title: Forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik for år 2000

eurovoc_concepts:
action programme
employment policy
labour market
member country
report

formats: html pdf print

text: 30. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 150 E/53 Forslag til R(cid:229)dets afgłrelse om retningslinjer for medlemsstaternes besk(cid:230)ftigelsespolitik for (cid:229)r 2000 (2000/C 150 E/05) (E(cid:216)S-relevant tekst) KOM(1999) 712 endelig udg. (cid:151) 1999/0277(CNS) (Forelagt af Kommissionen den 13. januar 2000) R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 128, stk. 2, under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, under henvisning til udtalelse fra Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg, under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget, under henvisning til Arbejdsmarkedsudvalget og Udvalget for (cid:216)konomisk Politik, f(cid:230)lles udtalelse fra Besk(cid:230)ftigelses- og i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Helsingfors den 10. og 11. december 1999, og ud fra fłlgende betragtninger: (1) Luxembourg-processen, der er baseret p(cid:229) gennemfłrelsen af den koordinerede europ(cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsesstrategi, blev iv(cid:230)rksat ved Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds ekstraordin(cid:230)re młde om besk(cid:230)ftigelse den 20. -21. november 1997. Ved R(cid:229)dets resolution af 15. december 1997 om retningslin- jerne for besk(cid:230)ftigelsen i 1998 (1), som Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d udtrykkelig tilsluttede sig p(cid:229) ovenn(cid:230)vnte młde, blev der iv(cid:230)rksat en meget synlig proces, der er pr(cid:230)get af et st(cid:230)rkt politisk engagement og bred enighed blandt de berłrte parter. (2) R(cid:229)dets resolution af 22. februar 1999 om retningslinjerne for besk(cid:230)ftigelsen i 1999 (2) har fłrt til en konsolidering af Luxembourg-processen, idet den har medfłrt betydelige fremskridt med hensyn til opfyldelse af retningslinjerne. (3) Der błr tages hensyn til bidraget fra arbejdsmarkedets parter inden for Det St(cid:229)ende Udvalg for Besk(cid:230)ftigelse, som led i den sociale dialog og som fłlge af de kontakter, der er blevet knyttet til trojkanen af stats- og regerings- chefer og Kommissionen. (4) R(cid:229)det vedtog den 29. november 1999 henstillingen om gennemfłrelsen af medlemsstaternes besk(cid:230)ftigelsespolitik. (5) Den f(cid:230)lles rapport om besk(cid:230)ftigelsen 1999, der er udar- bejdet af R(cid:229)det og Kommissionen i f(cid:230)llesskab, beskriver besk(cid:230)ftigelsessituationen i F(cid:230)llesskabet, og gennemg(cid:229)r deres medlemsstaternes gennemfłre indsats for at besk(cid:230)ftigelsespolitik i overensstemmelse med retningslin- jerne for besk(cid:230)ftigelsen i 1999. (6) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d tog p(cid:229) młdet i K(cid:246)ln den 3. og 4. juni 1999 initiativ til en europ(cid:230)isk besk(cid:230)ftigelsespagt, som indeb(cid:230)rer for besk(cid:230)ftigelsespolitik, derved at de makrołkonomiske, de strukturerede og de arbejdsmarkedsm(cid:230)ssige politikker afstemmes efter hinanden. en vidtr(cid:230)kkende overordnet strategi (7) I Kommissionens forslag til retningslinjer for medlemssta- ternes besk(cid:230)ftigelsespolitik for (cid:229)r 2000 (3) anerkendes behovet for, at de besk(cid:230)ftigelsespolitiske rammer konsoli- deres, og der indfłres nogle f(cid:229) (cid:230)ndringer, der yderligere skal forbedre retningslinjernes m(cid:229)lrettethed og r(cid:230)kke- vidde. (8) Behovet for forebyggende og aktive foranstaltninger błr medfłre en reel integrering af deltagerne p(cid:229) arbejdsmar- kedet, og ikke blot en midlertidig, subsidieret besk(cid:230)fti- gelse. (9) Der er behov for, at IT-kvalifikationerne udbygges, samt for at skolerne udstyres med edb-udstyr og internetad- gang. (10) Den rolle, arbejdsmarkedets parter, de regionale og lokale myndigheder samt andre partnere p(cid:229) regionalt og lokalt plan spiller ved gennemfłrelsen af retningslinjerne, błr i hłjere grad anerkendes. (11) De offentlige arbejdsformidlingskontorer błr spille en vigtig rolle i forbindelse med forebyggelse og aktivering, og n(cid:229)r det g(cid:230)lder om dels at identificere, hvilke lokale muligheder for besk(cid:230)ftigelse der findes, dels at f(cid:229) de lokale arbejdsmarkeder til at fungere bedre. (12) Der kan v(cid:230)re forskelle med hensyn til iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af retningslinjerne for besk(cid:230)ftigelsen afh(cid:230)ngigt af retnings- linjernes art, de parter, som de henvender sig til, samt de forskellige forhold i medlemsstaterne. (13) Det er nłdvendigt, at medlemsstaterne i forbindelse med gennemfłrelsen af retningslinjerne i overensstemmelse med n(cid:230)rhedsprincippet tager regionale forhold i betragt- ning, samtidig med at de fuldt ud opfylder de nationale m(cid:229)l og kravet om ligebehandling af borgerne. (1) EFT C 30 af 28. 1. 1998, s. 1. (2) EFT C 69 af 12. 3. 1999, s. 2. (3) KOM(1999) 441 endelig udg. C 150 E/54 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 5. 2000 (14) R(cid:229)dets sjette direktiv 77/388/E(cid:216)F af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om oms(cid:230)t- ningsafgifter (cid:151) Det f(cid:230)lles merv(cid:230)rdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (1), direktiv 1999/85/EF (2) giver mulighed for p(cid:229) forsłgsm(cid:230)ssig basis at anvende en nedsat moms p(cid:229) arbejdskraftintensive tjenesteydelser. Disse bestemmelser błr fłlges op for at undersłge bl. a. hvilke jobskabende virkninger nationale initiativer kan have. som (cid:230)ndret ved relse for de vigtigste tiltag med henblik p(cid:229) at gennemfłre de nationale handlingsplaner for 1999, med de vigtigste resultater og med en beskrivelse af de tilpasninger af den nationale hand- lingsplan, der er foretaget for at tage hensyn til de (cid:230)ndringer, der er indfłrt med 2000-retningslinjerne. skal Rapporterne en beskrivelse af, hvordan der er taget hensyn til R(cid:229)dets henstilling fra 1999 om gennemfłrelsen af medlemsstaternes besk(cid:230)ftigelsespolitik. indeholde endvidere (15) I forbindelse med gennemfłrelsen af retningslinjer for besk(cid:230)ftigelsen skal der tages hensyn til problemet, som sort arbejde udgłr. (16) Der er behov for yderligere udvikling af indikatorer, ved at der fastl(cid:230)gges nationale m(cid:229)l og der tages hensyn til god praksis i medlemsstaterne, og der błr ske en forbedring af de kvantitative og kvalitative indikatorer og dataindsam- lingssystemer med henblik p(cid:229) konsekvensanalyser. (17) Der er behov for en midtvejsrevision i (cid:229)r 2000 i retnings- linjer for besk(cid:230)ftigelsen (cid:229)r 2000, s(cid:229)ledes at de kan blive yderligere samordnet og konsolideret inden for de eksiste- rende fire słjler. (18) Pr(cid:230)cise nationale rapporter ledsaget af indikatorer er en afgłrende foruds(cid:230)tning for, at de łvrige medlemsstater og Kommissionen sammen kan vurdere de enkelte medlems- staters fremskridt med hensyn til gennemfłrelsen af retningslinjerne. (19) Der błr i den nye programmeringsperiode fokuseres p(cid:229) Den Europ(cid:230)iske Socialfonds bidrag til den europ(cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsesstrategi. (20) P(cid:229) sit młde i Amsterdam den 16. -17. juni 1997 lagde Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d v(cid:230)gt p(cid:229) b(cid:230)redygtig udvikling og integra- tion af miljłaspekter i andre EF-politikker, og medlems- staterne błr derfor opfordres til, at fłre denne integration ud i livet i deres nationale besk(cid:230)ftigelsesstrategier, ved at fremme jobskabelse p(cid:229) miljłomr(cid:229)det (cid:151) VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 3 Indikatorer Kommissionen og medlemsstaterne opfordres til at forts(cid:230)tte og intensivere arbejdet med indikatorer og dataindsamlings- systemer med henblik p(cid:229) at udvide og pr(cid:230)cisere m(cid:229)lene p(cid:229) EF-plan og p(cid:229) nationalt plan. God praksis i medlemsstaterne błr ogs(cid:229) tages i betragtning. Artikel 4 F(cid:230)lles rapport om besk(cid:230)ftigelsen R(cid:229)det noterer sig, at Kommissionen p(cid:229) grundlag af sin evalue- ring af medlemsstaternes gennemfłrelsesrapporter i anden halvdel af september 2000 vil forel(cid:230)gge forslag til den f(cid:230)lles rapport om besk(cid:230)ftigelsen, en eventuel henstilling med henblik p(cid:229) R(cid:229)dets henstillinger til medlemsstaterne om gennemfłrelsen af deres besk(cid:230)ftigelsespolitik og retningslinjer for besk(cid:230)fti- gelsen for (cid:229)r 2001. N(cid:229)r R(cid:229)det har modtaget Besk(cid:230)ftigelsesudvalgets udtalelse, vil det p(cid:229) grundlag af medlemsstaternes gennemfłrelsesrapporter analysere gennemfłrelsen af medlemsstaternes besk(cid:230)ftigelses- politik set i forhold til retningslinjerne. P(cid:229) grundlag af resulta- terne af analysen forel(cid:230)gger R(cid:229)det og Kommissionen p(cid:229) basis af Kommissionens forslag, jf. stk. 1, en f(cid:230)lles (cid:229)rsrapport for Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i december 2000 med henblik p(cid:229) en drłftelse af besk(cid:230)ftigelsessituationen inden for EF og en vedtagelse af konklusioner herom. Artikel 1 Artikel 5 Retningslinjer for besk(cid:230)ftigelsen for (cid:229)r 2000 Retningslinjer for besk(cid:230)ftigelsen for (cid:229)r 2001 Retningslinjerne for medlemsstaternes besk(cid:230)ftigelsespolitik, der er knyttet som bilag til denne beslutning vedtages. Den f(cid:230)lles rapport om besk(cid:230)ftigelsen samt konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d udgłr grundlaget for retningslinjerne for besk(cid:230)ftigelsen for (cid:229)r 2001. Artikel 2 Rapporter om de nationale handlingsplaner tilsender senest 1. maj 2000 R(cid:229)det og Hver medlemsstat Kommissionen en gennemfłrelsesrapport med en kort redegł- (1) EFT L 145 af 13. 6. 1977, s. 1. (2) EFT L 277 af 28. 10. 1999, s. 34. Artikel 6 Besk(cid:230)ftigelsespagt Det skal sikres, at der er overensstemmelse og synergi mellem retningslinjerne for besk(cid:230)ftigelsen og de overordnede retnings- linjer for den łkonomiske politik som led i den europ(cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsespagt. 30. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 150 E/55 Artikel 7 Arbejdsmarkedets parter og regionale myndigheder Arbejdsmarkedets parter p(cid:229) alle niveauer samt de regionale og lokale myndigheder opfordres til at engagere sig i alle faser af denne strategi og til inden for deres ansvarsomr(cid:229)de at bidrage til gennemfłrelsen af disse retningslinjer med henblik p(cid:229) at fremme et hłjt besk(cid:230)ftigelsesniveau. Dette bidrag vil blive evalueret regelm(cid:230)ssigt. Artikel 8 Adressater Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. BILAG RETNINGSLINJERNE FOR BESK˘FTIGELSEN I ¯R 2000 I. Forbedring af evnen til integration p(cid:229) arbejdsmarkedet (cid:151) En indsats over for ungdomsarbejdslłsheden og forebyggelse af langtidsledighed For at bremse udviklingen i ungdomsarbejdslłsheden og langtidsledigheden skal medlemsstaterne forst(cid:230)rke indsatsen for at udvikle forebyggende strategier, der skal fokusere p(cid:229) de lediges evne til at blive integreret p(cid:229) arbejdsmarkedet p(cid:229) grundlag af en tidlig identifikation af individuelle behov; inden for en frist fastsat af medlems- staterne p(cid:229) maks. 3 (cid:229)r, som dog kan v(cid:230)re l(cid:230)ngere i de medlemsstater, hvor arbejdslłsheden er s(cid:230)rlig hłj, słrger de for: (cid:151) at tilbyde alle unge en ny start i form af uddannelse, omskoling, jobtr(cid:230)ning, arbejde eller andre foranstalt- ninger, der kan fremme deres integration p(cid:229) arbejdsmarkedet, fłr de har v(cid:230)ret ledige i seks m(cid:229)neder, med henblik p(cid:229) at sikre de unge en effektiv integration p(cid:229) arbejdsmarkedet (cid:151) ogs(cid:229) at tilbyde voksne ledige en ny start, fłr de har v(cid:230)ret ledige i tolv m(cid:229)neder, ved at anvende et af ovenn(cid:230)vnte midler eller mere generelt ved at give en individuel erhvervsvejledning med henblik p(cid:229) at sikre disse personer en effektiv tilbagevenden til arbejdsmarkedet. Disse former for forebyggelse og integration błr kombineres med foranstaltninger, der skal sikre langtidslediges tilbagevenden til arbejdsmarkedet. I denne forbindelse błr medlemsstaterne forts(cid:230)tte moderniseringen af deres offentlige arbejdsformidlingskontorer, s(cid:229)ledes at de s(cid:229) effektivt som muligt kan anvende forebyggelses- og akti- veringsstrategien. (cid:151) Skift fra passive til aktive foranstaltninger Understłttelses-, beskatnings- og uddannelsessystemerne błr - hvor det viser sig nłdvendigt - gennemg(cid:229)s og tilpasses med henblik p(cid:229) aktivt at fremme de lediges evne til at blive integreret p(cid:229) arbejdsmarkedet. Desuden błr disse systemer have en positiv indflydelse p(cid:229) en tilbagevenden til arbejdsmarkedet. Medlemsstaterne: (cid:151) bestr(cid:230)ber sig p(cid:229) v(cid:230)sentligt at forłge antallet af personer, som deltager i aktive foranstaltninger, der kan głre deres integration p(cid:229) arbejdsmarkedet lettere med henblik p(cid:229) at sikre disse personer en effektiv tilbagevenden ledige, der f(cid:229)r tilbud om uddannelse eller andre til arbejdsmarkedet; med henblik p(cid:229) at łge andelen af tilsvarende foranstaltninger, s(cid:230)tter de sig endvidere p(cid:229) grundlag af deres udgangssituation det m(cid:229)l gradvis at n(cid:230)rme sig gennemsnittet i de tre medlemsstater, som er n(cid:229)et l(cid:230)ngst p(cid:229) dette omr(cid:229)de, dog mindst 20 % (cid:151) błr revidere og om nłdvendigt oml(cid:230)gge deres understłttelses- og beskatningssystemer, s(cid:229)ledes at disse fokuserer p(cid:229) tiltag, (cid:151) for at tilskynde arbejdslłse eller inaktive personer til at słge arbejde og g(cid:229) i gang med foranstaltninger, der skal forbedre deres egnethed til at blive integreret p(cid:229) arbejdsmarkedet, og tilskynde arbejdsgivere til at skabe nye arbejdspladser (cid:151) desuden er det vigtigt at v(cid:230)re med til at udvikle en politik, som skal fremme en aktiv alderdom, og som indeholder egnede foranstaltninger til, hvordan man kan opretholde arbejdsevnen og sikre sig livslang uddannelse og andre fleksible arbejdsordninger, s(cid:229)ledes at (cid:230)ldre arbejdstagere ogs(cid:229) kan forblive og deltage aktivt i arbejdslivet. C 150 E/56 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 5. 2000 (cid:151) Tilskyndelse til oprettelse af partnerskaber En indsats alene fra medlemsstaternes side er ikke nok til at n(cid:229) de łnskede resultater med hensyn til integration. Derfor: (cid:151) opfordres arbejdsmarkedets parter indtr(cid:230)ngende til p(cid:229) deres forskellige ansvars- og indsatsniveauer hurtigt at indg(cid:229) aftaler med henblik p(cid:229) at łge mulighederne for uddannelse, jobtr(cid:230)ning, praktikophold eller andre foranstaltninger, der kan fremme unge og voksne arbejdslłses evne til integration og indtr(cid:230)den p(cid:229) arbejds- markedet (cid:151) skal medlemsstaterne sammen med arbejdsmarkedets parter (cid:151) for at styrke udviklingen af en kvalificeret og fleksibel arbejdsstyrke (cid:151) bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at udvikle muligheder for livslang uddannelse, is(cid:230)r inden for informations- og kommunikationsteknologi, og fasts(cid:230)tte et m(cid:229)l (cid:151) under behłrig hensyntagen til nationale forhold (cid:151) for det (cid:229)rlige antal personer, der omfattes af s(cid:229)danne foranstaltninger. Det er s(cid:230)rlig vigtigt, at (cid:230)ldre arbejdstagere let kan deltage. (cid:151) En lettere overgang fra skole til arbejdsliv Besk(cid:230)ftigelsesperspektiverne er d(cid:229)rlige for de unge, der forlader skolesystemet uden at have erhvervet de f(cid:230)rdig- heder, der er nłdvendige for at komme ind p(cid:229) arbejdsmarkedet. Medlemsstaterne m(cid:229) derfor: (cid:151) forbedre kvaliteten af deres skolesystem, s(cid:229)ledes at de i v(cid:230)sentlig grad kan nedbringe antallet af unge, der forlader skolesystemet for tidligt; der skal ogs(cid:229) vises s(cid:230)rlige hensyn til unge med indl(cid:230)ringsvanskeligheder (cid:151) słrge for at bibringe de unge en stłrre evne til at tilpasse sig de teknologiske og łkonomiske forandringer og udruste dem med kvalifikationer, der svarer til arbejdsmarkedets behov. Medlemsstaterne skal l(cid:230)gge s(cid:230)rlig v(cid:230)gt p(cid:229) udvikling og modernisering af deres l(cid:230)rlingeuddannelser og erhvervsuddannelsessystemer, i givet fald i samarbejde med arbejdsmarkedets partnere, udvikling af relevant uddannelse i computerkendskab og -f(cid:230)rdigheder for elever og l(cid:230)rere, installation af computerudstyr p(cid:229) skoler og lettere adgang til Internettet for elever senest ved udgangen af (cid:229)r 2002. (cid:151) Fremme af et arbejdsmarked, der er (cid:229)bent for alle Mange grupper og enkeltpersoner har s(cid:230)rlige problemer med at erhverve relevante kvalifikationer og f(cid:229) adgang til og forblive p(cid:229) arbejdsmarkedet. Der er behov for en sammenh(cid:230)ngende politik, som skal głre det lettere for s(cid:229)danne grupper og enkeltpersoner at blive integreret p(cid:229) arbejdsmarkedet, og som bek(cid:230)mper forskelsbehandling. Medlemsstaterne błr: (cid:151) tage s(cid:230)rligt hensyn til behovene hos handicappede personer, etniske minoriteter og andre ugunstigt stillede grupper og enkeltpersoner og udforme relevante former for forebyggende og aktiv politik med henblik p(cid:229) at fremme deres integration p(cid:229) arbejdsmarkedet. II. Udvikling af en iv(cid:230)rks(cid:230)tterkultur (cid:151) Start og drift af egen virksomhed Det er afgłrende for jobskabelsen og for muligheden for at udvide uddannelsestilbuddet til unge, at der etableres nye virksomheder, og at sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV’er) er i v(cid:230)kst. Denne proces błr fremmes af medlemsstaterne ved at głre iv(cid:230)rks(cid:230)ttertanken mere markant i hele samfundet og i undervisningsforlłbet, ved at indfłre en klar, varig og p(cid:229)lidelig lovgivning og ved at forbedre vilk(cid:229)rene for udvikling af og adgang til markederne for risikovillig kapital. Medlemsstaterne błr endvidere lette og forenkle de administrations- og skattebyrder, der hviler p(cid:229) SMV’erne. Disse politikker vil bidrage til at stłtte medlemsstaternes bestr(cid:230)belser p(cid:229) at begr(cid:230)nse sort arbejde. Medlemsstaterne błr med henblik herp(cid:229): (cid:151) is(cid:230)r bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at foretage en betydelig neds(cid:230)ttelse af virksomhedernes og specielt SMV’ernes indirekte omkostninger og administrative byrder, navnlig i forbindelse med virksomhedsetablering og ans(cid:230)ttelse af yderligere arbejdstagere (cid:151) tilskynde til udvikling af selvst(cid:230)ndig virksomhed ved at gennemg(cid:229) og reducere eventuelt eksisterende hindringer - navnlig inden for skattesystemet og de sociale sikringssystemer - for at blive selvst(cid:230)ndig og starte sm(cid:229) virksomheder, og ved at fremme uddannelse og m(cid:229)lrettet assistance til iv(cid:230)rks(cid:230)ttere og personer, der łnsker at blive iv(cid:230)rks(cid:230)ttere. 30. 5. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 150 E/57 (cid:151) Jobskabelsesmulighederne błr udnyttes Hvis Den Europ(cid:230)iske Union skal have held til at lłse besk(cid:230)ftigelsesproblemet, skal alle potentielle kilder til besk(cid:230)ftigelse samt ny teknologi og innovationer udnyttes effektivt. Medlemsstaterne błr med henblik herp(cid:229): (cid:151) fremme foranstaltninger for fuldt ud at udnytte de muligheder, som jobskabelse giver b(cid:229)de p(cid:229) lokalt plan og i den tredje sektor og navnlig i forbindelse med nye aktiviteter rettet mod behov, som markedet endnu ikke kan tilfredsstille, og samtidig indkredse og reducere de hindringer, som bremser disse muligheder; i den forbindelse skal man blive bedre til at erkende og fremme den s(cid:230)rlige rolle og det ansvar, som lokale og regionale myndigheder, andre lokale og regionale parter s(cid:229)vel som arbejdsmarkedets parter har; hertil kommer, at man i fuldt omfang błr udnytte den rolle, som de offentlige arbejdsformidlingskontorer spiller, n(cid:229)r der er tale om dels at identificere, hvilke lokale muligheder for besk(cid:230)ftigelse der findes, dels at forbedre de lokale arbejdsmarkeder (cid:151) etablere rammebetingelser for at opn(cid:229) fuld udnyttelse af servicesektorens og den industrirelaterede sektors besk(cid:230)ftigelsesmuligheder, bl. a. ved at udnytte informationssamfundets og den miljłrelaterede sektors besk(cid:230)ftigelsesmuligheder for at skabe flere og bedre arbejdspladser. (cid:151) Skatte- og afgiftsreglerne skal v(cid:230)re mere besk(cid:230)ftigelsesvenlige og den langvarige tendens til hłjere skatter og obligatoriske bidrag i forbindelse med arbejde (der er steget fra 35 % i 1980 til over 42 % i 1995) skal vendes. Medlemsstaterne błr: (cid:151) afh(cid:230)ngigt af deres behov og under hensyntagen til det nuv(cid:230)rende niveau s(cid:230)tte sig som m(cid:229)l gradvis at nedbringe det samlede skatte- og afgiftstryk samt, hvor det er hensigtsm(cid:230)ssigt, gradvis at nedbringe skatte- trykket p(cid:229) arbejde og de indirekte lłnomkostninger (cid:151) navnlig for den relativt d(cid:229)rligt kvalificerede og lavest aflłnnede arbejdskraft (cid:151) uden at bringe budgetkonsolideringen og den łkonomiske balance i de sociale sikringsordninger i fare; de skal eventuelt undersłge, om det vil v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt at indfłre en afgift p(cid:229) energi eller p(cid:229) forurenende emissioner eller at tr(cid:230)ffe andre fiskale foranstaltninger III. Fremme af virksomhedernes og de ansattes tilpasningsevne (cid:151) Arbejdets tilrettel(cid:230)ggelse błr moderniseres For at fremme en modernisering af arbejdets tilrettel(cid:230)ggelse og af de forskellige former for arbejde błr der etableres et fast partnerskab p(cid:229) alle relevante niveauer (EU-, medlemsstats-, sektor- og virksomhedsplan). (cid:151) Arbejdsmarkedets parter opfordres til p(cid:229) alle relevante niveauer at forhandle og gennemfłre aftaler til modernisering af arbejdets tilrettel(cid:230)ggelse, herunder ogs(cid:229) muligheden for smidige arbejdsformer, for at głre virksomhederne produktive og konkurrencedygtige, samtidig med at man opn(cid:229)r den nłdvendige ligev(cid:230)gt mellem fleksibilitet og sikkerhed. De emner, der skal behandles, kan f. eks. omfatte uddannelse og omskoling, indfłrelse af ny teknologi, nye former for arbejde og arbejdstid, f. eks. arbejdstid p(cid:229) (cid:229)rsbasis, arbejdstidsneds(cid:230)ttelse, nedbringelse af overarbejde, stłrre udbredelse af deltidsarbejde, adgang til uddannelse og orlovsordninger. (cid:151) Hver medlemsstat skal for sit eget vedkommende undersłge, om dens lovgivning skal omfatte mere fleksible former for arbejdskontrakter for at tage hensyn til de stadig mere forskelligartede former for besk(cid:230)ftigelse. Personer med s(cid:229)danne kontrakter błr samtidig have en tilstr(cid:230)kkelig sikkerhed og bedre ans(cid:230)ttelsesvilk(cid:229)r, som er forenelige med virksomhedernes behov. (cid:151) Virksomhedernes omstillingsevne błr stłttes For at łge kvalifikationsniveauet i virksomhederne błr medlemsstaterne: (cid:151) atter gennemg(cid:229) og om nłdvendigt fjerne eventuelle hindringer (cid:151) is(cid:230)r skattem(cid:230)ssige (cid:151) for investeringer i menneskelige ressourcer og om nłdvendigt indfłre skattem(cid:230)ssige eller andre incitamenter til en forłget uddannelsesindsats inden for virksomhederne; de błr desuden undersłge nye bestemmelser og tage de eksisterende bestemmelser op til revision for at kontrollere, om de bidrager til dels at reducere hindringerne for besk(cid:230)ftigelse, dels at łge arbejdsmarkedets evne til at tilpasse sig struktur(cid:230)ndringer i łkonomien. IV. Ligestillingspolitikken błr styrkes (cid:151) Integration af kłnsaspektet i alle politikker og aktioner Kvinder har stadig s(cid:230)rlige problemer med at f(cid:229) adgang til besk(cid:230)ftigelsesmarkedet, avancementsmuligheder, indtjening og til muligheden for at forene arbejdsliv og familieliv. Det er derfor bl. a. vigtigt: C 150 E/58 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 5. 2000 (cid:151) at sikre, at der findes aktive arbejdsmarkedspolitikker for kvinder i forhold til deres del af ledigheden (cid:151) at begr(cid:230)nse initiativh(cid:230)mmende forhold som fłlge af skatte- og understłttelsessystemerne, uanset hvor disse konstateres, da de har en negativ indvirkning p(cid:229) tilfłrslen af den kvindelige arbejdskraft (cid:151) at v(cid:230)re s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksom p(cid:229) forhindringer for kvinder, der łnsker at starte en ny virksomhed eller blive selvst(cid:230)ndige (cid:151) at słrge for, at kvinder kan benytte sig af fleksible m(cid:229)der at tilrettel(cid:230)gge arbejdet p(cid:229) frivillig basis. Derfor błr medlemsstaterne: (cid:151) vedtage en metode, der skal sikre, at kłnsaspektet bliver integreret i indsatsen for at gennemfłre retningslinjerne for alle fire słjler. Medlemsstaterne błr udforme passende dataindsamlingssystemer og -procedurer for p(cid:229) en hensigtsm(cid:230)ssig m(cid:229)de at kunne evaluere udviklingen i den forbindelse. (cid:151) Forskelsbehandlingen mellem m(cid:230)nd og kvinder błr bek(cid:230)mpes Medlemsstaternes og arbejdsmarkedets m(cid:229)ls(cid:230)tning om at fremme ligestillingen błr resultere i en łget besk(cid:230)fti- gelsesfrekvens for kvinder. De błr ligeledes v(cid:230)re opm(cid:230)rksomme p(cid:229) den sk(cid:230)ve fordeling i visse aktivitetssektorer og erhverv af kvinder og m(cid:230)nd og p(cid:229) nłdvendigheden af en forbedring af kvindernes karrieremuligheder. Medlemsstaterne błr: (cid:151) bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at reducere forskellene i m(cid:230)nds og kvinders arbejdslłshed ved aktivt at stłtte en łget besk(cid:230)ftigelse af kvinder og słrge for, at der er lige repr(cid:230)sentation af kvinder og m(cid:230)nd i alle aktivitetssektorer og erhverv. De błr tage initiativ til positive skridt for at fremme lige lłn for lige arbejde og for at begr(cid:230)nse lłnforskelle mellem kvinder og m(cid:230)nd. For at begr(cid:230)nse forskelsbehandlingen błr medlemsstaterne ogs(cid:229) overveje en łget brug af foranstaltninger til at sikre kvinders avancementsmuligheder. (cid:151) Det błr v(cid:230)re muligt at kombinere arbejde og familie Politikkerne vedrłrende orlov, for(cid:230)ldreorlov og deltidsarbejde samt fleksible arbejdstidsordninger, der er i b(cid:229)de arbejdsgivernes og -tagernes interesse, er af s(cid:230)rlig stor betydning for b(cid:229)de kvinder og m(cid:230)nd. Gennemfłrelsen af de forskellige direktiver og aftaler mellem arbejdsmarkedets parter p(cid:229) dette omr(cid:229)de błr fremskyndes og regelm(cid:230)ssigt fłlges op. Der błr v(cid:230)re tilstr(cid:230)kkeligt med gode pasningsmuligheder for błrn og andre med pasningsbehov, s(cid:229) b(cid:229)de kvinder og m(cid:230)nd f(cid:229)r bedre muligheder for at komme ind p(cid:229) og blive p(cid:229) arbejdsmarkedet. I den forbindelse er en ligelig fordeling af familieansvaret altafgłrende. Medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter błr med henblik p(cid:229) at styrke de lige muligheder: (cid:151) udforme, gennemfłre og fremme en familievenlig politik, herunder adgang til gode pasningsordninger til rimelige priser for błrn og andre med pasningsbehov samt diverse orlovsordninger, f. eks. for(cid:230)ldreorlov. (cid:151) Det błr blive lettere at vende tilbage til arbejdsmarkedet De personer, der vender tilbage til arbejdsmarkedet efter en frav(cid:230)rsperiode, har m(cid:229)ske for(cid:230)ldede kvalifikationer og har vanskeligt ved at f(cid:229) adgang til uddannelse. Medlemsstaterne błr: (cid:151) v(cid:230)re s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksomme p(cid:229) kvinder og m(cid:230)nd, der igen łnsker at tage lłnnet besk(cid:230)ftigelse efter et frav(cid:230)r, og med henblik herp(cid:229) undersłge, hvordan man gradvis kan rydde hindringer for en tilbagevenden til arbejdsmarkedet af vejen


title: Регламент (ЕО) № 2702/1999 на Съвета от 14 декември 1999 година относно действията за информиране и насърчаване на селскостопански продукти в трети страни

eurovoc_concepts:
agricultural product
consumer information
foodstuff
sales promotion
third country

formats: html pdf print xhtml

text: 03/т. 30 BG Официален вестник на Европейския съюз 21 31999R2702 L 327/7 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ 21. 12. 1999 РЕГЛАМЕНТ (ЕО) № 2702/1999 НА СЪВЕТА от 14 декември 1999 година относно действията за информиране и насърчаване на селскостопански продукти в трети страни СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 37 от него, като взе предвид предложението от Комисията (1), като взе предвид становището на Европейския парламент (2), като взе предвид становището на Икономическия и социален комитет (3), като има предвид, че: (1) (2) (3) (4) (5) (6) според действащото законодателство Общността може да провежда в трети страни действия за насърчаване на раз- пространението на ограничен брой селскостопански про- дукти; много обнадеждаващи; резултатите момент този до са с оглед на натрупания опит, перспективите за ръст на пазара, както в рамките на Общността, така и извън нея, и в новия контекст на международната търговия е необхо- димо да се изработи последователна обща политика за информиране за продуктите и насърчаване на разпростра- нението им на пазарите в трети страни; такава политика може да бъде полезно допълнение и под- крепа към действията, предприети от държавите-членки, особено чрез повишаване на имиджа на продукти от Общ- ността на международни пазари, по-специално по отноше- ние на хранителните качества и безопасността им; като помага за отварянето на нови пазари, тази дейност също би могла да има мултиплициращ ефект върху националните и частни инициативи; трябва да бъдат определени критериите за подбор на съот- ветните продукти и пазари; обаче продукти, отговарящи на изискванията са изключени от системата; възстановявания при износ, не за като общо правило Комисията следва да осигури само част от необходимото финансиране, така че заинтересуваните организации и държави-членки да могат да си поделят отговорността; в изключителни случаи обаче може да е уместно да не се изисква финансов принос от съответната държава-членка; следва да се предвидят разпоредби, даващи възможност на Комисията на Европейските общности чрез подходящите процедури да възлага извършването на действията на органи, притежаващи необходимите ресурси и умения; (1) ОВ C 32, 6. 