title: 2000/30/EY: Komission päätös, tehty 13 päivänä joulukuuta 1999, yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin täytäntöönpanotoimenpiteiden rahoittamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 4428)

eurovoc_concepts:
consumer price
financing
harmonisation of prices
price index

text: 15. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 11/41 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 13 päivänä joulukuuta 1999, yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin täytäntöönpanotoimenpiteiden rahoittamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 4428) (2000/30/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen, 1 artikla ottaa huomioon yhdenmukaistetusta kuluttajahintaindeksistä 23 päivänä lokakuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 (1), ja erityisesti sen 13 artiklan, sekä katsoo seuraavaa: aiheuttamien Tämän päätöksen tarkoituksena on myöntää varoja jäsenval- tioille varainhoitovuodeksi 1999 niiden täytäntöönpanotoi- kattamiseksi menpiteiden lisäkustannusten kahden kolmasosan määrältä, jotka johtuvat suoraan asetuk- sesta (EY) N:o 2494/95. Toimenpiteet on pantava täytäntöön tammikuun 2000 indeksin ja tammikuun 2001 indeksin osalta. Rahoitus koskee lisäkustannuksia vuoden 2001 loppuun asti. 2 artikla 1) 2) 3) Kunkin jäsenvaltion on laadittava yhdenmukaistettu kuluttajahintaindeksi (YKHI) tammikuun 1997 indeksistä täytäntöönpanotoimenpiteitä alkaen YKHIen sekä varmistamiseksi niiden luotettavuuden ja asianmukaisuuden ylläpitämi- seksi asetuksen (EY) N:o 2494/95 5 artiklan mukaisesti. vertailukelpoisuuden sovellettava ja täytäntöönpanotoimenpiteisiin Alkuvaiheen tarvittiin jäsenvaltioissa arviolta 4,5 miljoonan euron lisävaroja toimenpiteiden täytäntöönpanon toisen vuoden loppuun mennessä. Komissio otti vastatakseen kahdesta kolmas- osasta näistä lisäkustannuksista asetuksen (EY) N:o 2494/95 13 artiklan mukaisesti. Uudet täytäntöönpanotoimenpiteet edellyttävät jäsenval- tioilta arviolta 1 012 500 euron lisävaroja toimenpi- loppuun teiden mennessä. Komission on määrä vastata kahdesta kol- masosasta näistä lisäkustannuksista asetuksen (EY) N:o 2494/95 13 artiklan mukaisesti, täytäntöönpanon vuoden toisen (1) EYVL L 257, 27. 10. 1995, s. 1. voivat ainoastaan Jäsenvaltiot neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2494/95 täytäntöönpanosta ja erityisesti seuraavista asetuksista johtuviin toimiin: rahoitusosuutta käyttää a) yhdenmukaistetuista kuluttajahintaindekseistä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2494/95 toimeenpanon alku- toimenpiteistä 9 päivänä syyskuuta 1996 annettu komission asetus (EY) N:o 1749/96 (2), sellaisena kuin se on muutet- tuna neuvoston asetuksella ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1688/98 (4), erityisesti tava- roiden ja palvelujen kattavuuden osalta sekä YKHIn maan- tieteellisen ja väestöllisen kattavuuden osalta; (EY) N:o 1687/98 (3) b) YKHIn alaindeksien siirtoa ja levittämistä koskeva, 23 päivänä heinäkuuta 1999 annettu komission asetus (EY) N:o 1749/1999 (5), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella 2214/96; sekä c) terveyden, koulutuksen ja sosiaalisen suojelun alaan kuulu- vien tuotteiden käsittelyä koskeva, 8 päivänä lokakuuta 1999 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2166/1999 (6). (2) EYVL L 229, 10. 9. 1996, s. 3. (3) EYVL L 214, 31. 7. 1998, s. 12. (4) EYVL L 214, 31. 7. 1998, s. 23. (5) EYVL L 214, 13. 8. 1999, s. 1. (6) EYVL L 266, 14. 10. 1999, s. 1. L 11/42 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 1. 2000 3 artikla 1. sista, Komission rahoitus kattaa kaksi kolmasosaa kustannuk- ja varoja myönnetään seuraavasti: 4. Mikäli rahoitusosuuden käyttöä ei voida perustella kirjan- pidon avulla, jäsenvaltion on maksettava takaisin komissiolle sen pyynnöstä kaikki jo maksetut rahamäärät, jotka ylittävät kirjanpidossa perustellut. (EUR) 5 artikla Jäsenvaltio Määrä euroina Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Itävalta Portugali Suomi Ruotsi Yhdistynyt kuningaskunta 44 000 23 000 70 000 35 000 47 000 102 000 37 000 44 000 26 000 56 000 27 000 46 000 35 000 29 000 54 000 1. Tämän rahoitusosuuden avulla tehdyn työn edistymisen mukaan komissio sitoutuu maksamaan seuraavaa menettelyä noudattaen: — 50 % tämän päätöksen tiedoksi antamisesta — maksuerät, joista kukin maksetaan komission vastaan- otettua ja hyväksyttyä kausittaiset edistymisraportit ja vastaavat kustannusselvitykset. Ennakkomaksu ja maksuerät eivät saa yhteenlaskettuina ylittää 90:tä % komission 3 artiklan 1 kohdan mukaisesti kullekin jäsenvaltiolle myön- tämästä enimmäismäärästä — loppumäärän komission vastaanotettua ja hyväksyttyä lopulliset kustannuslaskelmat ja loppuraportit. 2. Lopulliset kustannusselvitykset ja loppuraportit on toimi- tettava komissiolle 2 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden täytäntöönpanon toisen vuoden loppuun mennessä. 3. Maksut suoritetaan 60 päivän kuluessa siitä, kun jäsenval- tiot pyytävät maksua ja komissio on hyväksynyt raportit. Maksuja pidetään suoritettuina päivänä, jona komission tiliä on veloitettu maksumäärällä. Yhteensä 675 000 6 artikla 2. Jäsenvaltioille 1 kohdan nojalla myönnettävä rahoitus- osuus myönnetään yhdenmukaistetun kuluttajahintaindeksin kokoamisesta kansallisella tasolla vastuussa oleville organisaa- tioille ja toimielimille, toimipaikat on lueteltu tämän päätöksen liitteessä I. joiden rekisteröidyt 4 artikla 1. Hyväksyttävät kustannukset ovat asetuksen (EY) N:o 2494/95 13 artiklassa tarkoitettuja välttämättömiä lisäkustan- jotka on laskettava tämän päätöksen liitteen II nuksia, määräysten mukaisesti. 2. Millekään jäsenvaltiolle maksettavat kokonaismaksut eivät saa ylittää sen 3 artiklan mukaista osuutta. Jos kustannukset ovat arvioitua alhaisemmat, komission 3. osuus rajoitetaan kahteen kolmasosaan jäsenvaltion toteutu- neista lisäkustannuksista asetuksen (EY) N:o 2494/95 13 artiklan mukaisesti. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle sen pyynnöstä jotta se voi arvioida tämän päätöksen lisätietoja, 1. riittävästi määräysten täyttämistä. 2. Kaikkien tositteiden alkuperäiskappaleita on säilytettävä tarkastusta varten viiden vuoden ajan maksun suorittamisesta. Tänä aikana komission yksiköt voivat suorittaa valvontaa ja tarkastaa tilejä. Tämän päätöksen mukaisesti myönnettyjen määrien käyttö tarkastetaan myös Euroopan yhteisöjen tilintar- kastustuomioistuimessa. Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 7 artikla Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 1999. Komission puolesta Pedro SOLBES MIRA Komission jäsen 15. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 11/43 Yhdenmukaistettujen kuluttajahintaindeksien (YHKI) laatimisesta vastuussa olevat organisaatiot ja toimielimet LIITE I BELGIA Ministry of Economic Affairs Administration de la politique commerciale M. Lucien VAN BOXSTAEL Director General North Gate III Boulevard du Roi Albert II 16 B-1000 Bruxelles Pankkiyhteys: 679-2005871-08, Banque de la Poste/Bank van de Post TANSKA Danmarks Statistik Hr. Jan PLOVSING Rigsstatistiker Sejrøgade 11 Postboks 2550 DK-2100 København Ø Pankkiyhteys: 1005-8611-8, Danmarks Nationalbank, Havnegade 5, DK-1093 København K SAKSA Statistisches Bundesamt Mr. Johann HAHLEN Präsident Gustav-Stresemann-Ring 11 Postfach 5528 D-65189 Wiesbaden Pankkiyhteys: 500 010 20, Bundeskasse Frankfurt/Main (BLZ 500 000 00) KREIKKA National Statistical Service of Greece Mr Nikos KARAVITIS General Secretary 14-16, Lycourgou Street GR-Athens 101 66 Pankkiyhteys: 234-186/5, Bank of Greece, Athens ESPANJA Instituto Nacional de Estadística Mrs. Pilar MARTÍN-GUZMÁN Presidenta Paseo de la Castellana, 183 E-28046 Madrid Pankkiyhteys: 9000-0001-20-0253107033, Banco de España RANSKA Institut national de la statistique et des études économiques Mr. Paul CHAMPSAUR Directeur Général 18, boulevard Adolphe-Pinard F-75675 Paris-Cedex 14 Pankkiyhteys: 30081 75000-00001005585-39, RGFIN Paris siège IRLANTI Central Statistics Office Mr Donal MURPHY Director Ardee Road Dublin 6 Ireland Pankkiyhteys: The Central Bank, Dublin 2, Ireland, Paymaster General's supply A/C, Credit of Central Statistics Office L 11/44 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 1. 2000 ITALIA ISTAT Egr. Prof. A. ZULIANI Presidente Via Cesare Balbo, 16 I-00100 Roma Pankkiyhteys: 10058 033829 218050, Tesoria della Banca Nazionale del Lavoro, Roma LUXEMBURG Service central de la statistique et des études économiques (STATEC) Mr Robert WEIDES Directeur 6, boulevard Royal L-2449 Luxembourg Pankkiyhteys: CCP Luxembourg 25034-08, Service central de la statistique et des études économiques (STATEC) ALANKOMAAT Centraal Bureau voor de Statistiek De heer Ir. Drs. R. B. J. C. VAN NOORT Directeur-Generaal van de Statistiek Prinses Beatrixlaan 428 Postbus 959 2273 XZ Voorburg Nederland Pankkiyhteys: 19 23 24 209, Rabo Bank for Centraal Bureau voor de Statistiek, Voorburg, Code: Rabo Bank NL, Croese- laan 18, 3500 HG Utrecht, Nederland ITÄVALTA Österreichisches Statistisches Zentralamt represented by Mr. Erich BADER, Präsident Hintere Zollamtsstraße 2b Postfach 9000 A-1033 Wien Pankkiyhteys: 60000 05010002, Österreichischen Postsparkasse PORTUGALI Instituto Nacional de Estatística Mr. Carlos CORREA GAGO Presidente Avenida António José de Almeida, 2 P-1000-043 Lisboa Pankkiyhteys: 00 17 0507 000 1238697 84, Banco Português do Atlântico, Lisboa SUOMI Statistics Finland Mr. Timo RELANDER Director General Työpajakatu 13 FIN-00022 Helsinki Pankkiyhteys: 800014-11772, Leonia Bank plc RUOTSI Statistics Sweden Mr. Svante ÖBERG Director General Box 24 300 S-104 51 Stockholm Pankkiyhteys: Postal Giro Sweden, SWIFT: PGSI SE SS, account No 15700-8 YHDISTYNYT KUNINGASKUNTA Office for National Statistics Dr Tim HOLT Director 1 Drummond Gate London SW1V 2 QQ United Kingdom Pankkiyhteys: Bank of England, Threadneedle Street, London, EC2R 8AH; Sort code: 10 — 16 — 16; Destination account name: 55000 ONS; Account number: 26666626 15. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 11/45 1. Hyväksyttävät kustannukset LIITE II 1. 1 Tämän päätöksen 4 artiklan mukaiset hyväksyttävät kustannukset ovat YKHIn laatimisen ja kehittämisen, jäljem- pänä ’hanke’, kannalta välttämättömiä toteutuneita lisäkustannuksia, jotka voidaan perustella ja jotka ovat aiheutu- neet organisaatioille ja toimielimille, jäljempänä ’toimielimet’, tämän päätöksen 1 artiklassa määriteltynä ajanjak- sona. 1. 2 Nämä kustannukset ovat i) tämän liitteen 2 kohdassa määriteltyjä välittömiä kustannuksia, jotka ovat aiheutuneet YKHI-hankkeesta ja joihin toimielin ei muutoin ole sitoutunut ja ii) välillisiä kustannuksia tämän liitteen 3 kohdan mukaisesti. 1. 3 Kustannukset eivät sisällä voittoa, toteutuneiden kustannusten ja toimielimen sisäisten sääntöjen mukaisesti. ja ne määritellään yleisesti hyväksyttyjen kirjanpitoperiaatteiden mukaisesti 1. 4 Markkinointiin, myyntiin, tuotteiden ja palvelujen jakeluun, korkoihin, käytetyn pääoman tuottoon, tulevien tappioiden tai velkojen varauksiin tai mihinkään muihin hankkeisiin liittyviä kustannuksia ei saa veloittaa. 1. 5 Euroopan yhteisöjen erioikeuksista ja vapauksista tehdyn pöytäkirjan 3 ja 4 artiklan nojalla Euroopan komissio vapautetaan kaikista veroista ja maksuista arvonlisävero mukaan lukien, jotka sille aiheutuisivat tämän päätöksen määräysten mukaisesta rahoitusosuudesta. Kyseisen pöytäkirjan 3 ja 4 artiklan soveltamisen osalta kolmansien osapuolten on noudatettava komission ohjeita. Kolmannet osapuolet eivät ole velvollisia maksamaan arvonlisä- veroa. 2. Välittömät kustannukset 2. 1 Henkilöstö 2. 1. 1 Toimielimen suoraan työllistämän henkilöstön kustannukset voidaan veloittaa. Henkilöstökustannuksia ovat: — toteutuneet työvoimakustannukset (kuten palkat, sosiaaliturvamaksut ja eläkemaksut) tai — keskimääräiset mukaisesti. työvoimakustannukset henkilöstöluokittain (tasoittain) toimielimen normaalin käytännön 2. 1. 2 Veloitettava henkilöstön työaika on oltava kirjattua ja todistettua. Tämä vaatimus täytetään työaikakirjanpidolla, joka on toimielimen valtuutetun työntekijän todistama. 2. 2 Laitteet Ostetut tai vuokratut laitteet voidaan veloittaa välittömänä kustannuksena. Hyväksyttävät kustannukset on lasket- tava seuraavan kaavan mukaisesti: A B × C × D A = kuukausina ajanjakso, jona laitteita niiden toimituksen jälkeen käytetään hankkeessa B = 60 kuukauden poistoaika (36 kuukautta alle 25 000 euroa maksavan tietojenkäsittelylaitteiston osalta) C = laitekustannukset D = laitteiden käyttö hankkeeseen (prosentteina). 2. 3 Ulkopuoliset palvelut Ulkopuolisista palveluista aiheutuvat kustannukset ovat hyväksyttäviä ja ne voidaan veloittaa. 2. 4 Matka- ja oleskelukustannukset Matka- ja oleskelukustannukset voidaan veloittaa ja ne on laskettava toimielimen normaalien kulukorvaussääntöjen ja -tariffien mukaisesti. Euroopan unionin ulkopuolella aiheutuneiden matka- ja oleskelukustannusten veloittami- seksi vaaditaan komission kirjallista hyväksymistä. L 11/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 15. 1. 2000 2. 5 Kulutushyödykkeet ja tietojenkäsittely Kulutushyödykkeistä ja tietojenkäsittelystä (tietokoneiden kirjatun käytön perusteella) aiheutuneet kustannukset voidaan veloittaa joko välittöminä kustannuksina tai, mikäli se on käytännöllistä ja toimielimen normaalin kirjanpi- totavan mukaista, välillisinä yleiskustannuksina. 2. 6 Muut hankkeesta aiheutuneet erityiskustannukset Hankkeesta aiheutuneet erityiskustannukset, kuten toimielimen koollekutsumien kokousten kustannukset, voidaan veloittaa. Välilliset kustannukset: yleiskustannukset Yleiskustannukset (välilliset yleiskustannukset) lasketaan toimielimen normaaleja kirjanpitotapaa, menettelytapoja ja ja ne voidaan veloittaa sellaisista eristä kuin toimielimen itsensä rahoittama tutkimus, periaatteita noudattaen, laitteet ja palvelut. hallinto, tukihenkilöstö, toimistotarvikkeet, infrastruktuuri, Yleiskustannukset eivät sisällä eriä, jotka voidaan veloittaa suoraan tämän liitteen 2 kohdan mukaisesti ja toimi- elimen normaalia kirjanpitotapaa noudattaen, eivätkä muilta osapuolilta veloitettuja kustannuksia. Kustannusselvitykset Kustannusselvitysten tiivistelmät on esitettävä euromääräisinä (€). Sovellettavat vaihtokurssit ovat vastaavan kustan- nusselvityksen lähetyspäivänä voimassa olevat kurssit. 3. 3. 1 3. 2 4. 4. 1 4. 2 Toimielinten on toimitettava kustannusselvitykset jäljempänä esitetyssä muodossa. 15. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 11/47 TIIVISTELMÄ KUSTANNUSSELVITYKSISTÄ Päätös N:o: Toimielimen nimi: Maa: Ajanjaksolta. —. Kustannusluokka Määrä (euroina ilman alv:a) (EUR) Välittömät kustannukset 1. Henkilöstö 2. Laitteet 3. Ulkopuoliset palvelut 4. Matka- ja oleskelukustannukset 5. Kulutushyödykkeet ja tietojenkäsittely 6. Muut hankkeesta aiheutuneet erityiskustannukset Välittömät kustannukset yhteensä Välilliset kustannukset 7. Yleiskustannukset Tarkistukset 8. Aiemmin minen Todistus (1) ilmoitettujen kustannusten tarkista- Yhteensä 2/3:n rahoitusosuus Todistamme, että — edellä esitetyt kustannukset johtuvat käytetyistä resursseista, jotka olivat välttämättömiä työn suorittamiseksi tämän päätöksen mukaisesti — nämä kustannukset ovat toteutuneet ja ovat tässä päätöksessä annetun hyväksyttävien kustannusten määri- telmän mukaisia — täydelliset tositteet kustannusten perustelemiseksi ovat tarkastettavissa — aiemmin kustannuselvityksissä ilmoitettujen kustannusten välttämättömät tarkistukset, oli ne tehty mistä syystä tahansa, on sisällytetty tähän kustannusselvitykseen. Päiväys:. Päiväys:. Projektipäällikön nimi (2):. Taloushallinnosta vastaavan henkilön nimi:. Projektipäällikön allekirjoitus. Taloushallinnosta vastaavan henkilön allekirjoitus (1) Projektipäällikön ja taloushallinnosta vastaavan henkilön on allekirjoitettava todistus. (2) Työn suorittamisesta suoraan vastuussa oleva henkilö


