectivo do Comité Consultivo para a formação no domínio dos cuidados de enfermagem

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
nursing care
vocational training

formats: html print


title: Reglamento (CE) n° 2625/1999 de la Comisión, de 13 de diciembre de 1999, por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
pip fruit

text: 14. 12. 1999 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 321/1 I (Actos cuya publicación es una condición para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 2625/1999 DE LA COMISIÓN de 13 de diciembre de 1999 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (2) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen de importación de frutas y hortalizas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, Considerando lo siguiente: (1) El Reglamento (CE) no 3223/94 establece, en aplicación de los resultados de las negociaciones comerciales multi- laterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores a tanto alzado de importación de terceros países correspondientes a los productos y períodos que se precisan en su anexo. En aplicación de los criterios antes indicados, los valores globales de importación deben fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los valores globales de importación a que se refiere el artículo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados según se indica en el cuadro del anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 14 de diciembre de 1999. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 13 de diciembre de 1999. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 321/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 14. 12. 1999 del Reglamento de la Comisión, de 13 de diciembre de 1999, por el que se establecen los valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas ANEXO Código NC 0702 00 00 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Código país tercero (1) Valor global de importación (EUR/100 kg) 052 204 624 999 220 999 052 204 999 052 204 388 999 052 204 999 052 999 052 600 999 400 404 728 999 052 064 400 720 999 103,5 68,0 132,5 101,3 221,9 221,9 109,0 156,7 132,8 44,0 46,4 35,6 42,0 77,1 49,3 63,2 80,3 80,3 50,3 67,8 59,0 87,6 70,9 109,8 89,4 142,8 63,4 121,7 85,1 103,3 (1) Nomenclatura de países fijada por el Reglamento (CE) no 2645/98 de la Comisión (DO L 335 de 10. 12. 1998, p. 22). El código «999» significa «otros orígenes»


title: Règlement (CE) n° 2627/1999 de la Commission, du 13 décembre 1999, clôturant une adjudication relative à la fourniture de céréales au titre de l'aide alimentaire

eurovoc_concepts:
award of contract
cereals
food aid

text: L 321/4 FR Journal officiel des Communautés européennes 14. 12. 1999 RÈGLEMENT (CE) No 2627/1999 DE LA COMMISSION du 13 décembre 1999 clôturant une adjudication relative à la fourniture de céréales au titre de l'aide alimentaire LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 1292/96 du Conseil du 27 juin 1996 concernant la politique et la gestion de l'aide alimentaire et des actions spécifiques d'appui à la sécurité alimentaire (1), et notamment son article 24, paragraphe 1, point b), considérant que, par le règlement (CE) no 2465/1999 (2), la Commission a ouvert une adjudication pour la fourniture de céréales au titre de l'aide alimentaire; qu'il convient de réexa- miner les conditions de la fourniture en ce qui concerne le lot A et, par conséquent, de clore l'adjudication pour ce lot, Article premier Pour le lot A de l'annexe du règlement (CE) no 2465/1999, l'adjudication est close. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 13 décembre 1999. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 166 du 5. 7. 1996, p. 1. (2) JO L 300 du 23. 11. 1999, p. 4


title: PERGUNTA ESCRITA P-2424/99 apresentada por Roberta Angelilli (UEN) à Comissão. Reconhecimento do desporto no Tratado.