2. 1999 г. , стр. 12. (2) ОВ C 219, 30. 7. 1999 г. (3) ОВ C 169, 16. 6. 1999 г. , стр. 8. (7) (8) (9) с оглед на придобития опит и постигнатите резултати от Международния съвет по зехтина в промоционалните му дейности, следва обаче да се предвиди възможност на този съвет да продължи да бъде възлагано извършването на дей- ствия, попадащи в сферата на компетентността му; също така да следва да има възможност за търсене на съдействие от подобни международни организации за други продукти; за да следи за правилното провеждане на програмите и въз- действието на действията, следва да се предвиди ефективен мониторинг от страна на Комисията и държавите-членки а за оценка на резултатите от страна на независим орган; вследствие на това Регламенти (ЕО) № 136/66/ЕИО (4), (ЕИО) № 1308/70 (5) и (EО) № 2275/96 (6) следва да бъдат изменени; съответствие (10) мерките, необходими за прилагане на настоящия регламент, следва да бъдат приети в с Решение 1999/468/EО на Съвета (7) от 28 юни 1999 г. за уреждане на процедурите за упражняване на изпълнителните право- мощия, предоставени на Комисията, и следователно, уместно е тези мерки да бъдат приети съгласно процедурата за управление, предвидена в член 4 от посоченото решение. В този контекст съответните управителни комитети дей- стват съвместно, ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ: Член 1 1. Общността може да финансира цялостно или частично дей- ствия, провеждани в трети страни, по предоставяне на информа- ция или насърчаване на разпространението на селскостопански и хранителни продукти. 2. Действията, посочени в параграф 1, не са насочени към кон- кретни марки, нито облагодетелстват продуктите от някоя от държавите-членки. (4) (5) (6) Регламент (ЕИО) № 136/66 на Съвета от 22 септември 1966 г. относно създаването на обща организация на пазара на масла и маз- нини (ОВ L 172, 30. 9. 1966 г. , стр. 3025). Регламент, последно изме- нен с Регламент (EО) № 1638/98 (ОВ L 210, 28. 7. 1998 г. , стр. 32). Регламент (ЕИО) № 1308/70 на Съвета от 29 юни 1970 г. относно общата организация на пазара на лен и коноп (ОВ L 146, 4. 7. 1970 г. , стр. 1). Регламент, последно изменен с Регламент (EО) № 3290/94 (ОВ L 349, 31. 12. 1994 г. , стр. 105). Регламент (EО) № 2275/96 на Съвета 96 от 22 ноември 1996 г. относно въвеждането на специфични мерки за живи растения и цветарски продукти (ОВ L 308, 29. 11. 1996 г. , стр. 7). (7) ОВ L 184, 17. 7. 1999 г. , стр. 23. 22 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 30 Член 2 Член 6 Действията, посочени в член 1, са: а) действия, насочени към връзки с обществеността, насърчаване на разпространението и рекламиране и по-конкретно изтъкване предимствата на продуктите от Общността, по-специално от гледна точка на качеството, хигиената, без- опасността на храната, хранителната стойност, етикетирането, зашитата и хуманното отношение към животните или опазва- нето на околната среда; б) участие в обществени събития, панаири или изложения от международно значение, особено чрез осигуряването на изложбени щандове на Общността; в) информационни кампании, по-специално за системата на Общността на защитени наименования за произход (ЗНП), защитени гарантирани указания традиционни специалитети (ГТС), както и за биологични про- дукти; географски (ЗГУ) и г) информационни кампании за общностната система за качест- вени вина, произведени в определени региони (VQPRD), трапезни вина и спиртни напитки с географско указание; д) проучвания на нови пазари, необходими за разширяване на пласмента; е) търговски посещения на високо равнище; ж) проучвания с цел оценка на резултатите от действията по насърчаване на разпространението и информационните мерки. Член 3 Следните продукти по-специално могат да бъдат предмет на дей- ствията, посочени в член 1: Когато се вземат решения за действията, по-специално в сектора на зехтина и трапезния зехтин, Общността може да ги провежда чрез Международния съвет по зехтина. За останалите сектори Общността може да потърси помощта на международни организации, предлагащи подобни гаранции. Член 7 1. За провеждане на действията, посочени член 2 букви a), б), г) и д) и при спазване на член 6, професионалната или междупрофесионалната организация или организации, представ- ляващи съответния сектор или сектори, изработват програми за насърчаване на разпространението и за информация за не повече от три години и предлагат наименованието на органа, на когото може да се възложи изпълнението на програмите. Без да се засяга втората алинея на член 9, параграф 3, след като бъдат утвърдени програмата или програмите и органът или орга- ните, предложени за осъществяването им, съответните държави- членки се ангажират да участват във финансирането на програмите и ги представят на Комисията. Комисията утвърждава програмите и органа или органите, отговорни за осъществяването им в съот- в член 11, и дава ветствие предпочитание на програми от организации, които обхващат няколко държави-членки. с процедурата, определена Преди да одобри програмите, Комисията може да се консултира с Постоянната група по насърчаване на разпространението на сел- скостопанските продукти към Консултативния комитет по здравословност и безопасност на селскостопанската продукция. а) продукти, предназначени за пряка консумация или прера- ботка, за които съществуват възможности за износ или пласмент на потенциални нови пазари в трети страни, особено когато не се изискват възстановявания при износ; 2. Комисията взема решения по отношение на действията: а) посочени в член 2, букви в) и е), както и посочените в член 2, букви б) и д), за които се прилага втора алинея на член 9, параграф 1, или б) традиционни или качествени продукти, отличаващи се с висока б) проведени от международна организация съгласно член 6, добавена стойност. Член 4 след като са информирани управителните комитети за въпросните сектори или регулаторните комитети, посочени в Регламенти (EИО) № 2092/91 (1), (EИО) № 2081/92 (2) и (EИО) № 2082/92 (3). При избора на трети страни, в които ще се провеждат действията, посочени в член 1, се вземат под внимание пазарите на страните, където има реално или потенциално търсене. Преди да вземе решение, Комисията може да се консултира с Постоянната група по насърчаване на разпространението на сел- скостопанските продукти, посочена в трета алинея от параграф 1. Член 5 1. В съответствие с процедурата, предвидена в член 11, на всеки две години Комисията съставя списък на продуктите и пазарите, посочени съответно в членове 3 и 4. При необходимост обаче в този списък могат да се внасят междувременно изменения. 2. Преди да се състави списъкът, посочен в параграф 1, Комисията може да се консултира с Постоянната група по насърчаване на раз- пространението на селскостопанските продукти към Консултатив- на здравословност ния селскостопанската продукция. безопасност комитет по и (1) (2) (3) Регламент (ЕИО) № 2092/91 на Съвета от 24 юни 1991 г. относно биологичното производство на селскостопански продукти и съответ- ното му обозначаване върху селскостопанските и хранителни про- дукти (ОВ L 198, 22. 7. 1991 г. , стр. 1). Регламент, последно изменен с Регламент (EО) № 1804/1999 (ОВ L 262, 8. 10. 1999, стр. 23). Регламент (ЕИО) № 2081/92 на Съвета от 14 юли 1992 г. относно защитата на географските указания и наименованията за произход на селскостопанските и хранителни продукти (ОВ L 208, 24. 7. 1992 г. , стр. 1). Регламент, последно изменен с Регламент (ЕО) № 1068/97 на Комисията (ОВ L 156, 13. 6. 1997 г. , стр. 10). Регламент (ЕИО) № 2082/92 на Съвета от 14 юли 1992 г. относно сертификатите за специфичния характер на селскостопанските и хра- нителни продукти (ОВ L 208, 24. 7. 1992 г. , стр. 9). Регламент, последно изменен с Акта за присъединяване от 1994 г. 03/т. 30 BG Официален вестник на Европейския съюз 23 Член 8 1. Въз основа на открита или ограничена тръжна процедура Коми- сията избира: Въпреки това, в надлежно обосновани случаи и при условие че съответната програма явно е в интерес на Общността, в съответ- ствие с процедурата, предвидена в член 11, може да бъде решено предлагащата организация да осигури цялата част от финансира- нето, която не се поема от Общността. — всички технически помощници, необходими за оценка на предлаганите програми, включително предлаганите органи за осъществяването им; 4. Когато се прилага член 6, Общността, след като е одобрила програмата, отпуска подходяща финансова помощ на съответната международна организация. — органа или органите, отговорни за осъществяването на дей- ствията, посочени в член 2, букви в) и е), а също, когато е при- ложима втората алинея на член 9, параграф 1 — посочените в член 2, букви б) и д); — органа или органите, отговорни за оценка на резултатите от проведените действия. 2. Органът или органите, отговорни за осъществяването на дей- ствията, посочени в член 7, параграф 1 и член 8, параграф 1, следва да разполагат със специализирани познания в областта на съответ- ните продукти и целевите пазари и да притежават ресурсите, гарантиращи изпълнението на действията по възможно най- ефективен начин, като вземат предвид европейското измерение на програмите. 3. Мониторингова група, състояща се от членове на Комисията, заинтересованите държави-членки и организации, осъществява контрол върху правилното провеждане на действията. 4. Заинтересованите държави-членки отговарят за мерките по мониторинга, с изключение на посочените в параграф 1, второ тире, както и за извършване на свързаните с тях плащания. Член 9 Член 10 Разходите на Общността за действията, предвидени в член 1, се считат за интервенция по смисъла на член 1, параграф 2, буква д) от Регламент (EО) № 1258/1999 на Съвета от 17 май 1999 г. относно финансирането на Общата селскостопанска политика (1). Член 11 Мерките, необходими за прилагането на настоящия регламент, се приемат в съответствие с процедурата за управление, определена в член 12, параграф 2. Член 12 1. Комисията се подпомага от Управителния комитет по масла и мазнини съгласно член 37 от Регламент (ЕИО) № 136/66 и упра- вителните комитети, учредени съгласно съответните членове от други регламенти относно общата организация на селскостопан- ски пазари. 