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2294/99 di Bart Staes (Verts/ALE) al Consiglio. Modifica della direttiva UE sul cioccolato.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
confectionery product

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/45 ¨ opinione della Commissione che la posizione comune adottata dal Consiglio salvaguardi gli interessi di tutte le parti in causa, compresi i paesi in via di sviluppo. Inoltre nel fondo essa rispecchia in larga misura le aspirazioni espresse in prima lettura dal Parlamento europeo, cui Ł ora stata trasmessa per la seconda lettura. (1) GU L 228 del 16. 8. 1973. (2) COM(95) 722 def. (2000/C 303 E/040) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2294/99 di Bart Staes (Verts/ALE) al Consiglio (13 dicembre 1999) Oggetto: Modifica della direttiva UE sul cioccolato Alla fine di ottobre il Consiglio ha approvato una modifica della direttiva europea sul cioccolato che riduce la norma concernente il tenore di cacao nel cioccolato. Non appena la direttiva modificata entrer(cid:224) in vigore, i produttori di cioccolato potranno far uso di materie prime sostitutive del cacao, piø a buon mercato. In otto dei quindici Stati membri dell(cid:146)UE la denominazione «cioccolato» Ł per il momento limitata ai prodotti contenenti il 25 % di componenti del cacao, il 14 % di latte e senza grassi vegetali. In conseguenza di questa modifica della direttiva sul cioccolato i paesi produttori di cacao e i coltivatori di cacao subiranno un grave danno socioeconomico. Inoltre, la direttiva modificata Ł in evidente contrasto con l(cid:146)Accordo internazionale sul cacao del 1995 in base al quale tutti importatori di cacao, compresi i quindici Stati membri dell(cid:146)UE, si impegnano a promuovere il consumo di tale prodotto. i paesi Pu(cid:242) il Consiglio indicare: 1. chi ha mosso il primo passo affinchØ fosse ridotta la percentuale di cacao prevista dalla normativa (Commissione, Stati membri, produttori di cioccolato,. )? 2. Sulla base di quali argomenti e/o documenti ha il Consiglio approvato tale riduzione? 3. Quali Stati membri erano favorevoli a tale misura? Quali argomenti e/o documenti hanno addotto questi Stati membri a sostegno della loro posizione? 4. Ha il Consiglio realizzato uno studio sulle conseguenze socioeconomiche per i paesi produttori di cacao e per i loro coltivatori prima di modificare la norma? In caso affermativo, quali sono i risultati di tale studio? In caso negativo, per quale motivo il Consiglio ha omesso di realizzarlo, tenendo conto delle possibili, profonde conseguenze socioeconomiche di tale misura sui paesi produttori di cacao e sui loro coltivatori? 5. La direttiva modificata sul cioccolato, che prevede un minore tenore di cacao, Ł conforme all(cid:146)Accordo internazionale sul cacao del 1995 che mira a promuovere il consumo di tale prodotto? In caso affermativo, con quali argomenti il Consiglio sostiene la sua posizione? Risposta (10/11 aprile 2000) A titolo di osservazione preliminare il Consiglio desidera richiamare l(cid:146)attenzione dell(cid:146)Onorevole Parlamen- tare sul fatto che la posizione comune che il Consiglio ha definito in vista dell(cid:146)adozione della direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio relativa ai prodotti di cacao e di cioccolato mantiene, per tutti i prodotti in questione, il tenore minimo di burro di cacao o di sostanza secca totale di cacao previsto dalla direttiva 73/241/CEE attualmente vigente. Non si tratta quindi di ridurre il tenore di cacao, come affermato dall(cid:146)Onorevole Parlamentare, quanto piuttosto di consentire l(cid:146)aggiunta di grassi vegetali diversi dal burro di cacao fino al 5 % del prodotto finito (cfr. articolo 2, paragrafo 1 di detta posizione comune), poichØ alcuni Stati membri autorizzano gi(cid:224) l(cid:146)uso di grassi vegetali. Il Consiglio precisa di aver ritenuto opportuno autorizzare soltanto l(cid:146)uso di 6 grassi di origine tropicale che, in base a criteri tecnici e scientifici, sono definiti come equivalenti del burro di cacao C 303 E/46 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 e non possono subire trattamenti enzimatici (un settimo, l(cid:146)olio di cocco, Ł stato ammesso solo per la preparazione di gelati e di prodotti congelati analoghi). Nella posizione comune citata all(cid:146)inizio della presente risposta, il Consiglio ha ritenuto che occorresse semplificare talune direttive verticali nel settore dei prodotti alimentari per tener conto soltanto dei requisiti essenziali ai quali i prodotti contemplati da queste direttive devono conformarsi per poter circolare liberamente nel mercato interno. Alla preoccupazione di garantire l(cid:146)unicit(cid:224) del mercato interno si aggiunge quella di imparziale e obiettiva, oltre all(cid:146)elenco degli ingredienti. fornire al consumatore un(cid:146)informazione corretta, Per quanto attiene alle conseguenze socioeconomiche per i paesi produttori di cacao, i servizi della Commissione hanno presentato, prima che il Consiglio adottasse la posizione comune, uno studio preliminare relativo all(cid:146)impatto della proposta di direttiva sui paesi produttori di cacao e di grassi vegetali. In tale studio preliminare la Commissione conclude che la direttiva proposta non dovrebbe comportare effetti nocivi per i paesi in questione. Un secondo studio verr(cid:224) avviato per sciogliere i dubbi che sussistono in materia. Sempre riguardo al medesimo punto, il Consiglio ha in effetti previsto, nell(cid:146)articolo 2, paragrafo 4 della posizione comune, che la Commissione effettui, dopo l(cid:146)entrata in vigore della direttiva in questione, uno studio sulle implicazioni della direttiva sull(cid:146)economia dei paesi produttori di cacao e di altri grassi vegetali. Il Consiglio suggerisce all(cid:146)Onorevole Parlamentare di rivolgersi direttamente alla Commissione per ottenere maggiori dettagli. Per quanto riguarda piø specificamente la terza domanda, il Consiglio suggerisce all(cid:146)Onorevole Parlamen- tare di rivolgersi agli Stati membri stessi, in quanto non spetta al Consiglio fornire dettagli sulle singole posizioni. (2000/C 303 E/041) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2300/99 di Rosa MiguØlez Ramos (PSE) alla Commissione (29 novembre 1999) Oggetto: Futuro dell(cid:146)industria europea delle costruzioni navali Dopo la crisi del 1973, i cantieri navali europei hanno subito diverse ristrutturazioni che hanno causato perdite di posti di lavoro e crisi profonde in regioni la cui prosperit(cid:224) era legata a questa attivit(cid:224) e alla sua azione trainante sugli altri settori economici. Come la stessa Commissione riconosce, i prezzi continuano a calare. Il prezzo delle navi di nuova costruzione Ł sceso di una percentuale compresa tra il 15 e il 31,5 % dal gennaio 1997 al marzo 1999. Ci(cid:242) si spiega in gran parte con il fatto che alcuni paesi asiatici, e piø specificamente la Corea del Sud, vendono i loro prodotti in perdita, a prezzi in certi casi inferiori del 30 % a quelli europei, e ci(cid:242) grazie a ingenti sovvenzioni che consentono loro di continuare ad attuare questo tipo di pratiche commerciali di dumping. Al di l(cid:224) delle timide iniziative annunciate dal Consiglio Industria lo scorso 9 novembre, quali misure d(cid:146)emergenza Ł disposta ad adottare la Commissione a favore della cantieristica europea in crisi per assicurarne la sopravvivenza? Ha tenuto conto del contesto internazionale, dominato dalle pratiche sleali della Corea del Sud, quando ha deciso, considerandoli aiuti di Stato, di esigere la restituzione di 18,451 miliardi di pesetas concessi come crediti fiscali al settore delle costruzioni navali in Spagna? livelli di occupazione nel settore navale Quali misure intende adottare per salvaguardare gli attuali dell(cid:146)Unione europea? In che modo pensa di garantire il futuro di tale settore, da cui dipendono migliaia di lavoratori salariati? Quali sono le proposte della Commissione per il primo round di negoziati che si terr(cid:224) a Seattle alla fine quest(cid:146)anno per proteggere l(cid:146)industria europea del settore navale dalle pratiche sleali attuate da paesi terzi?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2307/99 van Lone Dybkjær (ELDR) aan de Commissie. VN-conventie tegen woestijnvorming.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
desertification
environmental cooperation