eurovoc_concepts:
principle of subsidiarity
social role
sport

text: 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/159 Todavia, com base na informa(cid:231)ªo igualmente fornecida pelo Senhor Deputado, da qual se deduz poder haver problemas relacionados com a localiza(cid:231)ªo da central, a Comissªo considera poss(cid:237)vel a aplica(cid:231)ªo da Directiva 97/11/CE do Conselho, de 3 de Mar(cid:231)o de 1997, que altera a Directiva 85/337/CEE, relativa (cid:224) avalia(cid:231)ªo dos efeitos de determinados projectos pœblicos e privados no ambiente (4). A Comissªo vai tomar as medidas necessÆrias no sentido de assegurar a observ(cid:226)ncia do direito comunitÆrio e, em particular, da directiva mencionada. (1) (2) (3) (4) JO L 163 de 14. 6. 1989, p. 32. JO L 203 de 15. 7. 1989, p. 50. JO L 365 de 31. 12. 1994, p. 34. JO L 73 de 14. 3. 1997, p. 5. (2000/C 219 E/202) PERGUNTA ESCRITA P-2424/99 apresentada por Roberta Angelilli (NI) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Reconhecimento do desporto no Tratado A fun(cid:231)ªo social do desporto Ø reconhecida pela Carta Europeia do Desporto de 1992 e pela declara(cid:231)ªo relativa ao desporto apensa ao Tratado de Amesterdªo, na qual se «salienta o significado social do desporto, em especial o seu papel na forma(cid:231)ªo da identidade e na aproxima(cid:231)ªo das pessoas». Pelas suas caracter(cid:237)sticas particulares, o desporto reveste-se de um valor absolutamente original e espec(cid:237)fico, nªo podendo ser assimilado a outras actividades econ(cid:243)micas, tal como acontece na actual disciplina normativa. Ora, tendo em conta o ac(cid:243)rdªo Bosman do Tribunal de Justi(cid:231)a Europeu de 15 de Dezembro de 1995, que tornou poss(cid:237)vel a transferŒncia e a inscri(cid:231)ªo livre e sem limites numØricos de atletas profissionais entre os Estados-membros, o perigo que tal possibilidade representa, quer para a identidade nacional das sociedades desportivas, quer em termos do empobrecimento da actividade juvenil ao limitar o aumento de jovens atletas; tendo tambØm em conta o princ(cid:237)pio da subsidiariedade, que aconselha o respeito da autonomia das institui(cid:231)ıes desportivas e das respectivas estruturas nacionais, as quais sªo responsÆveis pela regulamenta- (cid:231)ªo do sector. Tendo em conta que o Conselho Europeu de 11 e 12 de Dezembro de 1998, em Viena, reconheceu o papel do desporto no plano social e convidou a Comissªo a elaborar um relat(cid:243)rio destinado ao Conselho Europeu de Hels(cid:237)nquia, na perspectiva da ConferŒncia Intergovernamental. Pergunta-se: 1. A Comissªo criou um grupo de trabalho para elaborar o relat(cid:243)rio? 2. Qual o estado de adiantamento do relat(cid:243)rio? Os trabalhos estarªo conclu(cid:237)dos a tempo da cimeira de Hels(cid:237)nquia? 3. Considera oportuno, tendo em vista a pr(cid:243)xima ConferŒncia Intergovernamental, introduzir uma altera(cid:231)ªo formal ao Tratado, que acrescente ao T(cid:237)tulo XII (ex -T(cid:237)tulo IX) um artigo que, tal como jÆ aconteceu com a cultura, reconhe(cid:231)a a especificidade e as exigŒncias particulares do desporto e sublinhe a necessÆria subsidiariedade da ac(cid:231)ªo comunitÆria nesta matØria? Resposta de Viviane Reding em nome da Comissªo (7 de Janeiro de 2000) 1. No contexto da prepara(cid:231)ªo do relat(cid:243)rio de Hels(cid:237)nquia sobre o desporto, a Comissªo deu seguimento ao convite formulado na declara(cid:231)ªo de Amesterdªo sobre o desporto de auscultar as organiza(cid:231)ıes desportivas sempre que sejam tratadas questıes importantes relacionadas com o desporto. Para este efeito, a Comissªo publicou um documento de consulta, que suscitou numerosas reac(cid:231)ıes e comentÆrios da parte das organiza(cid:231)ıes desportivas. Esse documento serviu de base para as Jornadas Europeias do Desporto, realizadas em Ol(cid:237)mpia, de 20 a 23 de Maio de 1999. Estas Jornadas constitu(cid:237)ram uma ocasiªo privilegiada para a globalidade das entidades do mundo do desporto (cid:129) federa(cid:231)ıes, administra(cid:231)ªo pœblica, outras institui(cid:231)ıes comunitÆrias, indœstria, meios de comunica(cid:231)ªo (cid:129) exprimirem o seu ponto de vista sobre o desporto. Refira-se ainda que a Comissªo tambØm teve em conta o relat(cid:243)rio sobre o desporto do ComitØ das Regiıes. C 219 E/160 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 Na sua reuniªo de 1 de Dezembro de 1999, a Comissªo adoptou o relat(cid:243)rio (1) a fim de permitir ao 2. Conselho Europeu de Hels(cid:237)nquia tratar esta questªo. A Comissªo jÆ adoptou a sua contribui(cid:231)ªo (2) com vista (cid:224) ConferŒncia Intergovernamental. A inclusªo 3. eventual de um artigo sobre o desporto nªo foi considerada. (1) COM(1999) 644 final. (2) COM(1999) 592 final. (2000/C 219 E/203) PERGUNTA ESCRITA E-2425/99 apresentada por Ioannis Souladakis (PSE) ao Conselho (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Protec(cid:231)ªo das empresas europeias no Kosovo Aquando da aprecia(cid:231)ªo, em 16. 11. 1999, da minha pergunta oral (cid:224) Comissªo H-0608/99 (1) sobre a protec(cid:231)ªo dos interesses das empresas da Uniªo Europeia no Kosovo, o ComissÆrio Patten declarou nªo ter informa(cid:231)ıes sobre pressıes e amea(cid:231)as de que sªo alvo as empresas europeias no Kosovo. Para cobrir estas lacunas entreguei-lhe pessoalmente a correspondŒncia escrita relevante da empresa «Mytilinaios» com os Srs. Kouchner e Dixon. Solicitei-lhe tambØm que se informe sobre a situa(cid:231)ªo e funcionamento actuais das telecomunica(cid:231)ıes no Kosovo a fim de ter uma imagem completa sobre o tema. A boa comunica(cid:231)ªo entre o Parlamento e o Conselho contribuirÆ para a protec(cid:231)ªo dos interesses da UE onde estejam eventualmente amea(cid:231)ados. Neste momento, no Kosovo, estªo em risco os direitos funda- mentais de empresas europeias. O Organismo de Telecomunica(cid:231)ıes da GrØcia (OTE) e a STET International da ItÆlia que participam respectivamente com 20 % e 29 % do capital da Srbija Telekom, sªo afectadas pelo nªo pagamento (cid:224) Srbija Telekom das tarifas de utiliza(cid:231)ªo das telecomunica(cid:231)ıes no Kosovo, e o UCK, com apoios encobertos, insiste que a rede deverÆ ser reconstru(cid:237)da por estas duas empresas para ser em seguida nacionalizada pela Alb(cid:226)nia, em viola(cid:231)ªo dos acordos internacionais. No entanto a maior ilegalidade, aconteceu hÆ muito pouco tempo. De forma totalmente ilegal uma «comissªo especial» na qual participa- vam representantes da ONU e albaneses do Kosovo atribu(cid:237)ram os direitos de instala(cid:231)ªo de telefones m(cid:243)veis (cid:224) empresa francesa Alcatel. Estes direitos pertencem em exclusivo ao OTE e (cid:224) STET International de acordo com os acordos internacionais em vigor que estabelecem que o Kosovo estÆ integrado no espa(cid:231)o vital de exerc(cid:237)cio de competŒncias e de exporta(cid:231)ªo de lucros destas empresas. Pergunta-se ao Conselho como irÆ defender os direitos legais das empresas europeias no Kosovo que neste momento estªo amea(cid:231)ados por c(cid:237)rculos ilegais, nos quais come(cid:231)am a estar envolvidos funcionÆrios da ONU que agem contrariamente (cid:224) missªo de que foram incumbidos e exortÆ-los a respeitarem a legalidade na regiªo. (1) Relato integral das sessıes (11/1999). Resposta (14 de Fevereiro de 2000) AtØ agora o Conselho ainda nªo foi contactado por nenhuma das empresas mencionadas na pergunta do senhor Deputado. O Conselho supıe que estas empresas trataram os problemas levantados pelo senhor Deputado directamente com os Ministros dos Neg(cid:243)cios Estrangeiros do pa(cid:237)s em que se encontram as respectivas sedes e/ou com Bernard Kouchner, Representante Especial do SecretÆrio-Geral da ONU no Kossovo. O Conselho atribui a maior import(cid:226)ncia ao estabelecimento de uma economia de mercado viÆvel e operacional no Kossovo e a UE assumiu responsabilidades importantes a este respeito, desde que Kofi Annan, SecretÆrio-Geral da ONU, confiou (cid:224) Uniªo Europeia a gestªo do IV pilar da MINUK (responsÆvel pela Ærea da reconstru(cid:231)ªo e do desenvolvimento econ(cid:243)mico)