2. Когато се правят позовавания на настоящия параграф, се при- лагат член 4 и член 7 от Решение 1999/468/EО. Периодът, определен в член 4, параграф 3 от Решение 1999/468/EО, е един месец. 1. Без да се засяга параграф 4, Общността финансира: Член 13 а) действията, посочени в член 2, букви б), е) и ж), - изцяло; б) останалите действия по насърчаване на разпространението и информирането, посочени в член 2 - частично. Преди 31 декември 2003 г. Комисията представя на Европейския парламент и Съвета доклад за прилагането на настоящия регламент заедно с всички подходящи предложения. Член 14 В някои специални случаи обаче Общността може да финансира изцяло действията, посочени в член 2, букви б) и д). 1. Изразът „или трети страни“ в член 11, параграф 1 от Регламент (ЕИО) № 136/66 се заличава. 2. Финансовото участие на Общността в действията, посочени в параграф 1, буква б), не превишава 50 % от действителните раз- ходи на действията. В случай обаче на действия за насърчаване на разпространението, продължаващи най-малко две години, това участие намалява прогресивно от 60 % до 40 % от действителните разходи на действията. 3. Заинтересованите държави-членки участвуват във финансира- нето на действията, посочени параграф 2, като покриват 20 % от действителните разходи, а останалата част от разходите се покрива от предлагащите организации. Делът, плащан от държавите- членки и/или професионалните или междупрофесионалните организации, може също да се финансира с квазиданъчни при- ходи. 2. Изразът „и другаде“ в член 2, параграф 2, първото тире от Рег- ламент (ЕИО) № 1308/70 се заличава. 3. Изразът „и другаде“ в член 2, параграф 1 от Регламент (EО) № 2275/96 се заличава. Член 15 Настоящият регламент влиза в сила на 1 януари 2000 г. Прилага се до 31 декември 2004 г. (1) ОВ L 160, 26. 6. 1999 г. , стр. 103. 24 BG Официален вестник на Европейския съюз 03/т. 30 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки. Съставено в Брюксел на 14 декември 1999 година. За Съвета Председател K. HEMILÄ


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2637/1999 av den 14 december 1999 om ändring av förordning (EG) nr 2848/98 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EEG) nr 2075/92 när det gäller stödordningen, produktionskvoterna och det särskilda stöd som skall beviljas till producentsammanslutningar inom sektorn för råtobak

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
common organisation of markets
producer organisation
production aid
production quota
tobacco

text: L 323/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 12. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2637/1999 av den 14 december 1999 om ändring av förordning (EG) nr 2848/98 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EEG) nr 2075/92 när det gäller stödordningen, produktionskvoterna och det särskilda stöd som skall beviljas till producentsammanslutningar inom sektorn för råtobak EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2075/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för råtobak (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 660/1999 (2), särskilt artiklarna 11 och 14a i denna, och av följande skäl: för återköp av kvoter. Det är lämpligt att nu fastställa de belopp som de producenter vars kvoter kommer att återköpas för skörden 2000 har rätt till, utan att detta påverkar framtida ändringar. 4. 5. Kvantiteterna i en ansökan om återköp av kvoter och de kvantiteter som återköpts per sortgrupp enligt artikel 35 i förordning (EG) nr 2848/98, vilka skall anmälas till kommissionen i enlighet med punkt j i artikel 54 i samma förordning, kommer inte att vara tillgängliga före den 31 december 1999. För skörden 2000 bör samma belopp för återköp av kvoter gälla som för skörden 1999. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för tobak. 1. 2. till producentsammanslutningar I kommissionens förordning (EG) nr 2848/98 av den 22 december 1998 om tillämpningsföreskrifter till rådets förordning (EEG) nr 2075/92 när det gäller stödord- ningen, produktionskvoterna och det särskilda stöd som inom skall beviljas sektorn för råtobak (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2162/1999 (4), föreskrivs att den 31 januari skall vara sista datum för att utfärda skördeåret kvotintyg är till i någon producentorganisation och till medlemmar producentorganisationer, att medlemsstatens behöriga myndighet har tjugo dagar på sig att registrera den skriftliga överenskommelsen om överlåtelse av kvoter mellan enskilda producenter. enskilda producenter som inte föreskrivs och det I vissa medlemsstater behöver tidsfristerna för fördelning av kvotintyg och registrering av skriftliga överenskom- melser inom ramen för överlåtelse av kvoter förlängas på grund av de administrativa kontroller som skall till- lämpas, främst kontroller avseende skiften. Följaktligen bör sista datum för utfärdande av kvotintyg till enskilda producenter som inte är medlemmar av någon produ- centorganisation och till producentorganisationer skjutas upp med en månad, och tidsfristen för registrering av skriftliga överenskommelser avseende överlåtelse av kvoter bör förlängas med tio dagar. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Förordning (EG) nr 2848/98 ändras enligt följande: 1) I artikel 22. 3 skall ”den 31 januari” ersättas med ”i slutet av februari”. 2) I artikel 33. 2 skall ”tjugo” ersättas med ”trettio”. 3) Följande stycke skall läggas till artikel 36: ”De producenter vars kvoter har återköpts för skörden 2000 har rätt att, vid betalningen av bidragen för skördarna 2001, 2002 och 2003, varje år motta samma belopp som det belopp som anges i första stycket för skörden 1999. ” 3. I artikel 36 i förordning (EG) nr 2848/98 fastställs bidragsbeloppen för de producenter vars kvoter har åter- köpts för skörden 1999, inom ramen för programmet (1) EGT L 215, 30. 7. 1992, s. 70. (2) EGT L 83, 27. 3. 1999, s. 10. (3) EGT L 358, 31. 12. 1998, s. 17. (4) EGT L 265, 13. 10. 1999, s. 13. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med skörden 2000. 15. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 323/9 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 14 december 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen


title: Vorschlag für eine Verordnung des Rates über die Einfuhrregelung der Gemeinschaft für Waren mit Ursprung in Bosnien und Herzegowina und in der Republik Kroatien sowie für Wein mit Ursprung in der ehemaligen jugoslawischen Republik Mazedonien und in der Republik Slowenien

eurovoc_concepts:
Yugoslavia
import
originating product
tariff quota
trade agreement (EU)


title: Ehdotus neuvoston päätökseksi jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2000

text: 30. 5. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 150 E/53 Ehdotus neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseksi j(cid:228)senvaltioiden ty(cid:246)llisyyspolitiikan suuntaviivoista vuodeksi 2000 (2000/C 150 E/05) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) KOM(1999) 712 lopull. (cid:151) 1999/0277(CNS) (Komission esitt(cid:228)m(cid:228) 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tammikuuta 2000) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 128 artiklan 2 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, ottaa huomioon alueiden komitean lausunnon, ottaa huomioon ty(cid:246)llisyys- ja ty(cid:246)markkinakomitean ja talous- poliittisen komitean yhteisen lausunnon, tukeutuu Helsingiss(cid:228) 10 ja 11 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1999 ko- koontuneen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmiin, sek(cid:228) katsoo seuraavaa: (1) Luxemburgin prosessi, joka perustuu yhteensovitetun eu- rooppalaisen ty(cid:246)llisyystrategian t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon, k(cid:228)yn- nistettiin 20 ja 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta pidetyss(cid:228) Eu- rooppa-neuvoston erityiskokouksessa ty(cid:246)llisyydest(cid:228). Ty(cid:246)llisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1998 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1997 annetulla neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmalla (1), jota voimakkaasti tuettiin, Eurooppa-neuvoston kokouk- sessa k(cid:228)ynnistettiin eritt(cid:228)in n(cid:228)kyv(cid:228) prosessi, joka on saa- nut osakseen vahvan poliittisen sitoutumisen ja laajan hy- v(cid:228)ksynn(cid:228)n kaikilta asianomaisilta. (2) Ty(cid:246)llisyyden suuntaviivoista vuodeksi 1999 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1999 annettu neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma (2) on johtanut Luxemburgin prosessin lujittamiseen mahdol- listamalla merkitt(cid:228)v(cid:228)n kehityksen mainittujen suuntavii- vojen noudattamisessa. (3) Olisi otettava huomioon ty(cid:246)markkinaosapuolten panos pysyv(cid:228)n ty(cid:246)llisyyskomitean ty(cid:246)markkinaosapuolten vuoro- puhelun puitteissa sek(cid:228) yhteydet, jotka on toteutettu val- tioiden ja hallitusten p(cid:228)(cid:228)miesten ja komission muodosta- man troikan kanssa. (4) Neuvosto on 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) marraskuuta 1999 antanut suo- situkset j(cid:228)senvaltioiden ty(cid:246)llisyyspolitiikan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- nosta. (5) Neuvoston ja komission laatimassa vuoden 1999 yhtei- sess(cid:228) selvityksess(cid:228) kuvataan ty(cid:246)llisyystilannetta yhteis(cid:246)ss(cid:228) ja tarkastellaan j(cid:228)senvaltioiden toimia ty(cid:246)llisyyspolitiikan toteuttamiseksi vuodeksi 1999 mukaisesti. suuntaviivoista ty(cid:246)llisyyden (6) K(cid:246)lniss(cid:228) 3 ja 4 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 kokoontunut Eu- rooppa-neuvosto teki aloitteen Euroopan ty(cid:246)llisyyssopi- mukseksi, joka on kattava kokonaisvaltainen l(cid:228)hestymis- tapa ty(cid:246)llisyyspolitiikkaan ja jossa sovitetaan kesken(cid:228)(cid:228)n yhteen makrotalous-, rakenne- ja ty(cid:246)markkinapolitiikka. (7) Komission ehdotuksessa ty(cid:246)llisyyspolitiikan suuntavii- voiksi vuonna 2000 (3) tunnustetaan tarve lujittaa ty(cid:246)lli- syyspolitiikan puitteita. Siin(cid:228) esitet(cid:228)(cid:228)n kuitenkin ainoas- taan joitakin muutoksia, joilla suutaviivojen kohdenta- mista ja tavoitteellisuutta ter(cid:228)v(cid:246)itet(cid:228)(cid:228)n edelleen. (8) Ehk(cid:228)isevien ja aktiivisten toimien tarpeen pohjalta olisi edett(cid:228)v(cid:228) edunsaajien tehokkaaseen integroimiseen ty(cid:246)- markkinoiden osaksi, ei pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)liaikaisen tuetun toi- minnan tarjoamiseen. (9) On tarpeen parantaa tietoteknisi(cid:228) taitoja ja varustaa koulut tietokonein ja Internet-yhteyksin. (10) Suuntaviivojen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa on tarpeen entist(cid:228) t(cid:228)ysi- painoisemmin tunnustaa ty(cid:246)markkinaosapuolten, alue- ja paikallisviranomaisten sek(cid:228) muiden alueellisten ja paikal- listen kumppanien asema. (11) Julkisilla ty(cid:246)voimapalveluilla olisi oltava keskeinen asema ennaltaehk(cid:228)isyss(cid:228) ja aktivoinnissa samoin kuin paikallisten ty(cid:246)llist(cid:228)mistilaisuuksien kartoittamisessa ja paikallisten ty(cid:246)markkinoitten toiminnan paremmaksi toteuttamiseksi. (12) Ty(cid:246)llisyyden suuntaviivojen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano voi vaihdella niiden luonteen tai kohderyhm(cid:228)n samoin kuin j(cid:228)senvalti- oiden eri tilanteen mukaan. (13) J(cid:228)senvaltioiden on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti tar- peen ottaa ty(cid:246)llisyyden suuntaviivojen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa huomioon alueelliset olot, kunnioittaen samalla t(cid:228)ysin kansallisten tavoitteitten saavuttamista ja kansalaisten tasa- puolista kohtelua. (1) EYVL C 30, 28. 