text: C 280 E/26 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 inclusief die met De EU voert alle resoluties van de VN-Veiligheidsraad inzake Irak onverkort uit, betrekking tot het programma (cid:132)olie voor voedsel(cid:148). De Unie heeft er bij Irak op aangedrongen volledig mee te werken met de VN. De Raad neemt er nota van dat de op 17 december 1999 aangenomen Resolutie 1284 van de Veiligheidsraad ertoe strekt de uitbreiding en de verbetering van het programma (cid:132)olie voor voedsel(cid:148) toe te staan. De Raad is het niet eens met de mening die het geachte parlementslid in de laatste zin van zijn vraag naar voren brengt. (2000/C 280 E/025) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2307/99 van Lone Dybkj(cid:230)r (ELDR) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: VN-conventie tegen woestijnvorming De volgende vragen zijn bedoeld om de standpunten te verduidelijken waar de Europese Commissie zich door laat leiden bij de uitvoering van de conventie van de Verenigde Naties tegen woestijnvorming. In welke ontwikkelingslanden helpt de Europese Unie de uitvoering van nationale beleidsplannen ter 1. bestrijding van woestijnvorming te financieren? Hoeveel geld wordt er uitgegeven, waar wordt het voor gebruikt, en wie neemt het in ontvangst? Op welke manier zorgt de bestaande financiºle samenwerking voor de continu(cid:239)teit van de beleidsprogramma(cid:146)s en maakt ze planning op lange termijn mogelijk? 2. Wat heeft de Europese Unie gedaan om financiºle middelen vrij te maken in de privØ sector en uit andere bronnen behalve de overheid, en om voor de getroffen ontwikkelingslanden de toegang tot doelmatige technologie, kennis en vaardigheden mogelijk en gemakkelijker te maken, in overeenstemming met artikel 6 van de conventie? 3. Wat heeft de Europese Unie ondernomen om te zorgen dat haar handelsbeleid en de structurering van haar in- en uitvoerrechten niet tot woestijnvorming leiden, bijv. door monocultuur aan te moedigen? 4. Wat heeft de Europese Unie ondernomen om te zorgen dat haar landbouwbeleid niet tot woestijn- vorming leidt, bijv. door uitvoersubsidies die in droge streken de traditionele landbouw onrendabel maken? 5. Wat doet de Europese Commissie om voor spoedige en volledige uitvoering van de conventie tegen woestijnvorming over de eerstkomende 5 jaar te zorgen? 6. Wat doet de Europese Unie om te zorgen dat de Europese partijen voldoende meewerken aan de uitvoering van de conventie tegen woestijnvorming? Antwoord van de heer Nielson namens de Commissie (27 januari 2000) 1. Momenteel verleent de Commissie aan geen enkel land financiºle steun bij de tenuitvoerlegging van een nationaal actieplan tegen woestijnvorming, aangezien slechts een paar landen een dergelijk plan hebben opgesteld. De Commissie heeft in het verleden evenwel steun verleend (cid:129) en doet dit nog steeds (cid:129) aan diverse programma(cid:146)s en projecten ter bestrijding van droogte en bodemverslechtering in de ontwikke- lingslanden, met name in de landen van Afrika, het Caribisch gebied en de Stille Oceaan (ACS). Aangezien dit thema door zovele gebieden loopt, is het onmogelijk het bestede bedrag te becijferen. In een verslag (1) dat momenteel wordt bijgewerkt, worden echter details verstrekt over de door de Commissie gefinancierde maatregelen ter bestrijding van woestijnvorming in de ontwikkelingslanden en de Gemeenschap over de periode 1990-1995. Door iedere ACS-staat in het kader van de LomØ-Overeenkomst voor de financiering van zijn nationale indicatieve programma een globaal krediet toe te kennen, gespreid over een periode van vijf jaar, heeft de Gemeenschap aan actieprogramma(cid:146)s een dimensie van zekerheid verleend, waardoor ACS-staten tot langetermijnplanning konden overgaan. 2. Het is een algemeen beleidsdoel van de Gemeenschap om de particuliere sector in de ontwikkelings- landen te stimuleren en de toegang van deze landen tot de noodzakelijke technologie, kennis en knowhow 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/27 te vergemakkelijken. Dit is ook de reden waarom in het kader van de LomØ-Overeenkomst het Centrum voor de ontwikkeling van industrie/bedrijfsleven (CIO) is opgericht. Het CIO boort financiºle en techno- logische middelen uit particuliere en niet-gouvernementele bronnen aan om het bedrijfsleven in de ACS- landen te ontwikkelen. Door steun te geven voor structurele aanpassingen helpt de Gemeenschap haar partners een klimaat tot stand te brengen waarin de particuliere sector kan groeien. 3. Met het oog op haar algemene beleidsdoel dat een geleidelijke integratie van de ontwikkelingslanden in de wereldeconomie beoogt, streeft de Gemeenschap ernaar om negatieve gevolgen van de handel voor het milieu te vermijden. Om deze reden heeft zij zich sterk gemaakt voor de toevoeging van het thema (cid:132)handel en milieu(cid:148) aan de millenniumronde van de Wereldhandelsorganisatie (WTO). 4. De Gemeenschap voert een beleid van duurzame ontwikkeling en milieubescherming in de ontwikke- lingslanden. De subsidiºring van de landbouwexport (stabex) is een van de thema(cid:146)s die momenteel, in het kader van de post-LomØ-afspraken, opnieuw op de onderhandelingstafel liggen met de ACS-staten. Zonder op de resultaten vooruit te lopen, bestaat het streven van de Gemeenschap er nu juist in dat dergelijke subsidies geen negatieve uitwerking hebben op de landbouw in deze landen. 5. De delegaties van de Commissie in de ACS-landen is verzocht om, waar dat mogelijk is, een dialoog op gang te brengen met de nationale co(cid:246)rdinatie-instanties en de organen die een centrale rol wordt toebedeeld in het Verdrag ter bestrijding van woestijnvorming, teneinde de beste aanpak voor de tenuit- voerlegging van het verdrag te bepalen. Dit zal de Commissie in staat stellen sneller op te treden. De Gemeenschap is voorstander van een gedecentraliseerde samenwerking en de participatie van alle 6. betrokken partijen in Europa aan het ontwikkelingsproces, waaronder ook de tenuitvoerlegging van het Verdrag ter bestrijding van woestijnvorming valt. Samen met Europese niet-gouvernementele organisaties heeft zij in het verleden projecten in de ontwikkelingslanden gecofinancierd en zij zal dat ook in de toekomst blijven doen. (1) SEC(97) 1429. (2000/C 280 E/026) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2313/99 van Ari Vatanen (PPE-DE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: De veiligheid van het spoorverkeer in de EU-landen Het vervoer per vrachtwagen is in de EU-landen in de loop van de jongste decennia aanmerkelijk toegenomen. In 1970 verliep een derde van het vrachtverkeer per spoor, vorig jaar nog maar 14 %. Het is dan ook van groot belang dat het spoorverkeer voor concurrentie wordt opengesteld, opdat het vrachtverkeer steeds meer per spoor zal verlopen. Door het spoorverkeer te steunen kunnen de files op de wegen en ook de door het verkeer veroorzaakte milieuhinder worden teruggedrongen. Aangenomen wordt dat de verkeersproblemen in Europa kunnen worden verlicht door het concurrentie- vermogen van het spoor te verbeteren. Het vrijmaken van de concurrentie mag evenwel niet ten koste gaan van de veiligheid van de treinen. Het onderhoud van de sporen zou bijvoorbeeld gescheiden moeten worden van de exploitatie. Welke maatregelen heeft de Commissie genomen om in de EU-landen een veiliger spoorverkeer te garanderen? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (27 januari 2000) Door zijn specifieke aard en zijn bedrijfsprocedures is het spoor een buitengewoon veilig vervoermiddel. Ook wanneer alle met het spoor verband houdende overlijdens, inclusief zelfmoorden en ongelukken op spoorwegovergangen, worden meegerekend, bedraagt het aantal dodelijke slachtoffers per verkeerseenheid


title: PERGUNTA ESCRITA P-2439/99 apresentada por Ioannis Souladakis (PSE) à Comissão. Protecção das empresas europeias no Kosovo.

eurovoc_concepts:
Kosovo
UNO
company law
private sector

text: C 26 E/6 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 26. 1. 2001 O subprograma no 7 deste PO, 32,31 milhıes de € para a constru(cid:231)ªo e o melhoramento dos centros de educa(cid:231)ªo e forma(cid:231)ªo. «Valoriza(cid:231)ªo dos recursos humanos», prevŒ um investimento de A discrimina(cid:231)ªo das ajudas por medida Ø a seguinte: Organismo Nœmero de projectos Educa(cid:231)ªo primÆria e infantil MinistØrio da Educa(cid:231)ªo Educa(cid:231)ªo secundÆria e forma(cid:231)ªo profissional MinistØrio da Educa(cid:231)ªo Infra-estruturas universitÆrias Ensino art(cid:237)stico MinistØrio da Educa(cid:231)ªo MinistØrio da Educa(cid:231)ªo Equipamentos educativos e de forma(cid:231)ªo Comunidade Aut(cid:243)noma 73 30 10 2 13 A lista pormenorizada dos destinatÆrios destas ajudas Ø directamente enviada ao Senhor Deputado, bem como ao Secretariado Geral do Parlamento. (1) Decisªo C(94) 2586/3. (2001/C 26 E/007) PERGUNTA ESCRITA P-2439/99 apresentada por Ioannis Souladakis (PSE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Protec(cid:231)ªo das empresas europeias no Kosovo Aquando da aprecia(cid:231)ªo, em 16. 11. 1999, da minha pergunta oral (cid:224) Comissªo H-0608/99 (1) sobre a protec(cid:231)ªo dos interesses das empresas da Uniªo Europeia no Kosovo, o ComissÆrio Patten declarou nªo ter informa(cid:231)ıes sobre pressıes e amea(cid:231)as de que sªo alvo as empresas europeias no Kosovo. Para cobrir estas lacunas entreguei-lhe pessoalmente a correspondŒncia escrita relevante da empresa «Mytilinaios» com os Srs. Kouchner e Dixon. Solicitei-lhe tambØm que se informe sobre a situa(cid:231)ªo e funcionamento actuais das telecomunica(cid:231)ıes no Kosovo a fim de ter uma imagem completa sobre o tema. A boa comunica(cid:231)ªo entre o Parlamento e a Comissªo contribuirÆ para a protec(cid:231)ªo dos interesses da UE onde estejam eventualmente amea(cid:231)ados. Neste momento, no Kosovo, estªo em risco os direitos funda- mentais de empresas europeias. O Organismo de Telecomunica(cid:231)ıes da GrØcia (OTE) e a STET International da ItÆlia que participam respectivamente com 20 % e 29 % do capital da Srbija Telekom, sªo afectadas pelo nªo pagamento (cid:224) Srbija Telekom das tarifas de utiliza(cid:231)ªo das telecomunica(cid:231)ıes no Kosovo, e o UCK, com apoios encobertos, insiste que a rede deverÆ ser reconstru(cid:237)da por estas duas empresas para ser em seguida nacionalizada pela Alb(cid:226)nia, em viola(cid:231)ªo dos acordos internacionais. No entanto a maior ilegalidade, aconteceu hÆ muito pouco tempo. De forma totalmente ilegal uma «comissªo especial» na qual participa- vam representantes da ONU e albaneses do Kosovo atribu(cid:237)ram os direitos de instala(cid:231)ªo de telefones m(cid:243)veis (cid:224) empresa francesa Alcatel. Estes direitos pertencem em exclusivo ao OTE e (cid:224) STET International de acordo com os acordos internacionais em vigor que estabelecem que o Kosovo estÆ integrado no espa(cid:231)o vital de exerc(cid:237)cio de competŒncias e de exporta(cid:231)ªo de lucros destas empresas. Pergunta-se (cid:224) Comissªo como irÆ defender os direitos legais das empresas europeias no Kosovo que neste momento estªo amea(cid:231)ados por c(cid:237)rculos ilegais, nos quais come(cid:231)am a estar envolvidos funcionÆrios da ONU que agem contrariamente (cid:224) missªo de que foram incumbidos e exortÆ-los a respeitarem a legalidade na regiªo. (1) Relato integral das sessıes de 16. 11. 1999, p. 60. 26. 1. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 26 E/7 Resposta complementar dada por Christopher Patten em nome da Comissªo (10 de Mar(cid:231)o de 2000) A Comissªo agradece ao Senhor Deputado ter chamado mais uma vez a aten(cid:231)ªo para a questªo da protec(cid:231)ªo jur(cid:237)dica das empresas europeias no Kosovo e por ter enviado documenta(cid:231)ªo suplementar sobre este tema sens(cid:237)vel. A protec(cid:231)ªo dos direitos legais das empresas no Kosovo Ø uma questªo da competŒncia directa da missªo da administra(cid:231)ªo provis(cid:243)ria das Na(cid:231)ıes Unidas no Kosovo (UNMIK) de acordo com a Resolu(cid:231)ªo no 1244 (1999) do Conselho de Seguran(cid:231)a das Na(cid:231)ıes Unidas. Os arquivos completos sobre a questªo estªo na posse da UNMIK, que Ø a œnica entidade em condi(cid:231)ıes de apresentar propostas vÆlidas para realizar as ac(cid:231)ıes necessÆrias. (2001/C 26 E/008) PERGUNTA ESCRITA E-2653/99 apresentada por Cristiana Muscardini (UEN) (cid:224) Comissªo (12 de Janeiro de 2000) Objecto: Aeroporto de Malpensa A fim de obviar (cid:224) acusa(cid:231)ªo de nªo conformidade com as normas do direito comunitÆrio dos decretos do Governo italiano de 5 de Julho de 1996 e de 23 de Outubro de 1997 que transferiam todos os voos do aeroporto de Linate para o aeroporto de Malpensa, um decreto desse mesmo Governo previa que 34 % dos voos europeus permaneceria em Linate atØ que fossem aperfei(cid:231)oadas as estruturas de acesso e fosse comunicada a conclusªo efectiva das obras. Reiterando a necessidade de garantir a sobrevivŒncia de Linate como aeroporto de liga(cid:231)ªo (cid:224)s capitais dos 15 Estados-membros, pode a Comissªo informar se tem conhecimento dos inc(cid:243)modos a que ainda estªo sujeitos os utentes do aeroporto de Malpensa, devido sobretudo (cid:224) ausŒncia de estruturas adequadas, nomeadamente ao facto de o comboio de liga(cid:231)ªo dos terminais nªo servir ainda o terminal 2, o que obriga os passageiros a carregar as bagagens e recorrer aos servi(cid:231)os de tÆxis e de autocarros entre os terminais 1 e 2 (servi(cid:231)os esses que sªo interrompidos em determinados per(cid:237)odos do dia), e ao facto de os carrinhos para transporte de bagagens serem ainda em nœmero insuficiente? Como avalia o facto de o Governo italiano nªo ter ainda enviado as informa(cid:231)ıes solicitas pela Comissªo para 15 de Novembro? Resposta dada pela ComissÆria Loyola de Palacio em nome da Comissªo (12 de Abril de 2000) A Comissªo concedeu e continua a conceder uma aten(cid:231)ªo especial (cid:224) situa(cid:231)ªo do aeroporto de Malpensa, nomeadamente no que respeita (cid:224)s infra-estruturas de acesso e aeroportuÆrias. Com efeito, esta questªo estÆ intimamente ligada ao problema da compatibilidade das regras italianas de reparti(cid:231)ªo do trÆfego entre os diferentes aeroportos do sistema aeroportuÆrio de Milªo com o direito comunitÆrio. Por conseguinte, em 1998 e 1999, a Comissªo procedeu, repetidas vezes, a verifica(cid:231)ıes aprofundadas sobre o estado dessas infra-estruturas, juntamente com consultores especializados, sobretudo no que respeita (cid:224) respectiva adequa(cid:231)ªo ao volume de trÆfego que deve ser transferido para Malpensa em aplica(cid:231)ªo das regras de reparti(cid:231)ªo de trÆfego acima mencionadas. Com base nestas informa(cid:231)ıes, a Comissªo interveio em 1998 para declarar a aplica(cid:231)ªo imediata das regras inicialmente adoptadas incompat(cid:237)vel com o direito comunitÆrio (1). Em seguida, as autoridades italianas tiveram em conta o resultado das referidas verifica(cid:231)ıes e decidiram adiar a aplica(cid:231)ªo de tais regras (para Outubro de 1999 e, mais tarde, para Dezembro de 1999). No que se refere especialmente (cid:224)s infra-estruturas aeroportuÆrias, as autoridades italianas decidiram, em Outubro de 1999, (cid:224) luz das verifica(cid:231)ıes efectuadas pelos consultores especializados, realizar algumas obras e melhoramentos relativamente a diversos aspectos (disponibilidade de portas de embarque suplementares, cria(cid:231)ªo de um sistema de Apron Management Control, melhoramento da capacidade de