title: QUESTION ÉCRITE E-2263/99 posée par Ewa Hedkvist Petersen (PSE) au Conseil. Promotion de la coopération dans la région de la mer de Barents.

eurovoc_concepts:
Arctic Ocean
Iceland
Norway
Russia
international cooperation
international security

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/131 Il conviendrait d(cid:146)adresser les questions se rapportant aux travaux engagØs par ce groupe de travail au Conseil. (1) (2) JO C 269 du 28. 8. 1998. JO C 179 du 24. 6. 1999. (2000/C 219 E/163) QUESTION (cid:201)CRITE E-2263/99 posØe par Ewa Hedkvist Petersen (PSE) au Conseil (13 dØcembre 1999) Objet: Promotion de la coopØration dans la rØgion de la mer de Barents La coopØration dans la rØgion de la mer de Barents constitue, dans le contexte de la politique de sØcuritØ, un trait essentiel de la dimension nordique. Cette rØgion est Øgalement confrontØe (cid:224) de nombreux dØfis environnementaux et sociaux concernant notamment les transports, lesquels doivent impØrativement Œtre relevØs pour permettre l(cid:146)instauration d(cid:146)une sØcuritØ commune dans le nord de l(cid:146)UE et dans le reste du monde. Quels ØlØments la prØsidence finlandaise a-t-elle retenus de la confØrence des 11 et 12 novembre sur la dimension nordique en vue de favoriser le dØveloppement, la coopØration et la sØcuritØ dans la rØgion de la mer de Barents? RØponse (14 fØvrier 2000) Il est notoire que l(cid:146)Union attache une grande importance (cid:224) son initiative concernant la dimension septentrionale. Le but gØnØral de cette initiative est de coopØrer avec les pays de la rØgion non membres de l(cid:146)UE en vue d(cid:146)amØliorer la sØcuritØ europØenne, la stabilitØ, les rØformes dØmocratiques et le dØveloppe- ment durable en Europe septentrionale. Les pays non membres de l(cid:146)UE qui font partie de la rØgion de la mer de Barents, (cid:224) savoir l(cid:146)Islande, la NorvŁge et la FØdØration de Russie, sont des partenaires importants dans le cadre de la dimension septentrionale. Tous trois ont participØ de maniŁre constructive (cid:224) la confØrence ministØrielle d(cid:146)Helsinki et seront bien entendu associØs (cid:224) la coopØration renforcØe prØvue dans les conclusions de la prØsidence de ladite confØrence. Ces conclusions ont soulignØ que l(cid:146)initiative concernant la dimension septentrionale visait (cid:224) promouvoir le dØveloppement, la coopØration et la sØcuritØ dans la rØgion de la mer de Barents et dans la rØgion plus vaste de l(cid:146)Europe septentrionale. Le Conseil europØen d(cid:146)Helsinki a invitØ la Commission (cid:224) Ølaborer, en coopØration avec le Conseil et en consultation avec les pays de la rØgion partenaires dans le cadre de la dimension septentrionale, un programme d(cid:146)action pour la dimension septentrionale. Les conclusions de la prØsidence de la confØrence ministØrielle soulignent en outre le r(cid:244)le que les instances rØgionales existantes, notamment le Conseil euro-arctique de la mer de Barents, jouent dans les travaux futurs de l(cid:146)initiative concernant la dimension septentrionale. Dans les conclusions de la rØunion d(cid:146)Helsinki, les instances rØgionales sont considØrØes comme ayant un r(cid:244)le spØcifique en tant qu(cid:146)instruments d(cid:146)identi- fication et de mise en (cid:156)uvre des prioritØs de la dimension septentrionale. La promotion du dØveloppement, de la coopØration et de la sØcuritØ dans la rØgion de la mer de Barents fait donc partie intØgrante des travaux futurs dans le cadre de l(cid:146)initiative concernant la dimension septentrionale