1. 1998, s. 1. (2) EYVL C 69, 12. 3. 1999, s. 2. (3) KOM(1999) 441 lopull. C 150 E/54 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 5. 2000 (14) J(cid:228)senvaltioiden liikevaihtoverolains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yhdenmu- kaistamisesta (cid:150) yhteinen arvonlis(cid:228)veroj(cid:228)rjestelm(cid:228): yhden- mukainen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytymisperuste 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1977 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 77/388/ETY (1), direktiivill(cid:228) sellaisena 1999/85/EY (2), s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n mahdollisuudesta kokeiluluon- teisesti soveltaa alennettua arvonlis(cid:228)verokantaa erityisen ty(cid:246)valtaisiin palveluihin. N(cid:228)iden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- noa olisi jotta voidaan arvioida erityisesti kansallisten aloitteitten vaikutuksia ty(cid:246)llist(cid:228)mismahdolli- suuksiin. on muutettuna tarkkailtava, kuin se (15) Ty(cid:246)nteko pime(cid:228)sti on ongelma, joka olisi otettava huomi- oon ty(cid:246)llisyyden suuntaviivojen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa. (16) Indikaattorij(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) on tarpeen kehitt(cid:228)(cid:228) edelleen aset- tamalla kansalliset tavoitteet, ottamalla huomioon j(cid:228)sen- valtioissa sovellettavat parhaat menettelytavat sek(cid:228) pa- rantamalla vaikutusten arvioinnissa k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) kvantitatii- visia ja kvalitatiivisia indikaattoreita ja tiedonkeruuj(cid:228)rjes- telmi(cid:228). (17) Ty(cid:246)llisyyspolitiikan suuntaviivoista on tarpeen tehd(cid:228) v(cid:228)li- arviointi vuoden 2000 aikana suuntaviivojen edelleen te- hostamiseksi ja lujittamiseksi nykyisen nelipilarirakenteen puitteissa. (18) Indikaattorien tukemat kohdennetut kansalliset selvitykset ovat olennainen edellytys muiden j(cid:228)senvaltioiden ja komis- sion tekem(cid:228)lle vertailuryhm(cid:228)arviolle, jolla arvioidaan kun- kin j(cid:228)senvaltion edistymist(cid:228) suuntaviivojen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- nossa. (19) Euroopan sosiaalirahaston panosta Euroopan ty(cid:246)llisyysst- rategiassa olisi tuotava esiin seuraavan ohjelmointikauden aikana. (20) Amsterdamissa 16 ja 17 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1997 kokoon- tunut Eurooppa-neuvosto t(cid:228)hdensi kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kehityst(cid:228) ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)kohtien sis(cid:228)llytt(cid:228)mist(cid:228) muihin yhteis(cid:246)n po- litiikkoihin ja j(cid:228)senvaltioita kehotetaan sen vuoksi sis(cid:228)llyt- t(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)m(cid:228) n(cid:228)k(cid:246)kohdat kansallisiin ty(cid:246)llisyysstrategioi- hinsa korostamalla ty(cid:246)paikkojen luomista ymp(cid:228)rist(cid:246)alalle, ON TEHNYT T˜M˜N P˜˜T(cid:214)KSEN: jossa esitet(cid:228)(cid:228)n katsaus t(cid:228)rkeimpiin toimiin vuoden 1999 kan- sallisten toimintasuunnitelmien t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta ja toiminnan tulokset sek(cid:228) ne kansalliseen toimintasuunnitel- t(cid:228)rkeimm(cid:228)t maan tehdyt mukautukset, joilla otetaan huomioon vuoden 2000 suuntaviivojen mukaiset muutokset. N(cid:228)iss(cid:228) selvityksiss(cid:228) on selostettava lis(cid:228)ksi, miten neuvoston vuoden 1999 suosituk- sia j(cid:228)senvaltioiden politiikan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta on noudatettu. 3 artikla Indikaattorit Komissiota ja j(cid:228)senvaltioita kehotetaan jatkamaan ja nopeutta- maan indikaattoreihin ja tiedonkeruuj(cid:228)rjestelmiin liittyvi(cid:228) toi- miaan, jotta yhteis(cid:246)n ja kansallisia tavoitteita voidaan laajentaa ja t(cid:228)sment(cid:228)(cid:228) edelleen. Huomioon olisi otettava my(cid:246)s j(cid:228)senval- tioissa sovellettavat parhaat menettelytavat. 4 artikla Yhteinen selvitys ty(cid:246)llisyydest(cid:228) arvioituaan Neuvosto toteaa, ett(cid:228) komissio antaa j(cid:228)senvaltioiden t(cid:228)yt(cid:228)n- j(cid:228)lkipuoliskolla t(cid:246)(cid:246)npanoselvitykset 2000 ehdotuksen yhteiseksi selvitykseksi ty(cid:246)llisyydest(cid:228), tarvit- taessa suosituksen neuvoston suosituksiksi j(cid:228)senvaltioille niiden ty(cid:246)llisyyspolitiikan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta sek(cid:228) luonnoksen ty(cid:246)lli- syyden suuntaviivoiksi vuodeksi 2001. syyskuun Neuvosto tekee j(cid:228)senvaltioiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoselvityksien pe- rusteella ja ty(cid:246)llisyyskomitean n(cid:228)kemyksi(cid:228) kuultuaan selvityk- sen siit(cid:228), miten j(cid:228)senvaltiot ovat panneet ty(cid:246)llisyyspolitiik- kaansa t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n ty(cid:246)llisyyspolitiikan suuntaviivojen perus- teella. Selvityksen tulosten perusteella neuvosto ja komissio laativat ensimm(cid:228)isess(cid:228) kohdassa tarkoitetun komission ehdo- tuksen pohjalta yhteisen vuosiselvityksen joulukuussa 2000 ko- koontuvalle Eurooppa-neuvostolle, jotta se voi tarkastella ty(cid:246)l- lisyystilannetta yhteis(cid:246)ss(cid:228) ja tehd(cid:228) siit(cid:228) p(cid:228)(cid:228)telmi(cid:228). 1 artikla 5 artikla Vuoden 2000 ty(cid:246)llisyyspolitiikan suuntaviivat Ty(cid:246)llisyyden suuntaviivat vuodeksi 2001 Hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n liitteen(cid:228) olevat suuntaviivat j(cid:228)senvaltioiden ty(cid:246)lli- syyspolitiikasta. Yhteinen selvitys Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmien kanssa on ty(cid:246)llisyyden suuntaviivojen vuodeksi 2001 perusta. 2 artikla Selvitykset kansallisista toimintasuunnitelmista Jokainen j(cid:228)senvaltio toimittaa neuvostolle ja komissiolle 1 p(cid:228)i- v(cid:228)(cid:228)n toukokuuta 2000 menness(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoselvityksen, 6 artikla Ty(cid:246)llisyyssopimus (1) EYVL L 145, 13. 6. 1977, s. 1. (2) EYVL L 277, 28. 10. 1999, s. 34. Ty(cid:246)llisyyspolitiikan suuntaviivojen ja talouspolitiikan laajojen suuntaviivojen johdonmukaisuus ja synergia Euroopan ty(cid:246)lli- syyssopimuksen puitteissa on varmistettava. 30. 5. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 150 E/55 7 artikla Ty(cid:246)markkinaosapuolet ja paikallisviranomaiset Ty(cid:246)markkinaosapuolia kaikilla tasoilla samoin kuin alue- ja pai- kallisviranomaisia kehotetaan osallistumaan t(cid:228)m(cid:228)n prosessin kaikkiin vaiheisiin sek(cid:228) antamaan toimivaltansa puitteissa pa- noksensa n(cid:228)iden suuntaviivojen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon ty(cid:246)llisyysti- lanteen parantamiseksi. T(cid:228)t(cid:228) osallistumista arvioidaan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)l- lisesti. 8 artikla Osoitus T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s on osoitettu kaikille j(cid:228)senvaltioille. LIITE TY(cid:214)LLISYYSDEN SUUNTAVIIVAT VUODEKSI 2000 I Parannetaan ty(cid:246)llisyytt(cid:228) (cid:151) Torjutaan nuorisoty(cid:246)tt(cid:246)myytt(cid:228) ja ehk(cid:228)ist(cid:228)(cid:228)n pitk(cid:228)aikaisty(cid:246)tt(cid:246)myytt(cid:228) Nuorisoty(cid:246)tt(cid:246)myyden ja pitk(cid:228)aikaisty(cid:246)tt(cid:246)myyden kasvun katkaisemiseksi, j(cid:228)senvaltioiden on pyritt(cid:228)v(cid:228) entist(cid:228) tehokkaammin kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ennaltaehk(cid:228)isevi(cid:228) ja ty(cid:246)llistyvyytt(cid:228) edist(cid:228)vi(cid:228) strategioita, jotka perustuvat yksil(cid:246)llisten tarpeiden varhaiseen tunnistamiseen. J(cid:228)senvaltion m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)m(cid:228)n, mutta enint(cid:228)(cid:228)n kolme vuotta kest(cid:228)v(cid:228)n ajanjakson kuluessa (ajanjakso voi olla pidempi, jos j(cid:228)senvaltiossa on erityisen paljon ty(cid:246)tt(cid:246)myytt(cid:228)) j(cid:228)senvaltiot varmistavat, ett(cid:228) (cid:151) kaikille ty(cid:246)tt(cid:246)mille nuorille tarjotaan uusi mahdollisuus, ennen kuin he ovat olleet kuusi kuukautta ty(cid:246)tt(cid:246)- min(cid:228), tarjoamalla heille koulutusta, uudelleenkoulutusta, ty(cid:246)harjoittelua, ty(cid:246)paikka tai muu ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) edist(cid:228)v(cid:228) toimenpide, mill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n saamaan heid(cid:228)t tosiasiallisesti ty(cid:246)markkinoille. (cid:151) my(cid:246)s ty(cid:246)tt(cid:246)mille aikuisille annetaan uusi mahdollisuus, ennen kuin he ovat olleet 12 kuukautta ty(cid:246)tt(cid:246)min(cid:228), jollain edell(cid:228) mainituista keinoista tai yleisemmin