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2331/99 esittäjä(t): Richard Howitt (PSE) neuvostolle. Neuvoston päätöslauselma äidinmaidonvastikkeiden markkinoinnista.

eurovoc_concepts:
baby food
international trade
marketing

text: 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/149 l(cid:228)hetyksen luovuttamisen muiden luonnollisten henkil(cid:246)iden tai yrityksen toimeksi. Kaiken kaikkiaan t(cid:228)m(cid:228) prosessi ei miss(cid:228)(cid:228)n tapauksessa turvaa l(cid:228)hett(cid:228)j(cid:228)n etuja, kun otetaan viel(cid:228) huomioon tavallisesti t(cid:228)m(cid:228)n kannalta sitovat pakettien ja asiakirjojen vastaanottamisen ja kuljettamisen ehdot, joita kyseiset yritykset soveltavat. Haluaisin kuulla komission n(cid:228)kemyksen asiasta ja erityisesti siit(cid:228), ett(cid:228) l(cid:228)hett(cid:228)j(cid:228)n edut turvaavia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ei ole olemassa, kun kyse on asiakirjojen ja pakettien l(cid:228)hett(cid:228)misest(cid:228) rajojen yli. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) Yhteis(cid:246)ll(cid:228) ei ole s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), jotka koskevat julkisten tai yksityisten yritysten kuljettamien asiakirja- ja pakettil(cid:228)hetysten turvallisuutta tai l(cid:228)hetysten toimittamista vastaanottajalle. Asia kuuluu kansallisen lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n piiriin. (2000/C 219 E/188) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2331/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Richard Howitt (PSE) neuvostolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma (cid:228)idinmaidonvastikkeiden markkinoinnista Neuvosto on antanut 18 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1992 p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman yhteis(cid:246)n tuottajien valmistamien (cid:228)idinmaidonvastikkeiden markkinoinnista kolmansissa maissa (suomennos ainoastaan tiedoksi (1)). Voisiko neuvosto t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman 2 ja 5 kohdan huomioon ottaen t(cid:228)sment(cid:228)(cid:228), mit(cid:228) 2 artiklaan sis(cid:228)ltyv(cid:228)ll(cid:228) ilmauksella (cid:148)toimivaltaiset viranomaiset(cid:148) (competent authorities) tarkoitetaan? (1) EYVL C 172, 8. 7. 1992, s. 1. Vastaus (14. helmikuuta 2000) Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman 2 kohdassa k(cid:228)ytetty ilmaisu (cid:148)toimivaltaiset viranomaiset(cid:148), jonka arvoisa parlamentin j(cid:228)sen mainitsee, viittaa asianomaisissa kolmansissa maissa oleviin toimivaltaisiin viranomaisiin. Kyseiset maat voivat tietenkin vapaasti nimet(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) viranomaiset. (2000/C 219 E/189) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2352/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Freddy Thielemans (PSE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Elintarvikkeiden laatu Onko komissio tietoinen, ett(cid:228) juustotuotteet Parmigiano-Reggiano ja Grana Padana sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t suuria kuparipitoisuuksia, jotka ylitt(cid:228)v(cid:228)t laatujuuston (tarkistettu alkuper(cid:228)nimitys) sallitut normit jopa kaksikym- menkertaisesti? Kuparisuolat, joita juustoissa on k(cid:228)ytetty luultavasti niiden k(cid:228)ymist(cid:228) ehk(cid:228)isev(cid:228)n ominai- suuden takia, ovat eritt(cid:228)in myrkyllisi(cid:228). Aikooko komission varhaisvaroitusyksikk(cid:246) ryhty(cid:228) toimiin t(cid:228)m(cid:228)n asian suhteen? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) Komissio on tietoinen arvoisan parlamentin j(cid:228)senen ilmoittamista seikoista. Asiasta tiedotettiin komissiolle ja j(cid:228)senvaltioille jo komission elintarvike- ja el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)toimiston maaliskuussa 1999 tekem(cid:228)n tarkastus- k(cid:228)ynnin kuluessa. Tarkastusk(cid:228)ynti(cid:228) koskeva raportti (raportti nro. XXIV/1099/99) on saatavilla Internetiss(cid:228) (http://europa. eu. int/comm/dg24/health/vi/reports/index_en. html)


title: Οδηγία 1999/97/ΕΚ της Επιτροπής, της 13ης Δεκεμβρίου 1999, που αφορά την τροποποίηση της οδηγίας 95/21/ΕΚ του Συμβουλίου για την επιβολή, σχετικά με τη ναυσιπλοΐα που συνεπάγεται χρήση κοινοτικών λιμένων ή διέλευση από ύδατα υπό τη δικαιοδοσία κράτους μέλους, των διεθνών προτύπων για την ασφάλεια των πλοίων, την πρόληψη της ρύπανσης και τις συνθήκες διαβίωσης και εργασίας επί των πλοίων (έλεγχος του κράτους του λιμένα) (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
harbour installation
international standard
maritime safety
maritime transport
prevention of pollution
working conditions