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2287/99 esittäjä(t): Karin Riis-Jørgensen (ELDR) komissiolle. Oikeus liikkua vapaasti ja tanskalaiset veromääräykset.

eurovoc_concepts:
Denmark
EU national
Portugal
Spain
double taxation
free movement of persons
pension scheme
retired person
tax convention
tax harmonisation
tax on income

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/87 Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (22. joulukuuta 1999) J(cid:228)tteiden polttoa koskeva komission ehdotus (1) annettiin 7. lokakuuta 1998. Parlamentin ensimm(cid:228)inen k(cid:228)sittely oli 14. huhtikuuta 1999. Neuvoston yhteinen kanta vahvistettiin 25. marraskuuta 1999. Valmistellessaan direktiivi(cid:228) komissio k(cid:228)vi tiiviit(cid:228) keskusteluja kaikista j(cid:228)senvaltioista olevien asiantuntijoi- den ja muiden asianosaisten kanssa. N(cid:228)iden keskustelujen ja neuvoston kanssa k(cid:228)ytyjen neuvottelujen perusteella vahvistettiin yhteinen kanta, jossa on otettu huomioon pohjoismaisten j(cid:228)senvaltioiden erikois- vaatimukset. Yhteisell(cid:228) kannalla pyrit(cid:228)(cid:228)n luomaan j(cid:228)tteiden rinnakkaispoltolle samat vaatimukset kuin j(cid:228)tteiden poltolle. J(cid:228)tteiden rinnakkaispolttoa harjoittaviin polttolaitoksiin sovelletaan yleisesti paljon tiukempia p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)rajoja kuin laitoksiin, jotka eiv(cid:228)t k(cid:228)yt(cid:228) j(cid:228)tteit(cid:228). Ongelmana ei kuitenkaan ole aina tiukempien p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)rajojen noudattaminen vaan direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyjen mittausvaatimusten kustannukset. T(cid:228)m(cid:228)n asian vuoksi uuden direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaan on mahdollista pyyt(cid:228)(cid:228) viranomaisilta lupaa suorittaa mittauksia harvemmin, mink(cid:228) pit(cid:228)isi v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) toimijoille aiheutuvia kustannuksia. 11 artiklan 6 kohdan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaan on mahdollista suorittaa fluorivedyn ja rikkidioksidin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ai- kaismittauksia jatkuvien mittausten sijasta. Lis(cid:228)ksi 11 artiklan 7 kohdan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaan raskasmetal- lien ja dioksiinin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaismittauksien tiheytt(cid:228) voidaan v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) tietyin perustein. Suomen valtuuskunta teki neuvostossa t(cid:228)t(cid:228) asiaa koskevan aloitteen. Komissio on n(cid:228)in ollen sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) uudessa direktiiviss(cid:228) on jo otettu huomioon Suomen j(cid:228)tehuolto- j(cid:228)rjestelm(cid:228)n erityisvaatimukset. Lis(cid:228)ksi komissio ottaa huomioon kaikki uudet n(cid:228)k(cid:246)kohdat, joita saattaa nousta esiin asian toisessa k(cid:228)sittelyss(cid:228). (1) EYVL C 372, 2. 12. 1998, sellaisena kuin se on muutettuna asiakirjalla KOM(1999) 330 lopullinen. (2000/C 225 E/087) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2287/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Oikeus liikkua vapaasti ja tanskalaiset verom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset Kun tanskalainen muuttaa Espanjaan, jolloin h(cid:228)nen asuinpaikkansa ja mielenkiintonsa keskus on Espan- jassa, kyseisen henkil(cid:246)n el(cid:228)kett(cid:228) verotetaan espanjalaisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti, mutta jos sama tanska- lainen p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) asettua Portugaliin, h(cid:228)nen el(cid:228)kett(cid:228)(cid:228)n verotetaan tanskalaisten verom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti. Vapaa liikkuvuus kuuluu perustamissopimuksen perusperiaatteisiin. Voiko komissio t(cid:228)m(cid:228)n johdosta ilmoittaa, onko tanskalaisten liikkumavapauden puutteellisuus el(cid:228)kkeiden verotuksen osalta yhdenmukai- nen perustamissopimuksen vapaata liikkuvuutta koskevan perustavalaatuisen ja yleisen periaatteen kanssa? Vaikka EU:n tasolla ei olekaan annettu el(cid:228)ketulojen verottamisoikeutta koskevaa yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), eik(cid:246) t(cid:228)ll(cid:246)in k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ole edell(cid:228) esitettyyn tapaan vaarana, ett(cid:228) kansalliset verom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ykset loukkaavat perustavalaatuista EU:n m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yst(cid:228) vapaasta liikkuvuudesta? Frits Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (6. tammikuuta 2000) Koska luonnollisen henkil(cid:246)n tuloverotusta ei ole viel(cid:228) yhdenmukaistettu, Euroopan Unionin kansalaiset t(cid:246)rm(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t erilaisiin veros(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiin muuttaessaan asumaan toiseen j(cid:228)senvaltioon. Erilainen veroj(cid:228)rjestelm(cid:228) merkitsee my(cid:246)s erilaista verotasoa, joissakin tapauksissa vaikuttaa asuinvaltion muuttamista koskevaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. joka voi C 225 E/88 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 J(cid:228)senvaltiot ovat enimm(cid:228)kseen sopineet verotusoikeuden jakamisesta kahdenv(cid:228)lisin veroyleissopimuksin tilanteissa, joissa verotus ei ole puhtaasti valtion sis(cid:228)inen asia. Verotusoikeus jaetaan valtioiden v(cid:228)lill(cid:228) kahdenv(cid:228)listen neuvottelujen tulosten mukaan n(cid:228)iden tehtyjen veroyleissopimusten avulla. Usein noudate- taan Taloudellisen yhteisty(cid:246)n ja kehityksen