title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2292/99 af Reinhold Messner (Verts/ALE) til Kommissionen. Forlængelse af motorvejskoncessionerne i Italien.

eurovoc_concepts:
EU law
Italy
award of contract
competence of the Member States
motorway
national implementing measure
restriction on competition
service concession
sustainable mobility
transport planning

text: C 225 E/88 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Medlemsstaterne har ved (cid:129) for det meste bilaterale (cid:129) konventioner ordnet fordelingen af beskatnings- rettigheder i situationer, der ikke er af rent indenlandsk tilsnit. Ved konventionerne fordeles beskatnings- rettighederne blandt de berłrte medlemsstater p(cid:229) basis af resultaterne af bilaterale forhandlinger. Det generelle młnster er modellen til en bilateral konvention, som anbefales af Organisationen for (cid:216)konomisk Samarbejde og Udvikling (OECD). Artikel 18 i denne model er blevet valgt som artikel 18 i konventionen juli 1972. Den fasts(cid:230)tter, at pensioner og lignende vederlag, der mellem Danmark og Spanien af 3. udbetales til en i en kontraherende stat bosiddende person i forbindelse med tidligere besk(cid:230)ftigelse kun beskattes i denne medlemsstat, idet der dog kan v(cid:230)re forskellige regler for offentlige lłnninger og pensioner. Samme artikel fandtes i konventionen mellem Danmark og Portugal af 3. marts 1972. Danmark opsagde imidlertid denne konvention med virkning fra den 1. januar 1995, s(cid:229)ledes at Danmark ikke l(cid:230)ngere er forpligtet til at overlade Portugal eneretten til at beskatte danske pensioner til indvandrere. De to medlemsstater er uanset den omst(cid:230)ndighed, at der ikke l(cid:230)ngere foreligger nogen skattekonvention, bundet af EF-traktatens princip om fri bev(cid:230)gelighed for personer inden for F(cid:230)llesskabet om undg(cid:229)else og afskaffelse af dobbeltbeskatning, i det mindste ved at afskrive skat, der er betalt i den anden medlemsstat, p(cid:229) deres eget skattekrav. Kommissionen er vidende om tilf(cid:230)lde, hvor Portugal faktisk har afst(cid:229)et fra at anvende sine skatteregler p(cid:229) danske pensioner, der allerede er beskattet i Danmark. (2000/C 225 E/088) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2292/99 af Reinhold Messner (Verts/ALE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Forl(cid:230)ngelse af motorvejskoncessionerne i Italien Den italienske regering er ved at forl(cid:230)nge koncessionerne til alle motorvejsselskaberne. P(cid:229) grundlag af det s(cid:229)kaldte Ciampi-Costa-direktiv (1) kan motorvejskoncessionerne undtagelsesvis forl(cid:230)nges for at bil(cid:230)gge verserende tvister (manglende takstreguleringer, anerkendelse af det arbejde, der blev udfłrt i forbindelse med verdensmesterskaberne i fodbold i 1990 og Christoffer Columbus-festlighederne i 1992, andre eventuelle tvister, som stadsadvokaturen skal anmodes om at udtale sig om). I denne forbindelse skal aftalerne eller de forskrifter, der regulerer forholdet mellem staten og de koncessionerede selskaber, revideres senest den 31. december 1999. Hvis man ser bort fra aftalen med Autostrade A/S, har regeringen hidtil undertegnet 7 ud af 19 aftaler om forl(cid:230)ngelse (2). Disse er nu til behandling i Revisionsretten. Udkastet til standardaftale mellem ANAS (det italienske statsejede vejselskab) og de koncessionerede selskaber, som indeholder bestemmelser vedrłrende tvister, takster, finansieringsplan, investeringer og kontraktlige klausuler, er ikke engang blevet forelagt Revisionsretten! Med henblik p(cid:229) forl(cid:230)ngelsen af de 19 lire i nye motorvejsinfrastrukturer, koncessioner planl(cid:230)gges der investeringer svarende til 11. 418 mia. hvoraf nogle ikke engang er blevet godkendt, hvorved den nationale lovgivning (3) overtr(cid:230)des, og den igangv(cid:230)rende udarbejdelse af den generelle transportplan głres virkningslłs. Med forl(cid:230)ngelsen overskrider mange af disse koncessioner i łvrigt det tidsrum p(cid:229) 30 (cid:229)r, der er foreskrevet i loven (4). Den nye lov om civilbeskyttelse foreskriver bl. a. , at de koncessionerede selskaber skal słrge for sikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med motorvejstunnelerne, hvilket p(cid:229) kort sigt vil nłdvendiggłre en revision af de koncessi- oner, der er under forhandling (5). 1. Mener Kommissionen ikke, at fornyelsen af disse koncessioner er i strid med direktiv 92/50/E(cid:216)F, 93/ idet der ikke er blevet udskrevet et offentligt udbud p(cid:229) europ(cid:230)isk plan 37/E(cid:216)F og 89/440/E(cid:216)F, vedrłrende tildelingen af koncessionerne (6)? 2. Mener Kommissionen ikke, at de nye infrastrukturarbejder har til form(cid:229)l at begrunde den auto- matiske forl(cid:230)ngelse af koncessionerne og dermed motorvejsmonopolerne? 