text: 23. 12. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 331/67 Ο∆ΗΓΙΑ 1999/97/ΕΚ ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 13ης ∆εκεµβρίου 1999 που αφορά την τροποποίηση της οδηγίας 95/21/ΕΚ του Συµβουλίου για την επιβολή, σχετικά µε τη ναυσιπλοΐα που συνεπάγεται χρήση κοινοτικών λιµένων ή διέλευση από ύδατα υπό τη δικαιοδοσία κράτους µέλους, των διεθνών προτύπων για την ασφάλεια των πλοίων, την πρόληψη της ρύπανσης και τις συνθήκες διαβίωσης και εργασίας επί των πλοίων (έλεγχος του κράτους του λιµένα) (Κείµενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, την οδηγία 95/21/ΕΚ του Συµβουλίου, της 19ης Ιουνίου 1995, για την επιβολή, σχετικά µε τη ναυσιπλοΐα που συνεπάγεται χρήση κοινοτικών λιµένων ή διέλευση από ύδατα υπό τη δικαιοδοσία κράτους µέλους, των διεθνών προτύπων για την ασφάλεια των πλοίων, την πρόληψη της ρύπανσης και τις συνθήκες διαβίωσης και εργασίας επί των πλοίων (έλεγχος του κράτους του λιµένα) (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 98/42/ΕΚ (2), και ιδίως το άρθρο 19, Εκτιµώντας: (1) (2) (3) (4) (5) ότι είναι αναγκαίο να ληφθούν υπόψη οι τροπολογίες που άρχισαν να ισχύουν στις συµβάσεις, τα πρωτόκολλα, τους κώδικες και τα ψηφίσµατα του ∆ιεθνούς Ναυτιλιακού Οργα- νισµού (ΙΜΟ), καθώς και οι εξελίξεις στο πλαίσιο του µνηµονίου συµφωνίας των παρισίων (Paris MOU)· ότι η δηµοσίευση πληροφοριών για πλοία που κρατούνται σε κοινοτικούς λιµένες βάσει της οδηγίας 95/21/ΕΚ µπορεί να αποτελέσει κίνητρο για τους πλοιοκτήτες να επανορθώ- νουν χωρίς να αναγκάζονται και να ευαισθητοποιήσει περισ- σότερο το ναυτιλιακό κλάδο· ότι, προς το σκοπό αυτό, ο πίνακας πληροφοριών που θα δηµοσιεύεται πρέπει να διευρυνθεί, για να περιέχει ιδίως λεπτοµερέστερες πληροφορίες για τα συγκεκριµένα πλοία, την απαγόρευση απόπλου τους και τις αναληφθείσες ενέρ- γειες, καθώς και για τα πλοία των οποίων η είσοδος σε κοινοτικούς λιµένες έχει απαγορευθεί· ότι πρέπει να εξακρι- βωθούν µε µεγαλύτερη σαφήνεια οι περιπτώσεις κατά τις οποίες τα ελαττώµατα που οδήγησαν στην απαγόρευση από- πλου ενός πλοίου εµπίπτουν στις αρµοδιότητες των νηογνω- µόνων· ότι η αποτελεσµατικότητα ενός τέτοιου µέτρου πρέ- πει να βελτιωθεί µε τη συχνότερη δηµοσίευση των πληροφο- ριών σε µηνιαία βάση· ότι η µεγαλύτερη διαφάνεια των δεδοµένων που σχετίζονται µε τις επιθεωρήσεις πλοίων είναι απαραίτητη και αποτελεί σηµαντικό στοιχείο για την προώθηση της ποιοτικής ναυτι- λίας τόσο στην Κοινότητα όσο και παγκοσµίως· ότι οι µέθοδοι µε τις οποίες θα γνωστοποιούνται πιο έγκαιρα και ευρύτερα οι εν λόγω πληροφορίες πρέπει να καθοριστούν µε τη συνεργασία µεταξύ κρατών µελών και Επιτροπής· ότι τα κράτη µέλη οφείλουν να λάβουν όλα τα αναγκαία µέτρα για να άρουν κάθε νοµικό κώλυµα στη δηµοσίευση του πίνακα πλοίων που επιθεωρούνται, των οποίων απαγο- ρεύθηκε ο απόπλους από λιµένα της Κοινότητας ή η εί- σοδος σε λιµένα της Κοινότητας, ιδίως µε τροποποίηση της (6) (7) (8) εθνικής τους νοµοθεσίας σχετικά µε την προστασία των δεδοµένων· ότι ο συνολικός παράγοντας εστίασης που περιγράφεται στο παράρτηµα Ι µέρος ΙΙ της οδηγίας 95/21/ΕΚ, πρέπει να βελτιωθεί µε βάση την πείρα που έχει αποκτηθεί από την εφαρµογή της οδηγίας· ότι η τιµή του παράγοντα εστίασης ενδέχεται να αναπροσαρµόζεται συχνά στο πλαίσιο του µνηµονίου Paris MOU και, κατόπιν, να εγγράφεται στο σύστηµα Sirenac· ότι, για να γνωρίζει κανείς την τιµή του παράγοντα εστίασης ενός πλοίου, αρκεί να συµβουλευθεί τη βάση δεδοµένων Sirenac· ότι, συνεπώς, είναι µάλλον περιττό να ενσωµατωθεί η τιµή αυτή στην οδηγία 95/21/ΕΚ· ότι ο κατάλογος πιστοποιητικών και εγγράφων που αναφέ- ρεται στο παράρτηµα ΙΙ της οδηγίας 95/21/ΕΚ πρέπει να τροποποιηθεί ούτως ώστε να ληφθούν υπόψη οι τροποποιή- σεις της διεθνούς νοµοθεσίας που έχουν τεθεί σε ισχύ· ότι η επιτροπή που έχει συγκροτηθεί βάσει του άρθρου 12 της οδηγίας 93/75/ΕΟΚ του Συµβουλίου (3), όπως τροπο- ποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 98/74/ΕΚ της Επι- τροπής (4), συµφωνεί µε τα µέτρα που προβλέπει η παρούσα οδηγία, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΗΝ ΠΑΡΟΥΣΑ Ο∆ΗΓΙΑ: Άρθρο 1 Η οδηγία 95/21/ΕΚ τροποποιείται ως εξής: 1. Το άρθρο 2 τροποποιείται ως εξής: α) στο σηµείο 1, η φράση «που ισχύουν κατά την 1η Ιουλίου 1998» αντικαθίσταται από τη φράση «που ισχύουν κατά την 1η Ιουλίου 1999». β) στο σηµείο 2, η φράση «όπως έχει στις 14 Ιανουαρίου 1998» αντικαθίσταται από τη φράση «όπως έχει την 1η Ιουλίου 1999». 2. Το άρθρο 15 αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείµενο: «Άρθρο 15 ∆ηµοσιοποίηση πληροφοριών 1. Οι αρµόδιες αρχές κάθε κράτους µέλους λαµβάνουν τα αναγκαία µέτρα ούτως ώστε να διασφαλισθεί ότι οι πληροφο- ρίες που περιλαµβάνονται στο παράρτηµα VIII, µέρος Ι, σχετικά µε τα πλοία στα οποία απαγορεύθηκε ο απόπλους από λιµένα του συγκεκριµένου κράτους µέλους ή στα οποία απαγορεύθηκε ο ελλιµενισµός σε αυτό, τον προηγούµενο µήνα, δηµοσιεύονται τουλάχιστον κάθε µήνα. (1) ΕΕ L 157 της 7. 7. 1995, σ. 1. (2) ΕΕ L 184 της 27. 6. 1998, σ. 40. (3) ΕΕ L 247 της 5. 10. 1993, σ. 19. (4) ΕΕ L 276 της 13. 10. 1998, σ. 7. L 331/68 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 23. 12. 1999 Οι πληροφορίες που διατίθενται µε το σύστηµα Sirenac 2. σχετικά µε τις επιθεωρήσεις σε λιµένες των κρατών µελών, οι οποίες αναφέρονται στο παράρτηµα VIII, µέρη Ι και ΙΙ, δηµοσιο- ποιούνται µε κατάλληλες τεχνικές ρυθµίσεις και όσο το δυνατόν συντοµότερα µετά την ολοκλήρωση της επιθεώρησης ή µετά την άρση της απαγόρευσης απόπλου. 3. Τα κράτη µέλη και η Επιτροπή συνεργάζονται για να ορίσουν τις κατάλληλες τεχνικές ρυθµίσεις που αναφέρονται στην παράγραφο 2. Εφόσον χρειασθεί, το σύστηµα πληροφοριών Sirenac τρο- 4. ποποιείται για να εφαρµοσθούν οι προαναφερθείσες απαιτήσεις. » 3. Το παράρτηµα τροποποιείται Ι παράρτηµα της παρούσας οδηγίας. όπως προβλέπεται στο 4. Το παράρτηµα ΙΙ τροποποιείται ως εξής: α) στο σηµείο 2, η έβδοµη περίπτωση αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείµενο: «— Πιστοποιητικό εξαίρεσης, καθώς και, εφόσον χρειάζεται, ο κατάλογος φορτίων» β) Μετά το σηµείο 28 προστίθενται τα ακόλουθα σηµεία: «29. Σχέδιο διαχείρισης απορριµµάτων και βιβλίο καταχώ- ρισης απορριµµάτων. 30. Σύστηµα υποστήριξης λήψης αποφάσεων για πλοιάρ- χους και επιβατικά πλοία. 31. Σχέδιο συνεργασίας SAR για επιβατικά πλοία που εκτε- λούν σταθερά δροµολόγια. 5. Προστίθεται το νέο παράρτηµα VIII, όπως αυτό περιλαµβάνεται στο παράρτηµα της παρούσας οδηγίας. Άρθρο 2 Τα κράτη µέλη θέτουν σε ισχύ τις νοµοθετικές, κανονιστικές 1. και διοικητικές διατάξεις που είναι αναγκαίες για να συµµορ- φωθούν προς την παρούσα οδηγία το αργότερο εντός δώδεκα µηνών από την έκδοση της παρούσας οδηγίας. Ενηµερώνουν αµέσως την Επιτροπή σχετικά. Τα κράτη µέλη µεριµνούν ώστε οι διατάξεις που θεσπίζουν σχετικά να περιέχουν ή να συνοδεύονται κατά την επίσηµη δηµοσίευσή τους από παραποµπή στην παρούσα οδηγία. Ο τρόπος παραποµπής αποφασίζεται από τα κράτη µέλη. 2. Τα κράτη µέλη κοινοποιούν στην Επιτροπή τις διατάξεις εσωτερικού δικαίου τις οποίες θεσπίζουν στο πεδίο που καλύπτεται από την παρούσα οδηγία. Άρθρο 3 Η παρούσα οδηγία αρχίζει να ισχύει την έβδοµη ηµέρα από τη δηµοσίευσή της στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοι- νοτήτων. Η παρούσα οδηγία απευθύνεται στα κράτη µέλη. Άρθρο 4 32. Κατάλογος επιχειρησιακών περιορισµών για επιβατικά Βρυξέλλες, 13 ∆εκεµβρίου 1999. πλοία. 33. Τήρηση βιβλίου πλοίων µεταφοράς φορτίου χύδην. 34. Σχέδιο φόρτωσης και εκφόρτωσης πλοίων µεταφοράς φορτίου χύδην. » Για την Επιτροπή Loyola DE PALACIO Αντιπρόεδρος 23. 12. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 331/69 1. Το παράρτηµα Ι τροποποιείται ως εξής: ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ α) στο µέρος Ι σηµείο 6, µετά τις λέξεις «έχουν απωλέσει την κλάση τους», παρεµβάλλονται οι λέξεις «ή αυτή έχει ανακληθεί»· β) το µέρος ΙΙ αντικαθίσταται από το ακόλουθο κείµενο: «II. Συνολικός παράγοντας εστίασης Τα ακόλουθα πλοία θεωρείται ότι έχουν προτεραιότητα προς επιθεώρηση: 1. Πλοία που προσεγγίζουν σε λιµένα κράτους µέλους για πρώτη φορά ή ύστερα από απουσία δώδεκα µηνών τουλάχιστον. Όταν εφαρµόζουν τα κριτήρια αυτά, τα κράτη µέλη λαµβάνουν υπόψη τους και τις επιθεωρήσεις που διεξήχθησαν από µέρη του ΜΣ. Εφόσον δεν υπάρχουν κατάλληλα δεδοµένα για το σκοπό αυτό, τα κράτη µέλη βασίζονται στα διαθέσιµα δεδοµένα του Sirenac και επιθεωρούν τα πλοία που δεν έχουν καταχωρισθεί στο Sirenac µετά την έναρξη ισχύος αυτής της βάσης δεδοµένων την 1η Ιανουαρίου 1993. 2. Πλοία που δεν έχουν υποβληθεί σε επιθεώρηση από κανένα κράτος µέλος εντός των προηγούµενων έξι µηνών. 3. Τα πλοία των οποίων τα υποχρεωτικά πιστοποιητικά για τη ναυπήγηση και τον εξοπλισµό τους, τα οποία εκδίδονται σύµφωνα µε τις συµβάσεις, και τα πιστοποιητικά κατάταξης έχουν εκδοθεί από οργανισµό µη αναγνωρισµένο σύµφωνα µε τους όρους της οδηγίας 94/57/ΕΚ του Συµβουλίου, της 22ας Νοεµβρίου 1994, σχετικά µε τους κοινούς κανόνες και πρότυπα για τους οργανισµούς επιθεώρησης και εξέτασης πλοίων και για τις συναφείς δραστηριότητες των ναυτικών αρχών (ΕΕ L 319 της 12. 12. 1994, σ. 20). 4. Πλοία που φέρουν τη σηµαία κράτους το οποίο περιλαµβάνεται στον πίνακα κυλιόµενων µέσων όρων τριετίας, ο οποίος αναγράφει τα πλοία µε συχνότητα απαγορεύσεων απόπλου και καθυστερήσεων άνω του µέσου όρου και ο οποίος δηµοσιεύεται στην ετήσια έκθεση του ΜΣ. 5. Πλοία στα οποία επετράπη να αποπλεύσουν από λιµένα υπό ορισµένες προϋποθέσεις: α) για κάθε ελάττωµα που έπρεπε να αποκατασταθεί πριν από τον απόπλου· β) για κάθε ελάττωµα που έπρεπε να αποκατασταθεί στον επόµενο λιµένα· γ) για κάθε δύο ελαττώµατα που έπρεπε να αποκατασταθούν εντός 14 ηµερών· δ) για κάθε δύο ελαττώµατα για τα οποία ορίσθηκαν άλλοι όροι. Λαµβάνεται υπόψη εάν ελήφθησαν τα σχετικά µέτρα στο πλοίο και αποκαταστάθηκαν όλα τα ελαττώµατα. 6. Πλοία για τα οποία καταγράφηκαν ελαττώµατα κατά τη διάρκεια προηγούµενης επιθεώρησης, ανάλογα µε τον αριθµό ελαττωµάτων. 7. Πλοία των οποίων απαγορεύθηκε ο απόπλους σε προηγούµενο λιµένα. 8. Πλοία που φέρουν τη σηµαία χώρας η οποία δεν έχει κυρώσει όλες τις σχετικές διεθνείς συµβάσεις που αναφέρονται στο άρθρο 2 της παρούσας οδηγίας. 9. Πλοία που φέρουν τη σηµαία χώρας µε λόγο ελαττωµάτων άνω του µέσου όρου. 10. Πλοία µε ελάττωµα κλάσης άνω του µέσου όρου. 11. Πλοία που ανήκουν σε κατηγορία για την οποία έχει αποφασισθεί ενισχυµένη επιθεώρηση (σύµφωνα µε το άρθρο 7 της παρούσας οδηγίας). 12. Λοιπά πλοία ηλικίας άνω των 13 ετών. Κατά τον καθορισµό της σειράς προτεραιότητας των πλοίων που απαριθµούνται ανωτέρω, η αρµόδια αρχή λαµβάνει υπόψη τη σειρά που υποδεικνύεται από το συνολικό παράγοντα εστίασης. Υψηλότερος παράγοντας εστίασης υποδηλώνει υψηλότερη προτεραιότητα. Ο παράγοντας εστίασης είναι το άθροισµα των ισχυουσών τιµών παράγοντα εστίασης που αναφέρονται ανωτέρω. Τα σηµεία 5, 6 και 7 εφαρµόζονται µόνο για επιθεωρήσεις που διεξάγονται κατά τους δώδεκα τελευταίους µήνες. Ο συνολικός παράγοντας εστίασης δεν µπορεί να είναι µικρότερος από το άθροισµα που δίνουν τα σηµεία 4, 8, 9, 10, 11 και 12. Εάν, εντός τριών µηνών από την εισαγωγή νέων τιµών παράγοντα εστίασης στο πλαίσιο του µνηµονίου MOU, η Επιτροπή κρίνει ότι οι τιµές αυτές είναι ακατάλληλες, δύναται να αποφασίζει, µε τη διαδικασία του άρθρου 19 της οδηγίας 95/21/ΕΚ, ότι οι εν λόγω τιµές δεν έχουν εφαρµογή για τους σκοπούς της παρούσας οδηγίας. » 2. Προστίθεται το ακόλουθο νέο παράρτηµα VIII: «ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ VΙΙΙ ∆ηµοσίευση πληροφοριών σχετικά µε απαγορεύσεις απόπλου και επιθεωρήσεις σε λιµένες των κρατών µελών (όπως αναφέρεται στο άρθρο 15) I. Οι πληροφορίες που δηµοσιεύονται βάσει του άρθρου 15 παράγραφος 1 περιλαµβάνουν τα ακόλουθα: L 331/70 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 23. 12. 1999 — την ονοµασία του πλοίου, — τον αριθµό ΙΜΟ, — τον τύπο του πλοίου, — τη χωρητικότητα (gt) — το έτος κατασκευής, — το ονοµατεπώνυµο και τη διεύθυνση του πλοιοκτήτη ή του εφοπλιστή, — το κράτος νηολόγησης, — το νηογνώµονα, ή τους νηογνώµονες, αναλόγως, που έχει εκδώσει για το συγκεκριµένο πλοίο πιστοποιητικά κλάσης, εφόσον υπάρχουν, — το νηογνώµονα, ή τους νηογνώµονες, αναλόγως, ή/και οιονδήποτε άλλο φορέα που έχει εκδώσει για το συγκεκριµένο πλοίο πιστοποιητικά βάσει των συµβάσεων εκ µέρους του κράτους νηολόγησης, καθώς και τα εκδοθέντα πιστοποιη- τικά, — τον αριθµό απαγορεύσεων απόπλου κατά τους προηγούµενους 24 µήνες, — τη χώρα και το λιµένα απαγόρευσης απόπλου, — την ηµεροµηνία άρσης της απαγόρευσης απόπλου, — τη διάρκεια απαγόρευσης απόπλου, σε ηµέρες, — τον αριθµό διαπιστωθέντων ελαττωµάτων και τους λόγους απαγόρευσης απόπλου, µε σαφή και διεξοδικό τρόπο, — σε περίπτωση απαγόρευσης ελλιµενισµού του πλοίου σε οιονδήποτε λιµένα εντός της Κοινότητας, τους λόγους του µέτρου, µε σαφή και διεξοδικό τρόπο, — αναφορά κατά πόσον ο νηογνώµονας, ή άλλος ιδιωτικός φορέας ο οποίος πραγµατοποίησε τη σχετική αξιολόγηση στο πλοίο, φέρει ευθύνη σε σχέση µε τα ελαττώµατα τα οποία, µόνα ή σε συνδυασµό µε άλλα, δικαιολόγησαν την απαγόρευση απόπλου, — περιγραφή των µέτρων που ελήφθησαν για πλοίο στο οποίο επετράπη να προσεγγίσει το πλησιέστερο ναυπηγείο, ή στο οποίο απαγορεύθηκε ο ελλιµενισµός του σε λιµένα της Κοινότητας. II. Οι πληροφορίες σχετικά µε τα επιθεωρούµενα πλοία, οι οποίες δηµοσιεύονται βάσει του άρθρου 15 παράγραφος 2 περιλαµβάνουν τα ακόλουθα: — την ονοµασία του πλοίου, — τον αριθµό ΙΜΟ, — τον τύπο του πλοίου, — τη χωρητικότητα (gt) — το έτος κατασκευής, — το ονοµατεπώνυµο και τη διεύθυνση του πλοιοκτήτη ή του εφοπλιστή, — το κράτος νηολόγησης, — το νηογνώµονα, ή τους νηογνώµονες, αναλόγως, που έχει εκδώσει για το συγκεκριµένο πλοίο πιστοποιητικά κλάσης, εφόσον υπάρχουν, — το νηογνώµονα, ή τους νηογνώµονες, αναλόγως, ή/και οιονδήποτε άλλο φορέα που έχει εκδώσει για το συγκεκριµένο πλοίο πιστοποιητικά βάσει των συµβάσεων εκ µέρους του κράτους νηολόγησης, καθώς και τα εκδοθέντα πιστοποιη- τικά, — τη χώρα, το λιµένα και την ηµεροµηνία επιθεώρησης, — τον αριθµό ελαττωµάτων, ανά κατηγορία ελαττωµάτων. »