j(cid:228)rjest(cid:246) OECD:n suosittelemaa kahdenv(cid:228)lisen sopimuksen mallia. Sopimusmallin 18 artikla sis(cid:228)ltyy sellaisenaan Tanskan ja Espanjan 3 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1972 tekem(cid:228)(cid:228)n sopimukseen. Siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n kyseisess(cid:228) sopimuksen tehneess(cid:228) valtiossa asuvalle henkil(cid:246)lle aikaisemman ty(cid:246)skentelyn perusteella maksettujen el(cid:228)kkeiden ja muiden vastaavien korvausten osalta, ett(cid:228) niit(cid:228) verotetaan vain kyseisess(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa, koska n(cid:228)m(cid:228) henkil(cid:246)t ovat erilaisten julkisia korvauksia ja el(cid:228)kkeit(cid:228) koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten alaisia. Sama artikla sis(cid:228)llytettiin my(cid:246)s Tanskan ja Portugalin 3 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1972 tekem(cid:228)(cid:228)n sopimukseen. Tanska kuitenkin julisti t(cid:228)m(cid:228)n sopimuksen rauenneeksi 1. tammikuuta 1995 lukien, joten Tanska ei ole en(cid:228)(cid:228) velvollinen my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Portugalille sinne muuttaneiden asukkaidensa Tanskasta saamien el(cid:228)kkeiden yksinomaista verotusoikeutta. Vaikka soveltuvaa veroyleissopimusta ei ole, kyseisi(cid:228) j(cid:228)senvaltioita sitoo EY:n perustamissopimuksen vapaan liikkuvuuden periaatteen mukainen velvollisuus v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) ja poistaa kaksinkertainen verotus ainakin ottamalla toisessa j(cid:228)senvaltiossa maksettu vero huomioon omassa verotuksessaan. Komissio on saanut tiedon tapauksista, joissa Portugali todella on pid(cid:228)ttynyt soveltamasta veros(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228)(cid:228)n Tanskasta saatuihin ja siell(cid:228) jo verotettuihin el(cid:228)kkeisiin. (2000/C 225 E/088) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2292/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Reinhold Messner (Verts/ALE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Moottoriteit(cid:228) koskevien toimilupien pident(cid:228)minen Italiassa Italian hallitus pident(cid:228)(cid:228) parhaillaan kaikkien moottoriteist(cid:228) vastaavien yritysten toimilupia. Ns. Ciampi- Costan direktiivin (1) mukaisesti moottoriteit(cid:228) koskevia toimilupia voidaan poikkeuksellisesti pident(cid:228)(cid:228), jotta tietyt kiistakysymykset (tariffien yhten(cid:228)ist(cid:228)misen ep(cid:228)onnistuminen, vuoden 1990 maailmanmestaruuskisoja ja Colombiane (cid:146)92 -tilaisuutta varten tehtyjen t(cid:246)iden tunnustaminen ja muut kiistakysymykset, joista on saatava valtion asianajajakunnan lausunto) voitaisiin ratkaista. N(cid:228)ilt(cid:228) osin sopimukset tai s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset, joissa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n valtion ja toimiluvanhaltijoiden v(cid:228)lisest(cid:228) suhteesta, on tarkistettava 31. joulukuuta 1999 menness(cid:228). Autostrade SpA:n kanssa solmittua sopimusta lukuun ottamatta, valtio on t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) solminut seitsem(cid:228)n toimiluvan pident(cid:228)missopimusta 19:sta j(cid:228)ljell(cid:228) olevasta (2). N(cid:228)m(cid:228) sopimukset ovat parhaillaan tilintarkastustuomioistuimen k(cid:228)sittelyss(cid:228). ANASin (valtion tielaitos) ja toimiluvan saaneen yrityksen v(cid:228)lisen sopimuksen standardimuotoa, joissa kiistat, tariffit, rahoitussuunnitelma, investoinnit ja sopimusehdot on arvioitu ja m(cid:228)(cid:228)ritelty, ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole j(cid:228)tetty tilintarkastustuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi! N(cid:228)iden 19 toimiluvan pident(cid:228)mist(cid:228) perusteellaan sill(cid:228), ett(cid:228) suunnitteilla on 11 418 miljardin liiran investoinnit uusiin moottoritieinfrastruktuureihin, joista tiettyihin ei ole edes my(cid:246)nnetty lupaa ja jotka ovat n(cid:228)in ollen Italian lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n (3) vastaista ja jotka tekev(cid:228)t tarpeettomaksi meneill(cid:228)(cid:228)n olevan yleisen kuljetussuunnitelman laatimisen. Toimilupien pident(cid:228)misen my(cid:246)t(cid:228) monet niist(cid:228) ylitt(cid:228)v(cid:228)t laissa s(cid:228)(cid:228)detyn 30 vuoden rajan (4). Lis(cid:228)ksi pelastuspalvelua koskevassa uudessa laissa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n muun muassa, ett(cid:228) toimiluvan saaneiden yritysten on taattava moottoritietunneleita koskevat turvallisuustoimet, mik(cid:228) edellytt(cid:228)(cid:228) l(cid:228)hiai- koina toimilupien tarkistamista (5). Eik(cid:246) komission mielest(cid:228) t(cid:228)llaisten toimilupien uudistaminen ole direktiivien 92/50/ETY, 93/37/ETY ja 1. 89/440/ETY vastaista, koska julkista tarjouskilpailua ei ole k(cid:228)ytetty toimilupien my(cid:246)nt(cid:228)misess(cid:228) (6)? Eik(cid:246) komission mielest(cid:228) uusilla infrastruktuurihankkeilla pyrit(cid:228) perustelemaan toimilupien automaat- 2. tinen pident(cid:228)minen ja n(cid:228)in ollen moottoritiemonopolien olemassaolo? 3. Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) ennen kuin toimilupia pidennet(cid:228)(cid:228)n, olisi itse asiassa v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) uudistaa Italian moottoritiehankkeita koskevaa toimilupaj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228), jotta eurooppalaista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) noudatettai- siin t(cid:228)ysin julkisten tarjousten osalta (7)?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2325/99 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Bevarande av traditionella båtar.