3. Mener Kommissionen ikke, at det er absolut nłdvendigt, at det italienske system vedrłrende motorvejskoncessioner tages op til revision inden tildeling af eventuelle forl(cid:230)ngelser, s(cid:229)ledes at det europ(cid:230)iske regels(cid:230)t vedrłrende offentlige kontrakter kan gennemfłres fuldt ud (7) 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/89 Hvordan kan Kommissionen godkende s(cid:229)danne forl(cid:230)ngelser, som głr det nyttelłst at udarbejde en 4. generel transportplan for at gennemfłre f(cid:230)llesskabsretningslinjerne for en velafbalanceret fordeling af trafikarterne og en nedsk(cid:230)ring af den motoriserede trafik? (1) Jf. direktiv fra Ministeriet for offentlige arbejder og Ministeriet for finanser, budget og łkonomisk planl(cid:230)gning af 20. 10. 1998, protokol nr. 011790/Finansministerium. (2) Aftalerne er indg(cid:229)et med Venenzia-Padova, l(cid:146)Autostrada dei Fiori, la RAV, l(cid:146)Ativa, la Torino-Milano, la Serravalle og (3) la Brennero SpA. Forl(cid:230)ngelserne str(cid:230)kker sig over maksimum 12 (cid:229)r. Ifłlge den g(cid:230)ldende lovgivning er det ikke tilladt de koncessionerede selskaber og ANAS at bygge nye motorvejs- str(cid:230)kninger, hvis det ikke udtrykkeligt er godkendt ved lov. Lov nr. 376 af 13. 8. 1975 er s(cid:229)ledes stadig g(cid:230)ldende. I artikel 18a beordres en suspension af nye motorveje, motorvejsstr(cid:230)kninger og tunneler, og der kr(cid:230)ves en samlet reform af ordningen vedrłrende motorvejskoncessioner. Denne reform er aldrig blev gennemfłrt. (5) (4) Denne tidsfrist fastsl(cid:229)s i alle bestemmelser fra 1955 til i dag og bekr(cid:230)ftes i de nyligt vedtagne regler for entrepriser (lov nr. 109/94 samordnet med lov nr. 415/98). Denne absolutte tidsfrist g(cid:230)lder naturligvis ogs(cid:229) for forl(cid:230)ngelse af en koncession. Jf. lov nr. 226 af 13. 7. 1999, artikel 8a, stk. 4, der foreskriver, at de koncessionerede selskaber skal słrge for de nłdvendige foranstaltninger via henl(cid:230)ggelser, der er fastlagt i finansplanerne, som s(cid:229)ledes vil blive reguleret senest om 6 m(cid:229)neder. EFT L 209 af 24. 7. 1992, EFT L 199 af 9. 8. 1993 og EFT L 268 af 15. 9. 1989. I henhold til direktiv 89/440/E(cid:216)F tildeles koncessionerne for offentlige arbejder p(cid:229) almindelig vis via proceduren for ikke-offentlig licitation, mens direktiv 93/37/E(cid:216)F foreskriver anvendelse af europ(cid:230)isk udbud i forbindelse med tildeling af koncessioner for byggeri og forvaltning. (6) (7) Denne sektor har siden 1975 ventet p(cid:229) en reform. Dengang konstaterede Odorisio-kommissionen, der var nedsat af Ministeriet for offentlige arbejder, selskabernes voksende g(cid:230)ld, og konstruktionen af nye motorvejsstr(cid:230)kninger blev stoppet (lov nr. 376 af 13. 8. 1975). Denne lov foreskrev tillige, at der skulle vedtages en lov om omstrukturering af hele systemet inden 1980, hvilket imidlertid aldrig fandt sted. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (20. januar 2000) Kommissionen har indledt to nye procedurer vedrłrende forl(cid:230)ngelsen af motorvejskoncessionerne i Italien. Den har kontaktet de italienske myndigheder for at belyse de forskellige aspekter af spłrgsm(cid:229)let. Disse sager vil blive drłftet med de p(cid:229)g(cid:230)ldende myndigheder p(cid:229) et młde, der inden l(cid:230)nge vil blive afholdt i Rom. Kommissionen har desuden forhłrt sig hos samtlige medlemsstater om den nuv(cid:230)rende situation med hensyn til motorvejskoncessioner for at danne sig et overblik over dette problem og dets vigtige łkonomiske og sociale aspekter. Hvis der afslłres overtr(cid:230)delser af EU-retten, vil Kommissionen undersłge sagen p(cid:229) grundlag af den i EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169) fastsatte procedure. idet den fremmer Kommissionen er i hłj grad involveret udviklingen af transportsystemer, som er effektive og miljłvenlige og samtidig sikre og samfundsm(cid:230)ssigt acceptable. I handlingsprogrammet »B(cid:230)redygtig mobilitet: fremtidsperspektiver« er der redegjort for de initiativer, Kommissionen agter af tage i den forbindelse. Ansvaret for udarbejdelsen af de nationale rammeprogrammer for transport og infrastrukturer tilfalder dog medlemsstaterne. Det p(cid:229)hviler Kommis- sionen at sikre overholdelse af den p(cid:229)g(cid:230)ldende EU-lovgivning. »b(cid:230)redygtig mobilitet« i F(cid:230)llesskabet, i (2000/C 225 E/089) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2293/99 af Reinhold Messner (Verts/ALE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Forl(cid:230)ngelse af Koncessionen til det italienske selskab Autostrade SpA Den italienske regering har pr. dekret forl(cid:230)nget koncessionen til selskabet Autostrade fra 2018 til 2038 (1) p(cid:229) trods af negative udtalelser fra Revisionsretten og konkurrence- og markedstilsynet (Antitrust) (2). Dette har foranlediget Revisionsretten til at registrere de relevante ministerielle dekreter med forbehold, hvilket er en procedure, som kr(cid:230)ver en udtalelse fra det italienske parlament. Denne udtalelse er imidlertid aldrig blevet fremsat (3). Baggrunden for de negative udtalelser er uanvendeligheden af den generelle tyve-(cid:229)rige


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2276/99 af Cristiana Muscardini (UEN) til Rådet. Kontrolmyndighed vedrørende Internet-steder.