title: 1999/848/EG: Beschluß des Rates vom 13. Dezember 1999 über die vollständige Inkraftsetzung des Schengen-Besitzstands in Griechenland

eurovoc_concepts:
Greece
Schengen Agreement
application of EU law
border control
free movement of goods
free movement of persons

text: L 327/58 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 21. 12. 1999 BESCHLUSS DES RATES vom 13. Dezember 1999 über die vollständige Inkraftsetzung des Schengen-Besitzstands in Griechenland (1999/848/EG) DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION — gestützt auf Artikel 2 Absatz 2 des Protokolls zur Einbeziehung des Schengen-Besitzstands in den Rahmen der Europäischen Union, gestützt auf den Beschluß des Exekutivausschusses vom 16. September 1998 zur Einsetzung des Ständigen Schengener Anwendungsausschusses, gestützt auf den Beschluß des AStV vom 30. Juni 1999 zur Einsetzung des Ad-hoc-Ausschusses „Griechenland“, in Anbetracht der Beschlüsse des Schengener Exekutivaus- schusses vom 7. Oktober 1997 (SCH/Com-ex (97) 29 REV 2) und vom 16. Dezember 1998 (SCH/Com-ex (98) 49 REV 3), in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Bei entsprechenden Besichtigungen wurde festgestellt, daß die Anforderungen hinsichtlich der Personal- und Materialausstattung, der Ausbildung der Grenzkontroll- und Grenzüberwachungsorgane und der Koordinierung zwischen den beteiligten Dienststellen auf zufriedenstel- lende Weise erfüllt werden. Die Bedingungen für die Aufhebung der Personenkon- trollen an den Binnengrenzen mit Griechenland zum 1. Januar 2000 sind erfüllt — BESCHLIESST: Artikel 1 Die Personenkontrollen an den Binnengrenzen zwischen Grie- chenland und den Mitgliedstaaten, die den Schengen-Besitz- stand vollständig anwenden, werden in der Zeit zwischen dem 1. Januar 2000 und dem 26. März 2000 aufgehoben. Dieser Beschluß findet bereits vom 1. Januar 2000 an auf den Binnen- Seeverkehr in den Häfen Anwendung. Was die Kontrollen bei Binnenflügen aus und nach Griechen- land betrifft, so wird der Zeitpunkt, an dem diese Kontrollen aufgehoben werden, zwischen Griechenland und jedem anderen betroffenen Mitgliedstaat ab 1. Januar 2000 für die Flughäfen vereinbart, in denen dies technisch möglich ist. Die Kontrollen werden auf jeden Fall spätestens zum 26. März 2000 aufgehoben. Die betroffenen Mitgliedstaaten unterrichten den Rat und die Kommission vor dem 1. April 2000 über die Maßnahmen, die sie hinsichtlich der Durchführung dieses Beschlusses getroffen haben. Artikel 2 Die Gruppe „Bewertung Schengen“ wird im Laufe des Jahres 2000 die vollständige Anwendung des Sehengen-Besitzstands in Griechenland prüfen und untersuchen, welche Maßnahmen gegebenenfalls notwendig sind. Artikel 3 (1) Dieser Beschluß tritt am Tag seiner Annahme in Kraft. Er wird im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften (2) veröffentlicht. Geschehen zu Brüssel am 13. Dezember 1999. Im Namen des Rates Der Präsident S. HASSI


title: QUESTION ÉCRITE P-2438/99 posée par W.G. van Velzen (PPE-DE) à la Commission. Conséquences pour le marché intérieur du rejet du projet de loi français relatif à la modernisation et au développement du service public de l'électricité.

eurovoc_concepts:
France
electrical industry
liberalisation of the market
national implementing measure
national parliament
public service
single market

text: C 219 E/162 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (28 janvier 2000) La Commission considŁre que la directive 95/46/CE du 24 octobre 1995 relative (cid:224) la protection des personnes physiques (cid:224) l(cid:146)Øgard du traitement des donnØes (cid:224) caractŁre personnel et (cid:224) la libre circulation de ces donnØes (1) (cid:224) laquelle l(cid:146)Honorable Parlementaire se rØfŁre, est un ØlØment important pour le dØveloppe- ment du commerce Ølectronique. Cette directive vise en effet (cid:224) permettre la libre circulation des donnØes (cid:224) caractŁre personnel entre les (cid:201)tats membres, tout en garantissant dans toute la CommunautØ un niveau de protection ØlevØ des droits fondamentaux des personnes, notamment de leur droit (cid:224) la vie privØe. Ce niveau de protection est nØcessaire pour assurer la confiance des consommateurs dans l(cid:146)utilisation des services en ligne et, par l(cid:224), permettre le dØveloppement du commerce Ølectronique. Pour ces raisons, la Commission suit avec une particuliŁre attention la transposition de la directive dans les lØgislations nationales. Cette transposition n(cid:146)est pas encore achevØe dans un nombre important d(cid:146)(cid:201)tats membres (cid:224) l(cid:146)encontre desquels la Commission a d(cid:146)ailleurs entrepris une action en manquement des obligations communautaires. Au stade actuel, la Commission ne dispose pas d(cid:146)informations attestant des disparitØs auxquelles l(cid:146)Hono- rable Parlementaire se rØfŁre. De telles disparitØs peuvent en revanche rØsulter d(cid:146)une absence de transposi- tion de la directive. S(cid:146)il devait s(cid:146)avØrer que les marges de man(cid:156)uvre laissØes aux (cid:201)tats membres par la directive, notamment en ce qui concerne l(cid:146)extension de la protection aux donnØes des personnes morales visØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire, pouvaient crØØer des obstacles au bon fonctionnement du marchØ intØrieur, la Commission ne manquerait pas d(cid:146)en tirer les consØquences nØcessaires. (1) JO L 281 du 23. 11. 1999. (2000/C 219 E/206) QUESTION (cid:201)CRITE P-2438/99 posØe par W. G. van Velzen (PPE-DE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: ConsØquences pour le marchØ intØrieur du rejet du projet de loi fran(cid:231)ais «relatif (cid:224) la modernisation et au dØveloppement du service public de l(cid:146)ØlectricitØ» AprŁs que l(cid:146)AssemblØe nationale fran(cid:231)aise ait approuvØ le 2 mars dernier en premiŁre lecture le projet de loi fran(cid:231)ais relatif (cid:224) la modernisation et au dØveloppement du service public de l(cid:146)ØlectricitØ, le SØnat fran(cid:231)ais a rejetØ le jeudi 18 novembre dernier ce mŒme projet de loi. La directive europØenne relative au marchØ de l(cid:146)ØlectricitØ aurait dß formellement Œtre transposØe dans la lØgislation nationale pour le 18 fØvrier dernier. 1. En rapport avec la rØponse qu(cid:146)elle a donnØe (cid:224) des questions antØrieures, la Commission pourrait-elle indiquer quelles consØquences dØcoulent selon elle du rejet du projet de loi fran(cid:231)ais susmentionnØ pour la libØralisation du marchØ europØen de l(cid:146)ØlectricitØ? 2. Le rejet de ce projet de loi en France entra(cid:238)nera une perturbation du marchØ intØrieur de l(cid:146)ØlectricitØ dans l(cid:146)Union europØenne. (cid:201)tant donnØ Øgalement le fait que la directive europØenne aurait dØj(cid:224) dß Œtre transposØe pour le 18 fØvrier dans les lØgislations nationales et que la France est le seul (cid:201)tat membre de l(cid:146)Union europØenne qui n(cid:146)a pas encore satisfait (cid:224) cette obligation, une procØdure d(cid:146)infraction s(cid:146)impose (cid:224) l(cid:146)Øgard de la France. Toutefois, une procØdure juridique tra(cid:238)nant en longueur n(cid:146)offre (cid:224) court terme aucun remŁde. Quelles actions la Commission europØenne compte-t-elle entreprendre (cid:224) court terme pour prØvenir les perturbations du marchØ intØrieur de l(cid:146)ØlectricitØ? La Commission a-t-elle ØtØ mise au courant de la situation par le gouvernement 3. fran(cid:231)ais et dispose-t-elle d(cid:146)informations concernant la maniŁre dont le gouvernement fran(cid:231)ais compte intervenir le plus rapidement possible pour prØvenir la crØation d(cid:146)entraves au marchØ intØrieur? Quelles mesures concrŁtes le gouvernement fran(cid:231)ais compte-t-il prendre en accord avec la Commission pour limiter (cid:224) un minimum les perturbations du marchØ intØrieur? 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/163 Quelles contre-mesures la Commission autorisera-t-elle de la part des (cid:201)tats membres de l(cid:146)UE en 4. application de la clause de rØciprocitØ? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (13 janvier 2000) 1. le La Commission regrette le report de l(cid:146)adoption du projet de loi sur la modernisation et dØveloppement du service public de l(cid:146)ØlectricitØ, visant (cid:224) transposer, en France, la directive 92/96/CE du Parlement et du Conseil du 19 dØcembre 1996 (1) concernant des rŁgles communes pour le marchØ intØrieur de l(cid:146)ØlectricitØ et (cid:224) garantir le droit des producteurs d(cid:146)ØlectricitØ des autres (cid:201)tats membres de fournir les consommateurs fran(cid:231)ais potentiellement Øligibles, et le droit des consommateurs fran(cid:231)ais au libre choix de leur fournisseur. 2. AprŁs l(cid:146)Øchec de la commission mixte paritaire du SØnat et de l(cid:146)AssemblØe nationale fran(cid:231)ais du 18 novembre 1999, la Commission a mis la France en demeure de prØsenter ses observations dans un dØlai de quinze jours, le 24 novembre 1999, et lui a adressØ le 23 dØcembre 1999 un avis motivØ conformØment (cid:224) l(cid:146)article 226 (ex-article 169) du traitØ CE. Le 2 dØcembre 1999, gouvernement fran(cid:231)ais avait pris des dispositions en vue d(cid:146)une adoption de la loi, en fØvrier 2000. le SecrØtaire d(cid:146)(cid:201)tat fran(cid:231)ais (cid:224) l(cid:146)Ønergie, a informØ le Conseil de l(cid:146)Ønergie que le (cid:192) l(cid:146)initiative d(cid:146)ElectricitØ de France et en accord avec le gouvernement fran(cid:231)ais, les consommateurs 3. industriels de plus de 100 gigawattheure (GWh) (soit 22 % du marchØ) bØnØficient de l(cid:146)accŁs au rØseau sur base de tarifs publics, pour le transport de l(cid:146)ØlectricitØ Øventuellement achetØe (cid:224) des fournisseurs d(cid:146)autres (cid:201)tats membres. 4. La dØcision d(cid:146)appliquer la clause d(cid:146)Øquilibre de l(cid:146)article 19, paragrapge 5 de la directive 96/92/CE appartient aux (cid:201)tats membres. La Commission veillera (cid:224) son application correcte et, notamment, (cid:224) ce que le marchØ des (cid:201)tats membres concernØs reste ouvert (cid:224) tous les fournisseurs potentiels en ce qui concerne les consommateurs Øligibles de plus de 100 GWh. (1) JO L 27 du 30. 1. 1997. (2000/C 219 E/207) QUESTION (cid:201)CRITE P-2440/99 posØe par Giles Chichester (PPE-DE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Fermeture de la centrale nuclØaire de Barseb(cid:228)ck par le gouvernement suØdois Le gouvernement suØdois a dØcidØ la fermeture pour fin novembre 1999 d(cid:146)un des douze rØacteurs nuclØaires du pays, situØ (cid:224) Barseb(cid:228)ck, non loin de Copenhague. Il s(cid:146)agit d(cid:146)un des deux rØacteurs privØs de SuŁde, les dix autres Øtant gØrØs par l(cid:146)Office national de l(cid:146)(cid:201)nergie, Ømanation du gouvernement suØdois. Le gouvernement n(cid:146)a procØdØ (cid:224) aucune Øvaluation d(cid:146)incidence sur l(cid:146)environnement avant de dØcider la fermeture de la centrale et n(cid:146)a pris aucun engagement en vue d(cid:146)indemniser les propriØtaires et le personnel. Cette situation suscite d(cid:146)importantes questions dont la Commission devrait se saisir d(cid:146)urgence compte tenu de la date prØvue pour la fermeture, (cid:224) savoir: 1. Du point de vue de la concurrence, la Commission peut-elle prØciser si la dØcision du gouvernement suØdois de fermer un des deux rØacteurs privØs et non un des dix rØacteurs gØrØs par l(cid:146)(cid:201)tat constitue ou non une distorsion au regard de la lØgislation europØenne? 2. 3. La Commission s(cid:146)est-elle assurØe qu(cid:146)une Øtude complŁte d(cid:146)incidence sur l(cid:146)environnement a ØtØ effectuØe correctement? Dans la nØgative, la date prØvue pour la fermeture ne devrait-elle pas Œtre immØdiate- ment reportØe? Pourquoi la Commission n(cid:146)a-t-elle pas dØj(cid:224) pris des mesures (cid:224) cet Øgard, alors que le tribunal administratif suprŒme, la plus haute instance d(cid:146)appel en SuŁde, a soutenu la dØcision du gouvernement sans demander l(cid:146)avis prØliminaire de la Cour de justice europØenne?