eurovoc_concepts:
Greece
heritage protection
museum
shipbuilding

text: C 219 E/146 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 Kommissionen beh(cid:246)ver veta mer om hur man f(cid:229)tt fram resultatet f(cid:246)r att den skall kunna j(cid:228)mf(cid:246)ra halterna i Kymmene (cid:228)lv med andra vattendrag. Det skulle vara till s(cid:228)rskilt stor hj(cid:228)lp om man kunde f(cid:229) ytterligare uppgifter om hur stor koncentrationen av de olika kongenerna (cid:228)r, p(cid:229) vilket djup m(cid:228)tningarna gjorts och om resultaten ber(cid:228)knats enligt den metod som anv(cid:228)nds av Atlantpakten/Centre for Coastal and Mar(cid:237)ne Sciences (NATO/CCMS). Det (cid:228)r sv(cid:229)rt att i nul(cid:228)get utan ytterligare uppgifter bed(cid:246)ma l(cid:228)get. Kommissionen vore d(cid:228)rf(cid:246)r tacksam om parlamentsledamoten kunde tillhandah(cid:229)lla n(cid:228)rmare uppgifter. Det skeende som fr(cid:229)gan avser omfattas i princip inte av gemenskapslagstiftningen. M(cid:246)jligheterna f(cid:246)r ett ingripande p(cid:229) gemenskapsniv(cid:229) (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r begr(cid:228)nsade. (2000/C 219 E/183) SKRIFTLIG FR¯GA P-2316/99 fr(cid:229)n Niall Andrews (UEN) till kommissionen (29 november 1999) ˜mne: Utest(cid:229)ende betalningar till det kontrakt med ett maliskt f(cid:246)retag irl(cid:228)ndska f(cid:246)retaget Cormer Machinery International som slutit Ett irl(cid:228)ndskt f(cid:246)retag, Cormer Machinery sl(cid:246)t kontrakt med Itema, ett maliskt f(cid:246)retag som st(cid:246)ds av regeringen, om att leverera och installera begagnade textilmaskiner. Kontraktet var v(cid:228)rt 2,5 miljoner dollar och den maliska finansministern godk(cid:228)nde en f(cid:246)rsta betalning p(cid:229) 850 000 dollar till det irl(cid:228)ndska f(cid:246)retaget som erh(cid:246)ll beloppet 1996. Itema har inte betalat det utest(cid:229)ende beloppet p(cid:229) 1,65 miljoner dollar till Cormer Machinery International. M(cid:229)nga diskussioner har h(cid:229)llits i detta (cid:228)rende mellan det ber(cid:246)rda irl(cid:228)ndska f(cid:246)retaget och kommissionens generaldirektorat informella diskussioner inom ramen f(cid:246)r den gemensamma f(cid:246)rsamlingen AVS-EU. f(cid:246)r utveckling, och man har (cid:228)ven h(cid:229)llit Kan Nielson, kommissionsledamot med ansvar f(cid:246)r utveckling, sammankalla ett br(cid:229)dskande sammantr(cid:228)de med de maliska f(cid:246)retr(cid:228)darna i Europeiska unionen s(cid:229) att dessa f(cid:246)rklarar varf(cid:246)r detta maliska f(cid:246)retag fortfarande inte har betalat Cormer Machinery International det belopp som det f(cid:246)rbundit sig att betala? Kan kommissionsledamoten (cid:228)ven h(cid:229)lla mig informerad om hur denna fr(cid:229)ga utvecklas tills detta allvarliga problem f(cid:229)tt en slutgiltig och tillfredsst(cid:228)llande l(cid:246)sning? Svar fr(cid:229)n Poul Nielson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 december 1999) Generaldirektoratet f(cid:246)r bist(cid:229)nd och kommissionens delegation i Bamako (cid:228)r medvetna om tvisten mellan Cormer Machinery International Ltd och Itema. Delegationschefen i Bamako har informellt tagit upp (cid:228)rendet med de maliska myndigheterna, och (cid:228)ven med finansministern. Det st(cid:229)r emellertid klart att kommissionen inte har n(cid:229)gra befogenheter i detta (cid:228)rende, vilket utg(cid:246)rs av en handelstvist mellan tv(cid:229) f(cid:246)retag f(cid:246)r vilken ett internationellt skiljedomsf(cid:246)rfarande (cid:228)r det l(cid:228)mpliga s(cid:228)ttet f(cid:246)r tvistl(cid:246)sning. (2000/C 219 E/184) SKRIFTLIG FR¯GA E-2325/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Bevarande av traditionella b(cid:229)tar I sitt svar p(cid:229) min fr(cid:229)ga (E-3436/95) (1) om hur man skulle kunna r(cid:228)dda hantverksarvet avseende fiskeb(cid:229)tar i (cid:246)stra Medelhavet, h(cid:228)nvisade kommissionen till det d(cid:229) (cid:228)nnu inte antagna Rafael-programmet och f(cid:246)rs(cid:228)krade att n(cid:228)r det skulle finnas initiativ som ber(cid:246)rde