yksil(cid:246)llisell(cid:228) ammatinvalinnanohjauksella, mill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n saamaan heid(cid:228)t tosiasiallisesti ty(cid:246)markkinoille. N(cid:228)m(cid:228) ennaltaehk(cid:228)isev(cid:228)t ja ty(cid:246)llistyvyytt(cid:228) edist(cid:228)v(cid:228)t toimenpiteet olisi yhdistett(cid:228)v(cid:228) toimiin, joilla edistet(cid:228)(cid:228)n pitk(cid:228)- aikaisty(cid:246)tt(cid:246)mien paluuta ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden olisi edelleen nykyaikaistettava julkisia ty(cid:246)voimapalvelujaan voidakseen toteuttaa tehokkaasti ennaltaehk(cid:228)isev(cid:228)(cid:228) ja ty(cid:246)llist(cid:228)vyytt(cid:228) edist(cid:228)v(cid:228)(cid:228) strategiaa. (cid:151) Siirryt(cid:228)(cid:228)n passiivisista aktiivisiin toimenpiteisiin Etuus-, verotus- ja koulutusj(cid:228)rjestelmi(cid:228) on tarvittaessa tarkistettava ja muutettava niin, ett(cid:228) ne aktiivisesti edist(cid:228)v(cid:228)t ty(cid:246)llistyvyytt(cid:228). Lis(cid:228)ksi j(cid:228)rjestelmien olisi oltava vuorovaikutteisia, siten, ett(cid:228) ne kannustaisivat palaamaan ty(cid:246)mark- kinoille. Jokainen j(cid:228)senvaltio (cid:151) pyrkii antamaan huomattavasti aiempaa useammalle henkil(cid:246)lle mahdollisuuden osallistua aktiivisiin toimen- piteisiin, joilla edistet(cid:228)(cid:228)n heid(cid:228)n ty(cid:246)llistyvyytt(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)markkinoille p(cid:228)(cid:228)syn toteutumiseksi. Jotta koulutusta tai muita vastaavia toimenpiteit(cid:228) voidaan tarjota yh(cid:228) useammalle ty(cid:246)tt(cid:246)m(cid:228)lle, kukin j(cid:228)senvaltio asettaa l(cid:228)ht(cid:246)koh- tansa perusteella tavoitteekseen asteittain saavuttaa kolmen parhaiten onnistuneen j(cid:228)senvaltion keskiarvo, kuitenkin v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n 20 prosenttia. (cid:151) tarkistaa ja tarvittaessa muuttaa etuus- ja veroj(cid:228)rjestelm(cid:228)ns(cid:228) painotusta (cid:151) kannustaakseen ty(cid:246)tt(cid:246)mi(cid:228) ja ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)n ulkopuolella olevia hakemaan ty(cid:246)t(cid:228) tai osallistumaan ty(cid:246)llisty- vyytt(cid:228) edist(cid:228)viin toimiin ja kannustaakseen ty(cid:246)nantajia luomaan uusia ty(cid:246)paikkoja ja (cid:151) lis(cid:228)ksi on t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) kehitt(cid:228)(cid:228) ik(cid:228)(cid:228)ntymiseen liittyv(cid:228)(cid:228) toimintalinjaa, johon sis(cid:228)ltyisi asianmukaisia toimenpi- teit(cid:228), kuten ty(cid:246)kyvyn s(cid:228)ilytt(cid:228)minen, elinik(cid:228)inen oppiminen ja muut joustavat ty(cid:246)j(cid:228)rjestelyt, jotta ik(cid:228)(cid:228)n- tyv(cid:228)t ty(cid:246)ntekij(cid:228)t pystyv(cid:228)t edelleen osallistumaan aktiivisesti ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n. C 150 E/56 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 5. 2000 (cid:151) Kehitet(cid:228)(cid:228)n kumppanuuteen perustuvaa toimintatapaa J(cid:228)senvaltioiden toiminta ei yksin riit(cid:228) takaamaan toivottuja tuloksia ty(cid:246)llistyvyyden edist(cid:228)miseksi. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) (cid:151) ty(cid:246)markkinaosapuolia kehotetaan omalla vastuun ja toiminnan tasollaan mahdollisimman pian tekem(cid:228)(cid:228)n sopimuksia, joiden perusteella voidaan lis(cid:228)t(cid:228) mahdollisuuksia saada koulutusta, ty(cid:246)kokemusta ja harjoitte- lupaikkoja sek(cid:228) ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n muita ty(cid:246)llistyvyytt(cid:228) edist(cid:228)vi(cid:228) toimenpiteit(cid:228) nuorille ja aikuisille ty(cid:246)tt(cid:246)mille ja edist(cid:228)(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) ty(cid:246)markkinoille (cid:151) J(cid:228)senvaltiot ja ty(cid:246)markkinaosapuolet pyrkiv(cid:228)t ty(cid:246)voiman ammattitaidon ja sopeutumiskyvyn parantamiseksi kehitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n mahdollisuuksia elinik(cid:228)iseen oppimiseen erityisesti tieto- ja viestint(cid:228)tekniikan aloilla, ja kukin j(cid:228)senvaltio asettaa n(cid:228)ist(cid:228) toimenpiteist(cid:228) hy(cid:246)tyvien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) koskevan tavoitteen kansallisen tilanteensa mukai- sesti. On erityisen t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) tehd(cid:228) osallistuminen mahdollisimman helpoksi ik(cid:228)(cid:228)ntyville ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille. (cid:151) Helpotetaan siirtymist(cid:228) koulusta ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n Nuoren on vaikea p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) ty(cid:246)markkinoille, jos h(cid:228)n on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt koulunk(cid:228)yntins(cid:228) saamatta ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n siirtymiseen tarvittavia valmiuksia. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) j(cid:228)senvaltiot (cid:151) parantavat kouluj(cid:228)rjestelmiens(cid:228) laatua v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228)kseen huomattavasti koulunk(cid:228)ynnin keskeytt(cid:228)vien nuorten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Erityishuomiota olisi kiinnitett(cid:228)v(cid:228) nuoriin, joilla on oppimisvaikeuksia. (cid:151) varmistavat, ett(cid:228) nuorille annetaan paremmat valmiudet sopeutua tekniikan ja talouden muutoksiin ja ett(cid:228) heill(cid:228) on ty(cid:246)markkinoilla tarvittavia taitoja. J(cid:228)senvaltiot kiinnitt(cid:228)v(cid:228)t erityist(cid:228) huomiota oppisopimus- ja am- mattikoulutusj(cid:228)rjestelmiens(cid:228) kehitt(cid:228)miseen ja uudistamiseen tarvittaessa yhteisty(cid:246)ss(cid:228) ty(cid:246)markkinaosapuolten kanssa, oppilaiden ja opettajien atk-taitojen opetuksen kehitt(cid:228)miseen sek(cid:228) koulujen tietokoneistamiseen ja oppilaiden Internet-yhteyksien parantamiseen vuoden 2002 loppuun menness(cid:228). (cid:151) Edistet(cid:228)(cid:228)n kaikille avoimia ty(cid:246)markkinoita Monilla ryhmill(cid:228) ja henkil(cid:246)ill(cid:228) on erityisi(cid:228) vaikeuksia hankkia soveltuva ammattitaito, p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) ty(cid:246)markkinoille ja pysy(cid:228) siell(cid:228). Tarvitaan yhdenmukaisia toimintalinjoja, joilla edistet(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)iden ryhmien ja henkil(cid:246)iden osallistu- mista ty(cid:246)markkinoille ja torjutaan syrjint(cid:228)(cid:228). Kukin j(cid:228)senvaltio (cid:151) kiinnitt(cid:228)(cid:228) erityist(cid:228) huomiota vammaisten, kansallisten v(cid:228)hemmist(cid:246)jen ja muiden mahdollisesti toisia huonom- massa asemassa olevien ryhmien ja henkil(cid:246)iden tarpeisiin ja kehitt(cid:228)(cid:228) ehk(cid:228)isevi(cid:228) ja aktiivisia toimintalinjoja, joilla voidaan edist(cid:228)(cid:228) heid(cid:228)n osallistumistaan ty(cid:246)markkinoille. II Kehitet(cid:228)(cid:228)n yritt(cid:228)jyytt(cid:228) (cid:151) Helpotetaan yritysten perustamista ja toimintaa Uusien yritysten kehitys sek(cid:228) pienten ja keskisuurten (pk-) yritysten kasvu on olennaista ty(cid:246)paikkojen luomiseksi J(cid:228)senvaltioiden on edistett(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) kehityst(cid:228) parantamalla ja nuorten harjoittelumahdollisuuksien lis(cid:228)(cid:228)miseksi. tietoisuutta yritt(cid:228)jyydest(cid:228) kaikkialla yhteiskunnassa ja opinto-ohjelmissa. P(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n saavuttamiseksi on laadittava selke(cid:228)t, vakaat ja ennakoitavissa olevat s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t sek(cid:228) parannettava riskip(cid:228)(cid:228)oman markkinoiden kehitysedellytyksi(cid:228) ja p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) niille. J(cid:228)senvaltioiden pit(cid:228)isi my(cid:246)s kevent(cid:228)(cid:228) ja yksinkertaistaa pk-yritysten hallinnollisia ja verorasitteita. N(cid:228)m(cid:228) toimintalinjat tukevat j(cid:228)senvaltioiden pyrkimyst(cid:228) puuttua pime(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)h(cid:246)n. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) j(cid:228)senvaltiot (cid:151) pyrkiv(cid:228)t merkitt(cid:228)v(cid:228)sti v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yritysten ja erityisesti pk-yritysten yleiskustannuksia ja niihin kohdistuvia hallinnollisia rasitteita etenkin yrityst(cid:228) perustettaessa ja sen palkatessa uusia ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) (cid:151) edist(cid:228)v(cid:228)t ryhtymist(cid:228) itsen(cid:228)iseksi ammatinharjoittajaksi tarkastelemalla ja pyrkim(cid:228)ll(cid:228) siten v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n mah- dollisia varsinkin vero- ja sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) johtuvia esteit(cid:228) itsen(cid:228)iseksi ammatinharjoittajaksi ryhty- miselle tai pienyritysten perustamiselle sek(cid:228) kehitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) yritt(cid:228)j(cid:228)koulutusta ja erityisesti yritt(cid:228)jille ja yritt(cid:228)jiksi aikoville tarkoitettuja tukipalveluita. 30. 5. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 150 E/57 (cid:151) Hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n uudet mahdollisuudet luoda ty(cid:246)paikkoja Euroopan unioni voi parantaa ty(cid:246)llisyytt(cid:228) vain hy(cid:246)dynt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) tehokkaasti kaikkia ty(cid:246)llistymismahdollisuuksia, uutta teknologiaa ja innovaatioita. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) j(cid:228)senvaltiot (cid:151) edist(cid:228)v(cid:228)t toimenpiteit(cid:228), joilla hy(cid:246)dynnet(cid:228)(cid:228)n kaikki mahdollisuudet, joita tarjoutuu uusien ty(cid:246)paikkojen luo- misessa paikallistasolla, yhteis(cid:246)taloudessa ja erityisesti uusilla aloilla, joilla markkinat eiv(cid:228)t viel(cid:228) pysty t(cid:228)ytt(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n tarpeita, ja tutkivat t(cid:228)t(cid:228) vaikeuttavia esteit(cid:228) voidakseen v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) niit(cid:228). Paikallisten ja alueellisten viran- omaisten, alueellisten ja paikallisten yhteisty(cid:246)kumppaneiden sek(cid:228) ty(cid:246)markkinaosapuolten erityisasema ja vas- tuu on tunnustettava laajemmin ja sit(cid:228) on tuettava. Lis(cid:228)ksi olisi hy(cid:246)dynnett(cid:228)v(cid:228) julkisten ty(cid:246)voimapalvelujen asemaa paikallisten ty(cid:246)llistymismahdollisuuksien havaitsemisessa ja paikallisten ty(cid:246)markkinoiden toiminnan parantamisessa. (cid:151) kehitt(cid:228)v(cid:228)t edellytyksi(cid:228) palvelualan ja liike-el(cid:228)m(cid:228)n palveluiden ty(cid:246)llisyyspotentiaalin hy(cid:246)dynt(cid:228)miseksi ja uusien sek(cid:228) parempien ty(cid:246)paikkojen luomiseksi muun muassa tietoyhteiskuntaan ja ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojeluun liittyvill(cid:228) aloilla. (cid:151) Muutetaan verotusj(cid:228)rjestelm(cid:228) ty(cid:246)llisyytt(cid:228) edist(cid:228)v(cid:228)ksi Samalla k(cid:228)(cid:228)nnet(cid:228)(cid:228)n pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin kehitys, joka on johtanut ty(cid:246)n verotuksen ja pakollisten maksujen nousuun 35 prosentista vuonna 1980 yli 42 prosenttiin vuonna 1995. Kukin j(cid:228)senvaltio (cid:151) ottaa tarvittaessa ja omista l(cid:228)ht(cid:246)kohdistaan k(cid:228)sin tavoitteekseen v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) asteittain kokonaisverorasitusta ja soveltuvin osin ty(cid:246)h(cid:246)n kohdistuvaa verorasitusta ja v(cid:228)lillisi(cid:228) ty(cid:246)voimakustannuksia etenkin v(cid:228)h(cid:228)n ammatti- taitoa vaativan ja heikosti palkatun ty(cid:246)n osalta. T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan saa vaarantaa julkisen talouden terveh- dytt(cid:228)mist(cid:228) tai sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelmien taloudellista tasapainoa. Kukin j(cid:228)senvaltio tutkii tarvittaessa, onko aiheellista ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n energia- tai saastep(cid:228)(cid:228)st(cid:246)vero tai muu verotustoimenpide. III Parannetaan yritysten ja ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden sopeutumiskyky(cid:228) (cid:151) Nykyaikaistetaan ty(cid:246)n organisointia Ty(cid:246)n organisoinnin ja ty(cid:246)n muotojen nykyaikaistamiseksi pit(cid:228)isi saada aikaan kiinte(cid:228) kumppanuus kaikilla so- veltuvilla tasoilla (Euroopan, kansallinen, paikallinen sek(cid:228) ala- ja yrityskohtainen taso) seuraavasti: (cid:151) Ty(cid:246)markkinaosapuolia kehotetaan neuvottelemaan ja panemaan kaikilla asiaan kuuluvilla tasoilla t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n sopimuksia ty(cid:246)n organisoinnin nykyaikaistamiseksi my(cid:246)s joustavin ty(cid:246)j(cid:228)rjestelyin. Tavoitteena on tehd(cid:228) yri- tyksist(cid:228) tuottavia ja kilpailukykyisi(cid:228) sek(cid:228) saavuttaa tasapaino joustavuuden ja ty(cid:246)suhdeturvan v(cid:228)lill(cid:228). K(cid:228)sitel- t(cid:228)vi(cid:228) aiheita voisivat esimerkiksi olla koulutus ja uudelleenkoulutus sek(cid:228) uuden tekniikan, uusien ty(cid:246)skente- lymuotojen ja ty(cid:246)aikaan liittyvien asioiden omaksuminen, esimerkkein(cid:228) ty(cid:246)ajan ilmaiseminen vuotuisena ty(cid:246)aikana, ty(cid:246)ajan lyhent(cid:228)minen, ylity(cid:246)n v(cid:228)hent(cid:228)minen, osa-aikaty(cid:246)n kehitt(cid:228)minen sek(cid:228) mahdollisuus koulu- tus- ja sapattivapaaseen. (cid:151) Jokainen j(cid:228)senvaltio tarkastelee mahdollisuutta s(cid:228)(cid:228)t(cid:228)(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n joustavammista sopimusmuodoista ja ottaa t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) huomioon sen, ett(cid:228) ty(cid:246)n muodot vaihtelevat yh(cid:228) enemm(cid:228)n. Henkil(cid:246)ill(cid:228), joilla on t(cid:228)llainen ty(cid:246)sopimus, tulisi kuitenkin olla riitt(cid:228)v(cid:228) turva ja parempi ammattiasema yrityksen tarpeiden kanssa yhteensopivalla tavalla. (cid:151) Tuetaan yritysten sopeutumiskyky(cid:228) J(cid:228)senvaltiot ryhtyv(cid:228)t seuraaviin toimiin ammattitaidon parantamiseksi yrityksiss(cid:228): (cid:151) J(cid:228)senvaltiot tarkastelevat, mitk(cid:228) erityisesti verotuksesta johtuvat esteet vaikeuttavat investointeja henkil(cid:246)resurs- ja poistavat esteet tarvittaessa sek(cid:228) mahdollisesti antavat verohelpotuksia tai muutoin kannustavat seihin, yritysten sis(cid:228)isen koulutuksen kehitt(cid:228)miseen. J(cid:228)senvaltiot tarkastelevat my(cid:246)s uusia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ja tarkistavat nykyist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)ntely(cid:228) varmistaakseen, ett(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) osaltaan v(cid:228)hent(cid:228)v(cid:228)t ty(cid:246)llistyvyyden esteit(cid:228) ja lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t ty(cid:246)mark- kinoiden kyky(cid:228) sopeutua talouden rakennemuutokseen. IV Edistet(cid:228)(cid:228)n naisten ja miesten yht(cid:228)l(cid:228)isi(cid:228) mahdollisuuksia (cid:151) Otetaan tasa-arvon(cid:228)k(cid:246)kulma huomioon kaikessa toiminnassa (Gender mainstreaming) Naisilla on edelleen erityisi(cid:228) vaikeuksia p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n, edet(cid:228) urallaan ja sovittaa yhteen ty(cid:246)- ja perhe-el(cid:228)m(cid:228), ja heid(cid:228)n ansiotasonsa on edelleen alhaisempi kuin miehill(cid:228) keskim(cid:228)(cid:228)rin. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi on tarpeen muun muassa C 150 E/58 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 30. 5. 2000 (cid:151) varmistaa, ett(cid:228) naisille suunnattuja aktiivisia ty(cid:246)markkinatoimia toteutetaan suhteessa heid(cid:228)n osuuteensa ty(cid:246)tt(cid:246)mist(cid:228) (cid:151) v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) verohelpotuksista aiheutuvia esteit(cid:228) naisten hakeutumiselle ty(cid:246)markkinoille, milloin sellaisia ha- vaitaan (cid:151) kiinnitt(cid:228)(cid:228) erityist(cid:228) huomiota seikkoihin, jotka ovat esteen(cid:228) yksityisyritt(cid:228)jiksi tai itsen(cid:228)isiksi ammatinharjoit- tajiksi aikoville naisille (cid:151) varmistaa, ett(cid:228) naiset voivat hy(cid:246)ty(cid:228) joustavista ty(cid:246)n muodoista. T(cid:228)t(cid:228) varten j(cid:228)senvaltiot (cid:151) ottavat tasa-arvon(cid:228)k(cid:246)kulman huomioon ty(cid:246)llisyysstrategian kaikkia nelj(cid:228)(cid:228) pilaria koskevien suuntaviivojen toimeenpanossa. J(cid:228)senvaltioiden on luotava asianmukaiset tietojenkeruuj(cid:228)rjestelm(cid:228)t ja -menettelyt, jotta kehityst(cid:228) voidaan arvioida luotettavasti. (cid:151) Korjataan miesten ja naisten eriarvoinen asema J(cid:228)senvaltioiden ja ty(cid:246)markkinaosapuolten olisi osoitettava tahtonsa edist(cid:228)(cid:228) yht(cid:228)l(cid:228)isi(cid:228) mahdollisuuksia nostamalla naisten ty(cid:246)llisyysastetta. Niiden olisi my(cid:246)s kiinnitett(cid:228)v(cid:228) huomiota naisten ja miesten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ep(cid:228)tasapainoon tietyill(cid:228) aloilla ja tietyiss(cid:228) ammateissa sek(cid:228) naisten uramahdollisuuksien parantamiseen. J(cid:228)senvaltiot (cid:151) pyrkiv(cid:228)t kaventamaan naisten ja miesten ty(cid:246)tt(cid:246)myysasteen v(cid:228)list(cid:228) eroa tukemalla aktiivisesti naisten ty(cid:246)ss(cid:228)- k(cid:228)ynnin lis(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) ja pyrkiv(cid:228)t saamaan naisten ja miesten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n tasapainoon kaikilla aloilla ja kaikissa ammateissa. Ne edist(cid:228)v(cid:228)t periaatetta, jonka mukaan samasta tai samanarvoisesta ty(cid:246)st(cid:228) maksetaan samaa palkkaa, ja pyrkiv(cid:228)t v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n naisten ja miesten tuloeroja. Naisten ja miesten eriarvoisen aseman korjaa- miseksi j(cid:228)senvaltiot tarkastelevat mahdollisuuksia k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) naisten urakehityst(cid:228) edist(cid:228)vi(cid:228) toimia nykyist(cid:228) laa- jemmin. (cid:151) Ty(cid:246)- ja perhe-el(cid:228)m(cid:228) sovitetaan yhteen Politiikka, joka koskee sapattivapaita, vanhempainlomaa, osa-aikaty(cid:246)t(cid:228) ja joustavia ty(cid:246)j(cid:228)rjestelyj(cid:228), jotka ovat sek(cid:228) ty(cid:246)nantajien ett(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden etujen mukaisia, on eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228) sek(cid:228) naisten ett(cid:228) miesten kannalta. Alaa koskevien direktiivien ja ty(cid:246)markkinaosapuolten sopimusten soveltaminen olisi toteutettava k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) ripe(cid:228)m- min ja soveltamista pit(cid:228)isi seurata s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti. K(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) on oltava riitt(cid:228)v(cid:228)sti laadukkaita hoitopalveluja lapsille ja muille huollettaville, jotta tuetaan naisten ja miesten p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) ty(cid:246)markkinoille ja pysymist(cid:228) ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228). Perhevelvollisuuksien tasapuolinen jakaminen on t(cid:228)ss(cid:228) mieless(cid:228) ratkaisevan t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228). Yht(cid:228)l(cid:228)isten mahdollisuuksien vahvistamiseksi j(cid:228)senvaltiot ja ty(cid:246)markkinaosapuolet (cid:151) laativat, toteuttavat ja edist(cid:228)v(cid:228)t perhett(cid:228) tukevia politiikkoja, joihin kuuluvat kohtuuhintaiset, helposti saatavat ja laadukkaat lastenhoitopalvelut ja muut hoivapalvelut sek(cid:228) vanhempainlomia ja muita lomia koskevat j(cid:228)rjestelm(cid:228)t. (cid:151) Helpotetaan paluuta ty(cid:246)markkinoille Ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) poissaolon j(cid:228)lkeen ty(cid:246)markkinoille palaavien taidot ovat saattaneet vanhentua ja heill(cid:228) voi olla vaikeuksia p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) koulutukseen. J(cid:228)senvaltiot (cid:151) kiinnitt(cid:228)v(cid:228)t erityist(cid:228) huomiota niiden naisten ja miesten asemaan, jotka suunnittelevat paluuta ansioty(cid:246)h(cid:246)n oltuaan poissa ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)st(cid:228), ja tutkivat t(cid:228)t(cid:228) varten keinoja poistaa asteittain ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n paluun esteit(cid:228)