title: Rozporządzenie Rady (WE) nr 2674/1999 z dnia 13 grudnia 1999 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 1911/91 w sprawie stosowania przepisów prawa wspólnotowego w odniesieniu do Wysp Kanaryjskich

eurovoc_concepts:
Canary Islands
application of EU law
customs territory (EU)
single market

text: 110 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 31999R2674 18. 12. 1999 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 14/t. 1 L 326/3 ROZPORZĄDZENIE RADY (WE) NR 2674/1999 z dnia 13 grudnia 1999 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 1911/91 w sprawie stosowania przepisów prawa wspólnotowego w odniesieniu do Wysp Kanaryjskich RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat ustanawiający Wspólnotę Europejską, uwzględniając Akt Przystąpienia Hiszpanii i Portugalii, w szcze- gólności jego art. 25 ust. 4 akapit pierwszy, uwzględniając wniosek Komisji, uwzględniając opinię Parlamentu Europejskiego (1), uwzględniając opinię Komitetu Ekonomiczno-Społecznego (2), a także mając na uwadze, co następuje: (1) (2) Na mocy art. 25 Aktu Przystąpienia z 1995 r. , Traktaty oraz akty instytucji Wspólnot stosuje się do Wysp Kana- ryjskich, z zastrzeżeniem odstępstw wymienionych w niniejszym artykule oraz w protokole 2 do tego Aktu Przystąpienia. Biorąc pod uwagę położenie geograficzne, Wyspy Kanaryj- skie napotykają wyjątkowe trudności, wynikające z odle- głości, statusu wysp, wulkanicznego terenu, który nie sprzyja rozwojowi produkcji rolnej i przemysłowej oraz braku zasobów naturalnych; Rada przyjęła szereg środków zmierzających do ściślejszej integracji Wysp Kanaryjskich ze Wspólnotą, w szczególności w ramach unii celnej. (3) W tym kontekście istniejące uzgodnienia dotyczące podat- ków pośrednich, mające na celu w szczególności zrekom- pensowanie strat wynikających ze statusu wysp oraz z ich geograficznego oddalenia, wymagały stopniowej reformy i modernizacji, zgodnie z legislacją wspólnotową; w tym celu, wśród przyjętych środków, rozporządzenie (EWG) nr 1911/91 (3) zezwala na stosowanie nowego podatku od produkcji i wywozu („arbitrio sobre la producción y sobre las importaciones” [APIM]) na Wyspach Kanaryjskich do dnia 31 grudnia 2000 r. (4) Ten podatek tymczasowy został nałożony w celu ułatwie- nia dostosowania lokalnej produkcji do wymogów jedno- litego rynku poprzez system zwolnień; niektóre całkowite lub częściowe zwolnienia są udzielane w odniesieniu do lokalnie wytwarzanych towarów, według potrzeb gospo- darczych i pod warunkiem że te zwolnienia przyczyniają się do wspierania lokalnej działalności bez zakłócania (1) Opinia dostarczona dnia 19 listopada 1999 r. (dotychczas nieopu- blikowana w Dzienniku Urzędowym). (2) Dz. U. C 329 z 17. 11. 1999, str. 27. (3) Dz. U. L 171 z 29. 6. 1991, str. 1. Rozporządzenie zmienione rozpo- rządzeniem (EWG) nr 284/92. (5) (6) (7) (8) (9) warunków wymiany handlowej, sprzeczne ze wspólnym interesem. co mogłoby być Na mocy art. 5 ust. 6 rozporządzenia (EWG) nr 1911/91, Komisja dokonała analizy oddziaływania środków, podję- tych w kontekście APIM, na gospodarkę Wysp Kanaryj- skich oraz perspektyw integracji regionu z obszarem cel- nym Wspólnoty; analiza ta wykazała, że eliminacja APIM jest korzystna w odniesieniu do cen, a negatywna w odnie- sieniu do produkcji i zatrudnienia. Negatywny wpływ na produkcję i zatrudnienie różnicuje się jednakże w zależności od danego sektora gospodarki; chociaż czas pozwolił na dostosowanie się większości sek- torów, pozostały jeszcze niektóre produkty pochodzące z wrażliwych sektorów gospodarki; Komisja, na wniosek hiszpańskich władz, zajęła się najbardziej słabymi sekto- rami oraz określiła wrażliwe produkty, a ponadto doszła do wniosków, iż taka słabość mogłaby w niektórych przy- padkach prowadzić do rzeczywistego zaniku danego sek- tora. Po konsultacji z władzami hiszpańskimi okazało się, że stopniowe zmniejszanie podatku powinno zostać zawie- szone do dnia 30 czerwca 2000 r. w przypadku niektó- rych wrażliwych produktów, w celu ułatwienia ich dosto- sowania do warunków rynkowych przed zniesieniem podatku; zawieszenie nie kwestionuje celów wprowadze- nia Wspólnej Taryfy Celnej i eliminacji APIM, ale jest ogra- niczone wyłącznie do łagodzenia skutków gospodarczego dostosowania, które jest konieczne w celu całkowitego zniesienia podatku. Rozporządzenie (EWG) nr 1911/91 powinno zostać odpo- wiednio zmienione. APIM przestanie obowiązywać dnia 31 grudnia 2000 r. ; jednakże przed tą data Komisja, wraz z hiszpańskimi wła- dzami zbada wpływ zawieszenia stopniowego zmniejsza- nia podatku na dane sektory gospodarki, a w szczególności na produkty objęte niniejszym rozporządzeniem; w świe- tle wniosków z tych badań, Komisja, gdy będzie to konieczne, przedstawi Radzie propozycję dotyczącą środ- ków podjętych zgodnie z Traktatem, w celu uniknięcia narażenia istnienia określonej lokalnej działalności pro- dukcyjnej, która jest szczególnie słaba, dążąc jednocześnie do realizacji celów związanych z likwidacją podatku, PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE: Artykuł 1 W rozporządzeniu (EWG) nr 1911/91 wprowadza się następu- jące zmiany: 14/t. 1 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 111 1. W art. 5 ust. 2 dodaje się następujący akapit: „W drodze odstępstwa od przepisów akapitu pierwszego, redukcja stawek podatku zostaje zawieszona na okres od dnia 30 grudnia 1999 r. do dnia 30 czerwca 2000 r. w przypadku produktów wyszczególnionych w Załączniku. ” 2. Dodaje się Załącznik określony w Załączniku do niniejszego rozporządzenia. Artykuł 2 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Wspólnot Europejskich. Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości Państwach Członkowskich. i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich Sporządzono w Brukseli, dnia 13 grudnia 1999 r. W imieniu Rady S. HASSI Przewodniczący 112 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 14/t. 1 ZAŁĄCZNIK „ZAŁĄCZNIK Wykaz produktów określonych w art. 5 ust. 2 akapit drugi, klasyfikowanych zgodnie z nomenklaturą Wspólnej Taryfy Celnej (WTC) Różne środki spożywcze: 0403 10, 0407 00 90, 0701 90, 0702, 0703, 0803, 0901 21, 0901 90 90, 1101, 1601, 1602, 1704 90 71, 1806 z wyłączeniem 1806 20 95), 1901 90 99, 1902, 1904 10 10, 1905 10 00, 1905 20, 1905 30, 1905 40, 1905 90, 2002 10 90, 2002 90 91, 2007 91 10, 2007 99 39, 2008 99 61, 2008 99 68, 2101, 2103, 2105, 2106 90 98, 2309. Tytoń: 2402 10 00, 2402 20. Chemikalia: 2804 30 00, 2804 40 00, 2851 00 30, 3208, 3209, 3213, 3401, 3402 (z wyłączeniem 3402 11 00, 3402 12 00 and 3402 13 00), 3809 91 00. Papier: 4808, 4818 10, 4818 20, 4818 30, 4818 40, 4819, 4821, 4823 59 10, 4909, 4910, 4911, 5601 22 10, 5601 22 99. Materiały włókiennicze: 6112 31, 6112 41, 6213, 6302, 6303. Przemysł metalurgiczny I: 7308, 7309 00 (z wyłączeniem 7309 00 90), 7317, 7325, 7604, 7608, 7610, 9406 00 31. Inne wytworzone towary: 3923 10 00, 3923 21 00, 3923 30 10, 3924 10 00, 4012 10, 4418,4601, 4602, 6802, 7010, 8544 59 10, 9401, 9403, 9404. ”


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2379/99 af Françoise Grossetête (PPE-DE) til Rådet. FN's ECE-forordninger R 108 og R 109.

eurovoc_concepts:
UNO
pneumatic tyre
sustainable development
waste recycling

text: C 219 E/152 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. december 1999) R(cid:229)det har fastlagt metoden til beregning af moderf(cid:229)rspr(cid:230)mien, som er baseret p(cid:229) forskellen mellem EU(cid:146)s gennemsnitspris og basisprisen, og har fastsat det belłb, der skal betales som s(cid:230)rlig stłtte i ugunstigt stillede omr(cid:229)der og i bjergomr(cid:229)der. Det har ikke v(cid:230)ret muligt at anvende andre beregningsmetoder uden en grundl(cid:230)ggende reform af ordningen for f(cid:229)r. At udelukke f(cid:229)r fra beregningen af ekstensiveringspr(cid:230)mien ville skabe uligheder mellem producenter. Brug med udelukkende kv(cid:230)ghold błr klart betragtes som havende en lavere bel(cid:230)gningsgrad end brug, der har blandet hold med samme antal kv(cid:230)g og ogs(cid:229) f(cid:229)rehold. I Verdenshandelsorganisationen WTO(cid:146)s forhandlinger er F(cid:230)llesskabet forpligtet til en afbalanceret og fair liberalisering af samhandelen men ogs(cid:229) til fremme af en levedygtig og konkurrencedygtig landbrugssektor. Der kan ikke indfłres importm(cid:230)rkning, uden der g(cid:230)lder et tilsvarende krav for lammekłd produceret i F(cid:230)llesskabet. Kommissionen har ikke for indev(cid:230)rende planer om at indfłre en m(cid:230)rkningsordning for f(cid:229)rekłd. (2000/C 219 E/193) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2379/99 af Fran(cid:231)oise GrossetŒte (PPE-DE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: FN(cid:146)s ECE-forordninger R 108 og R 109 En kontrolleret udnyttelse af de naturlige ressourcer er en afgłrende foruds(cid:230)tning for en b(cid:230)redygtig udvikling, og EU(cid:146)s strategi for affaldsforfaltning prioriterer forebyggelse, og n(cid:229)r dette er umuligt, genop- bygning og genbrug. En udvikling af den europ(cid:230)iske industri for fremstilling af regummierede d(cid:230)k ville głre det muligt at genbruge d(cid:230)k, nedbringe forbruget af ikke-fornyelige r(cid:229)stoffer og samtidig garantere et hłjt sikkerheds- niveau for forbrugerne. Kvaliteten af de regummierede d(cid:230)k, der i dag findes p(cid:229) markedet, er meget forskelligartet, hvilket kan mindske tilliden til deres holdbarhed og berłve forbrugerne en del af ovenn(cid:230)vnte fordele. De internationale bestemmelser i FN(cid:146)s ECE-forordninger R 108 og R 109 har til form(cid:229)l at forbedre kvaliteten af regummierede d(cid:230)k. Kan R(cid:229)det p(cid:229) baggrund af Kommissionens svar p(cid:229) spłrgsm(cid:229)l 68 (H-0114/99) (1) redegłre for, hvordan det forholder sig til en łjeblikkelig EU-tiltr(cid:230)delse af disse to forordninger? (1) Europa-Parlamentets forhandlinger ( marts 1999). Svar (31. januar 2000) Som n(cid:230)vnt i det (cid:230)rede parlamentmedlems forespłrgsel har de internationale bestemmelser i FN(cid:146)s ECE- regulativer R 108 og R 109 til form(cid:229)l at forbedre kvaliteten af regummierede d(cid:230)k. Den nug(cid:230)ldende EF- lovgivning omfatter ikke regummierede d(cid:230)k. R(cid:229)dets direktiv 92/23/E(cid:216)F om d(cid:230)k til motorkłretłjer og p(cid:229)h(cid:230)ngskłretłjer samt om montering heraf g(cid:230)lder for enhver ny luftgummiring, der er udformet med henblik p(cid:229) montering p(cid:229) de kłretłjer, der er omfattet af direktiv 70/156/E(cid:216)F. Kommissionen har ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende stadium forelagt R(cid:229)det noget forslag, der tilsigter en EF-lovgivning om regummierede d(cid:230)k, og eller ikke nogen initiativer med henblik p(cid:229) en undersłgelse af spłrgsm(cid:229)let om F(cid:230)llesskabets tiltr(cid:230)delse af regulativ R 108 og R 109


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2361/99 von Theresa Villiers (PPE-DE) an die Kommission. Richtlinie des Rates 96/29/Euratom.