detta s(cid:228)rskilda intresseomr(cid:229)de s(cid:229) skulle kommissionen g(cid:228)rna 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/147 beakta dem. P(cid:229) m(cid:229)nga grekiska (cid:246)ar finns traditionella tr(cid:228)b(cid:229)tar bevarade, och dessa (cid:228)r tillverkade med handgjorda verktyg och med metoder som ofta h(cid:228)rstammar fr(cid:229)n tidig bysantinsk tid och inte anv(cid:228)nts under senare (cid:229)r. Mot bakgrund av att grekiska museer visar stort intresse f(cid:246)r att inf(cid:246)rliva s(cid:229)dana farkoster i sina samlingar, men inte har m(cid:246)jlighet att betala marknadspriser eller att underh(cid:229)lla dem och st(cid:228)lla ut dem, vill jag fr(cid:229)ga kommissionen: (cid:129) Skulle den h(cid:228)r sortens utgifter kunna vara st(cid:246)dber(cid:228)ttigade? (cid:129) I s(cid:229) fall, fr(cid:229)n vilka program? (1) EGT C 112, 17. 4. 1996, s. 31. Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 januari 2000) Som parlamentsledamoten vet var 1999 det sista (cid:229)ret f(cid:246)r genomf(cid:246)rande av programmet Rafael, som tillsammans med Kalejdoskop och Ariane 2000 ersattes av ramprogrammet Kultur 2000. Ett av m(cid:229)len f(cid:246)r programmet Kultur 2000 kommer att vara att uppmuntra europeiska samarbetsinitiativ som syftar till utbyte av information, erfarenheter, kunskaper och f(cid:228)rdigheter som fr(cid:228)mjar b(cid:228)sta metoder f(cid:246)r att bevara och berika det europeiska kulturarvet. I detta sammanhang skulle b(cid:228)sta metoder f(cid:246)r att konservera och st(cid:228)lla ut f(cid:246)rem(cid:229)l inom kulturarvssektorn f(cid:246)r b(cid:229)tbygge kunna komma i fr(cid:229)ga som del av de projekt som beviljas bidrag inom ramen f(cid:246)r programmet Kultur 2000, naturligtvis under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att projektet uppfyller de fastst(cid:228)llda kriterierna f(cid:246)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigande. D(cid:228)remot g(cid:228)ller programmet inte kost- nader f(cid:246)r anskaffning av fartyg eller arbete f(cid:246)r konservering eller restaurering av tr(cid:228)b(cid:229)tar. (2000/C 219 E/185) SKRIFTLIG FR¯GA E-2327/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Subventioner av transportkostnader f(cid:246)r export av f(cid:228)rska jordbruksprodukter fr(cid:229)n Grekland Exporten av grekisk frukt och grekiska gr(cid:246)nsaker till marknaderna i Europa m(cid:246)ter s(cid:228)rskilda problem p(cid:229) grund av de h(cid:246)ga transportkostnaderna (de stora avst(cid:229)nden och de h(cid:246)jda transportavgifter som (cid:228)garna till kylbilarna tar ut under exporth(cid:246)gs(cid:228)song). Problemen har f(cid:246)rv(cid:228)rrats p(cid:229) grund av kriget i f. d. Jugoslavien och landets f(cid:246)rst(cid:246)rda v(cid:228)ginfrastruktur, n(cid:229)got som tvingar export(cid:246)rerna att anv(cid:228)nda alternativa f(cid:228)rdv(cid:228)gar, vilket blir mycket dyrare b(cid:229)de vad g(cid:228)ller tid och pengar. Enligt en kung(cid:246)relse fr(cid:229)n det grekiska jordbruksdepartementet inst(cid:228)mde generaldirekt(cid:246)ren f(cid:246)r GD VI Guy Legras vid ett m(cid:246)te med den grekiske vice jordbruksministern Dinos Brettos den 6. 7. 1999 i att det var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att ta itu med problemet, och han beg(cid:228)rde att Grekland skulle s(cid:228)nda in kompletterande dokumentation med relevanta uppgifter f(cid:246)r att best(cid:228)mmelser skulle kunna utformas. Kommer kommissionen att ta itu med problemet med de h(cid:246)ga transportkostnaderna f(cid:246)r export(cid:246)rer av grekisk frukt och grekiska gr(cid:246)nsaker? Har Grekland inkommit med de uppgifter som beh(cid:246)vs f(cid:246)r att relevanta best(cid:228)mmelser skall kunna utf(cid:228)rdas? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 december 1999) Kommissionen kan bekr(cid:228)fta att Grekland har l(cid:228)mnat alla tekniska uppgifter som kommissionen har beg(cid:228)rt f(cid:246)r att unders(cid:246)ka de sv(cid:229)righeter som grekiska export(cid:246)rer har r(cid:229)kat ut f(cid:246)r


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2358/99 från Roberta Angelilli (UEN) till kommissionen. Vård och övervakning på mentalsjukhus.

eurovoc_concepts:
European social policy
Italy
appeals by private individuals
competence of the Member States
patient's rights
psychiatric institution

text: 18. 7. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 203 E/167 Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av David Byrne (17 december 1999) Kommissionen h(cid:228)nvisar ledamoten till svar p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga E-2042/99 fr(cid:229)n Lennart SacrØdeus (1). (1) Se s. 121. (2000/C 203 E/215) SKRIFTLIG FR¯GA E-2358/99 fr(cid:229)n Roberta Angelilli (NI) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: V(cid:229)rd och (cid:246)vervakning p(cid:229) mentalsjukhus P(cid:229) mentalsjukhuset Santa Maria della Piet(cid:224) i Rom uppvisade tv(cid:229) patienter nyligen allvarliga skador (i det ena fallet medf(cid:246)r de ett best(cid:229)ende handikapp) efter ett slagsm(cid:229)l som intr(cid:228)ffade i brist p(cid:229) l(cid:228)mplig (cid:246)vervakning fr(cid:229)n den specialiserade personalens sida. Den domare som ledde f(cid:246)runders(cid:246)kningarna avslog i december 1998 den talan som v(cid:228)ckts av de skadade patienternas anh(cid:246)riga mot de myndigheter som (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r (cid:246)vervakning och s(cid:228)kerhet p(cid:229) sjukhuset Santa Maria della Piet(cid:224), och beg(cid:228)rde att fallet skulle l(cid:228)ggas ner. Mot bakgrund av detta undrar jag om (cid:129) denna brist p(cid:229) v(cid:229)rd, som absolut (cid:228)r orsaken till att de fysiska skadorna efter slagsm(cid:229)let blev s(cid:229) allvarliga, inte inneb(cid:228)r en kr(cid:228)nkning av privatpersoners oavytterliga r(cid:228)ttigheter och patienters v(cid:228)rdig- het och dessutom tyder p(cid:229) f(cid:246)rsumlighet vid tillfredsst(cid:228)llandet av patienternas mest element(cid:228)ra behov, s(cid:228)rskilt som dessa patienter befinner sig p(cid:229) den r(cid:228)ttspsykiatriska avdelningen och d(cid:228)rf(cid:246)r beh(cid:246)ver extra noggrann v(cid:229)rd och (cid:246)vervakning, (cid:129) och om det som sagts ovan inte ger patienternas anh(cid:246)riga r(cid:228)tt att v(cid:228)nda sig till EG-domstolen f(cid:246)r att f(cid:229) detta fall behandlat? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Romano Prodi (1 februari 2000) Det ligger utanf(cid:246)r kommissionens beh(cid:246)righet att behandla denna fr(cid:229)ga, som handl(cid:228)ggs uteslutande av ber(cid:246)rda nationella myndigheter. (2000/C 203 E/216) SKRIFTLIG FR¯GA P-2364/99 fr(cid:229)n Hans Kronberger (NI) till kommissionen (1 december 1999) ˜mne: Bristande s(cid:228)kerhet i k(cid:228)rnkraftverket Bohunice Av (cid:246)sterrikiska medier framg(cid:229)r att en studie om s(cid:228)kerhetsrisker vid det slovakiska k(cid:228)rnkraftverket Bohunice, vilken den (cid:246)sterrikiska f(cid:246)rbundsregeringen givit i uppdrag (cid:229)t universitetsinstitutet f(cid:246)r riskforsk- ning att utf(cid:246)ra, avsl(cid:246)jar att Slovakien uppenbarligen inte bara har l(cid:228)mnat felaktiga uppgifter till (cid:214)sterrike utan ocks(cid:229) till Europeiska kommissionen. Av studien framg(cid:229)r dessutom att Slovakien endast delvis och p(cid:229) ett ofullst(cid:228)ndigt s(cid:228)tt har vidtagit de p(cid:229)st(cid:229)dda kompletterande (cid:229)tg(cid:228)rder med vars hj(cid:228)lp man har motiverat en senarel(cid:228)ggning av st(cid:228)ngningen till 2006/2008. Enligt studien har s(cid:228)kerhetsbrister som utg(cid:246)r en stor fara f(cid:246)r allm(cid:228)nheten fastst(cid:228)llts i respektive reaktors centrala delar