eurovoc_concepts:
EAEC
approximation of laws
competence of the Member States
consumer protection
directive (EU)
environmental protection
food inspection
health control
health legislation
import (EU)
ionising radiation
irradiated product
pollution control measures
radioactive pollution
transfrontier pollution

text: 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/9 Ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) der Gleichheitsgrundsatz gef(cid:228)hrdet wird, wenn die harmonisier- 1. ten Normen f(cid:252)r Aufz(cid:252)ge nicht ins D(cid:228)nische, Finnische, Griechische, Italienische, Niederl(cid:228)ndische, Portu- giesische, Spanische und Schwedische (cid:252)bersetzt werden? Falls ja, welche Schritte wird die Kommission unternehmen, um die technischen Normen aufgrund der Aufzugrichtlinie unverz(cid:252)glich in die elf Amts- sprachen der Europ(cid:228)ischen Union (cid:252)bersetzen zu lassen? Falls nein, auf welche europ(cid:228)ischen Rechtsgrund- s(cid:228)tze beruft sich die Kommission zur Begr(cid:252)ndung einer beschr(cid:228)nkten (cid:220)bersetzung (d. h. ins Deutsche, Englische und Franz(cid:246)sische) der harmonisierten Normen in der Aufzugrichtlinie? 2. Wird die Aufzugrichtlinie korrekt umgesetzt, so lange die harmonisierten Normen nicht in die elf Amtssprachen der EU (cid:252)bersetzt sind? Falls ja, welche Argumente f(cid:252)hrt die Kommission daf(cid:252)r an? Falls nein, ist die Anwendung der Aufzugrichtlinie unm(cid:246)glich, bis eine (cid:220)bersetzung f(cid:252)r die anderssprachigen (d(cid:228)nischen, italienischen, niederl(cid:228)ndischen, portugiesischen, spanischen und schwedischen) Aufzughersteller vorliegt? finnischen, griechischen, (1) ABl. L 213 vom 7. 9. 1995, S. 1. Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (19. Januar 2000) 1. Europ(cid:228)ische Normen werden von den europ(cid:228)ischen Normenorganisationen in ihren offiziellen Sprachen aufgestellt. Beim Europ(cid:228)ischen Komitee f(cid:252)r Normung (CEN) und beim Europ(cid:228)ischen Komitee f(cid:252)r elektrotechnische Normung (CENELEC) sind das Englisch, Franz(cid:246)sisch und Deutsch. Das Europ(cid:228)ische Institut f(cid:252)r Telekommunikationsnormen (ETSI) legt seine europ(cid:228)ischen Normen in englischer Sprache fest. Diese Normen sind von den einzelstaatlichen Normenorganisationen in einzelstaatliche Normen zu (cid:252)ber- tragen. Die internen Regeln der europ(cid:228)ischen Normenorganisationen lassen eine (cid:220)bersetzung der europ(cid:228)i- schen Normen zu, schreiben sie jedoch nicht vor. Die Frage der (cid:220)bersetzung f(cid:228)llt ausschlie(cid:223)lich in den Zust(cid:228)ndigkeitsbereich der einzelstaatlichen Normenorganisationen und der einzelstaatlichen Beh(cid:246)rden. In verschiedenen Mitgliedstaaten ist die (cid:220)bersetzung verbindlich vorgeschrieben. Aufgrund des besonderen Stellenwerts harmonisierter Normen ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) alle beteiligten Kreise Zugang zu ihnen haben sollten. Je nach Art des Wirtschaftszweigs und der Norm sowie des Bedarfs des Marktes kann dies unter Umst(cid:228)nden die Notwendigkeit mit sich bringen, da(cid:223) diese Normen in allen Sprachen der betreffenden L(cid:228)nder vorliegen. Die Kommission gew(cid:228)hrt einzelstaatlichen Normen- organisationen, die harmonisierte Normen in die Landessprachen (cid:252)bersetzen, eine finanzielle Unterst(cid:252)t- zung. 2. Wie bei allen anderen Richtlinien des (cid:132)neuen Konzepts(cid:147) ist bei der Richtlinie 95/16/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 29. Juni 1995 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber Aufz(cid:252)ge die Anwendung von Normen freiwillig. Die Umsetzung von Richtlinien des neuen Konzepts kann ohne Normen erfolgen oder bevor Normen vorliegen. Hersteller m(cid:252)ssen die grundlegenden Anforderungen von Richtlinien erf(cid:252)llen und nicht harmonisierte Normen einhalten. Normen sind ein n(cid:252)tzliches Instrument f(cid:252)r eine leichtere Umsetzung, was erkl(cid:228)rt, warum harmonisierte Normen in den meisten F(cid:228)llen tats(cid:228)chlich (cid:252)bersetzt werden. (2000/C 330 E/008) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2361/99 von Theresa Villiers (PPE-DE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Richtlinie des Rates 96/29/Euratom Zur Richtlinie des Rates 96/29/Euratom (1), nach der bestimmte Produkte schwachstrahlend sein 1. d(cid:252)rfen, wird die Kommission um Beantwortung folgender Fragen gebeten: Gibt es f(cid:252)r die Verbraucher und/ oder Unternehmen irgendeine M(cid:246)glichkeit festzustellen, welche Produkte strahlungsfrei sind und welche nicht? Wie bestimmt die Kommission, welche Produkte strahlungsfrei sind? Rechnet die Kommission mit Problemen aufgrund der unterschiedlichen Standards, die in den 2. einzelnen Mitgliedstaaten f(cid:252)r schwachstrahlende Produkte gelten, z. B. in bezug auf die Einfuhr von Abf(cid:228)llen, Teilen und Fertigprodukten, Emissionen in die Luft oder Einleitungen in grenz(cid:252)berschreitende C 330 E/10 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 Gew(cid:228)sser, die Einfuhr von Fleisch und Lebendvieh aus (cid:252)berseeischen L(cid:228)ndern mit weniger strengen Standards als in der EU? (1) ABl. L 159 vom 29. 6. 1996, S. 1. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (17. Januar 2000) Die Richtlinie 96/29/Euratom des Rates vom 13. Mai 1996 legt die grundlegenden Sicherheitsnormen f(cid:252)r den Schutz der Gesundheit der Arbeitskr(cid:228)fte und der Bev(cid:246)lkerung gegen die Gefahren durch ionisierende Strahlungen fest. Die Richtlinie mu(cid:223) bis Mai 2000 in einzelstaatliche Rechtsvorschriften umgesetzt werden. Damit werden fr(cid:252)here Normen gem(cid:228)(cid:223) Richtlinie 80/836/Euratom des Rates, ge(cid:228)ndert durch Richtlinie 84/467/Euratom (1), ersetzt. Da erste Normen bereits 1959 eingef(cid:252)hrt wurden, sind seither regelm(cid:228)(cid:223)ig Revisionen verabschiedet worden, die dem sich erweiternden Kenntnisstand (cid:252)ber die Wirkungen ionisie- render Strahlungen und beim Strahlenschutz gewonnenen praktischen Erfahrungen Rechnung trugen. Die neue Richtlinie behandelt sehr schwache Strahlungsintenstit(cid:228)ten bei Konsumg(cid:252)tern koh(cid:228)renter und restriktiver als zuvor. Die Freigrenzen, unterhalb derer Strahlenquellen nicht angemeldet werden m(cid:252)ssen, liegen allgemein erheblich niedriger als zuvor. Damit ist gew(cid:228)hrleistet, da(cid:223) solche Waren frei in den Verkehr gebracht werden k(cid:246)nnen. Die m(cid:246)gliche Exposition der Bev(cid:246)lkerung durch Spurenmengen von Radioaktivit(cid:228)t ist zu vernachl(cid:228)ssigen. Die grundlegenden Sicherheitsnormen gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) in den Mitgliedstaaten einheitliche Freigrenzen eingef(cid:252)hrt werden. F(cid:252)r die Freistellung von Materialien, die wiederverwendet oder aufbereitet werden k(cid:246)nnen, schafft die neue Richtlinie die Grundlagen zur Festsetzung von Freigabewerten. Diese erfolgt durch die Mitgliedstaaten unter Ber(cid:252)cksichtigung von Vorgaben seitens der Gemeinschaft. Im Hinblick auf die Abgabe von Emissionen in die Luft oder in Gew(cid:228)sser obliegt es den Mitgliedstaaten, Abgabegrenzwerte zu setzen, mit denen die Dosisgrenzwerte f(cid:252)r Einzelpersonen der Bev(cid:246)lkerung einge- halten werden. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 37 des Euratom-Vertrags, machen die Mitgliedstaaten der Kommission jedoch Angaben (cid:252)ber alle Pl(cid:228)ne zur Entsorgung von radioaktiven Abf(cid:228)llen, und die Kommission nimmt dazu Stellung, ob die Gefahr einer Umweltbeeintr(cid:228)chtigung in anderen Mitgliedstaaten besteht. Im Hinblick auf Nahrungsmittel legt die Verordnung (EWG) Nr. 737/90 des Rates vom 22. M(cid:228)rz 1990 (cid:252)ber die Einfuhrbedingungen f(cid:252)r landwirtschaftliche Erzeugnisse mit Ursprung in Drittl(cid:228)ndern nach dem im Kernkraftwerk Tschernobyl (2) H(cid:246)chstwerte f(cid:252)r die bei Einfuhren aus Drittl(cid:228)ndern zul(cid:228)ssige Unfall Radioaktivit(cid:228)t fest. Die Einhaltung dieser Werte wird von den Mitgliedstaaten gew(cid:228)hrleistet. (1) ABl. L 265 vom 5. 10. 1984. (2) ABl. L 82 vom 29. 3. 1990. (2000/C 330 E/009) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2399/99 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: Sanierung der Asbest-Altlasten in der Europ(cid:228)ischen Union Die Verwendung von Asbestfasern ist seit 1997 wegen der Gefahren f(cid:252)r die Gesundheit verboten. Diese Altlasten m(cid:252)ssen daher so rasch und so effizient wie m(cid:246)glich beseitigt werden. Eine genaue Bestandsauf- nahme der Asbestverseuchung und klare Sanierungsrichtlinien sind dabei von gr(cid:246)(cid:223)ter Bedeutung. 1. Verf(cid:252)gt die Kommission (cid:252)ber ein genaues, detailliertes Verzeichnis der Asbest-Altlasten in den 15 Mitgliedstaaten auf der Basis der Absatzzahlen der Asbesthersteller? Wenn nein, wird die Kommission ein solches Verzeichnis erstellen, um eine rasche und effiziente Sanierung in naher Zukunft zu erm(cid:246)glichen?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2257/99 von Robert Evans (PSE) an die Kommission. Transport von Eseln.

eurovoc_concepts:
application of EU law
equidae
transport of animals

text: C 280 E/20 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 Die Inanspruchnahme eines Dienstwagens der Kommission ist in den (cid:132)Durchf(cid:252)hrungsvorschriften zu dem Beschluss der Kommission vom 29. Juli 1996 betreffend den Betrieb des Fahrdienstes der Kommission(cid:147) geregelt. Nach diesen Bestimmungen steht den Mitgliedern der Kommission jederzeit ein Dienstfahrzeug mit Fahrer zur Verf(cid:252)gung (dem Pr(cid:228)sidenten zwei). Die Dienste eines Fahrers sollten jedoch nicht f(cid:252)r Privatfahrten in Anspruch genommen werden, wenn dadurch (cid:220)berstunden oder Dienstreisekosten f(cid:252)r den Fahrer entstehen k(cid:246)nnen. Ansonsten kann ein Mitglied der Kommission insbesondere an Sonn- und Feiertagen seinen Dienstwagen auch selbst fahren. (1) ABl. L 347 vom 23. 12. 1998. (2) 1999 wird der Mindeststeuersatz von 8 % auf den Teil des steuerpflichtigen Monatseinkommens angewandt, der zwischen 82,94 Euro und 1 463,98 Euro liegt. Der H(cid:246)chstsatz von 45 % wird auf den Teil des steuerpflichtigen Monatseinkommens erhoben, der 5 238,80 Euro (cid:252)bersteigt. (3) ABl. L 56 vom 4. 3. 1968. (2000/C 280 E/018) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2257/99 von Robert Evans (PSE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Transport von Eseln Kann die Kommission mitteilen, welche Ma(cid:223)nahmen sie ergriffen hat, um den humanen Transport von Eseln und anderen Huftieren innerhalb der EU sowie zwischen den Mitgliedstaaten und Drittl(cid:228)ndern sicherzustellen? Meine W(cid:228)hler haben mir Informationen zukommen lassen, aus denen hervorgeht, da(cid:223) die Transport- bedingungen weiterhin untragbar sind und da(cid:223) Tiere in zu engen und ungeeigneten Bef(cid:246)rderungsmitteln leiden m(cid:252)ssen und zugrunde gehen. Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (10. Januar 2000) Die Kommission teilt die Auffassung, da(cid:223) Tiere nicht unn(cid:246)tig leiden sollten. Daher wird die europ(cid:228)ische Rechtsprechung st(cid:228)ndig unter Ber(cid:252)cksichtigung der neuesten wissenschaftlichen Erkenntnisse (cid:252)ber den Tierschutz ge(cid:228)ndert. In der durch Richtlinie 95/29/EG des Rates vom 29. Juni 1995 ge(cid:228)nderten Richtlinie 91/628/EWG des Rates (cid:252)ber den Schutz von Tieren beim Transport (1) sind die Vorschriften f(cid:252)r Transportdauer, Ruhezeiten, F(cid:252)tterung und Tr(cid:228)nken von Tieren w(cid:228)hrend des Transports festgelegt. Die Mitgliedstaaten sind f(cid:252)r die routinem(cid:228)(cid:223)ige Umsetzung der Vorschriften (cid:252)ber den Tierschutz gem(cid:228)(cid:223) den nationalen Rechtsvorschriften zur Umsetzung der Richtlinien verantwortlich. Entsprechende Kontrol- len und Inspektionen zur Gew(cid:228)hrleistung der korrekten Einhaltung der Vorschriften sollten ferner von den Beh(cid:246)rden der Mitgliedstaaten durchgef(cid:252)hrt werden. Das Lebensmittel- und Veterin(cid:228)ramt der Kommission (FVO) unternimmt spezifische Kontrollen und Inspektionen zur Pr(cid:252)fung, ob die Mitgliedstaaten die Rechtsvorschriften der Gemeinschaft effizient und einheitlich anwenden. F(cid:252)r die k(cid:252)nftigen Aktivit(cid:228)ten der Kommission in diesem Bereich wurde vor kurzem eine Arbeitsgruppe des St(cid:228)ndigen Veterin(cid:228)rausschusses gebildet, die die besonderen Probleme der Durchsetzung der Richtlinie f(cid:252)r Transporte (cid:252)ber gro(cid:223)e Entfernung behandeln soll. Die Kommission erw(cid:228)gt u. U. , die derzeitigen Rechts- vorschriften der Gemeinschaft auf der Grundlage der Ergebnisse dieser Arbeitsgruppe zu (cid:228)ndern. Der Kommission ist bekannt, da(cid:223) nach den Berichten der Veterin(cid:228)rinspektion des Lebensmittel- und Veterin(cid:228)ramts und nach Beschwerden verschiedener Organisationen die Richtlinie in mehreren Mitglied- staaten unzureichend umgesetzt wird. Derzeit werden Vertragsverletzungsverfahren vorbereitet. (1) ABl. L 148 vom 30. 6. 1995