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/41 I en konkret sag baseres beslutningen p(cid:229) en sammenligning mellem indvandrerens kvalifikationer med uddannelsen for det erhverv, han łnsker at udłve, i det p(cid:229)g(cid:230)ldende v(cid:230)rtsland (den nationale lovgivning finder anvendelse i dette tilf(cid:230)lde). V(cid:230)rtslandet tager ogs(cid:229) hensyn til erhvervenes aktivitetsomr(cid:229)der i de to medlemsstater. Vurderingen af de faktiske forhold i en konkret sag henhłrer under de nationale myndig- heders kompetence og skal ske efter den i direktiverne fastsatte procedure, dvs. at der navnlig skal tr(cid:230)ffes en begrundet beslutning senest fire m(cid:229)neder efter, at samtlige akter vedrłrende indvandreren er forelagt den kompetente myndighed. At betegnelserne for to erhverv i to forskellige medlemsstater ligner hinanden, er kun et fingerpeg om, at de er identiske. Det er nemlig indholdet, dvs. det p(cid:229)g(cid:230)ldende erhvervs aktivitetsomr(cid:229)de, og ikke dets betegnelse, der er bestemmende for, hvilket erhverv der er tale om i de to medlemsstater. Hvis forskellene er for store, er der muligvis tale om to forskellige erhverv i de p(cid:229)g(cid:230)ldende to medlemsstater, og i s(cid:229) fald finder den generelle ordning ikke anvendelse. Er der ikke tale om en s(cid:229)dan undtagelse, kan indvandreren, hvis der er v(cid:230)sentlige forskelle mellem uddannelserne i de to medlemsstater, blive anmodet om at underkaste sig foranstaltninger til udligning af disse forskelle. I den sag, der her henvises til, p(cid:229)hviler det den p(cid:229)g(cid:230)ldende i givet fald at głre sine krav g(cid:230)ldende i v(cid:230)rtslandet i henhold til dettes retsregler og vurdere, hvorvidt det er hensigtsm(cid:230)ssigt at appellere sagen. Ovenn(cid:230)vnte direktiv giver indvandreren mulighed for at appellere beslutningen i henhold til nationale retsregler. Ifłlge oplysninger fra de tyske myndigheder kan den p(cid:229)g(cid:230)ldende desuden anmode om at f(cid:229) beslutningen taget op til fornyet behandling i sundhedsministeriet (Gesundheitsministerium) i den delstat, hvor den er truffet. (1) EFT L 19 af 24. 1. 1989. (2000/C 303 E/037) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2276/99 af Cristiana Muscardini (UEN) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Kontrolmyndighed vedrłrende Internet-steder Kan Den Europ(cid:230)iske Union p(cid:229) baggrund af det łgede antal Internet-steder, hvor man l(cid:230)rer at fremstille kemiske stoffer, skaffe sig krigsmateriel og f(cid:229) r(cid:229)dighed over błrn til seksuelt misbrug, oprette en myndighed, som kan evaluere alle Internet-steder og fastl(cid:230)ge dem, som (cid:229)benlyst er i modstrid med medlemsstaternes love og fłlgelig undersłge de nłdvendige foranstaltninger til at forhindre, at man gennem Internettet overtr(cid:230)der vore love og beg(cid:229)r kriminelle handlinger? Svar (10. /11. april 2000) Den Europ(cid:230)iske Union deler det (cid:230)rede medlems bet(cid:230)nkelighed med hensyn til udbredelsen af Internet- steder, der indeholder oplysninger, som tilskynder til kriminel adf(cid:230)rd. Europol har s(cid:229)ledes af Den Europ(cid:230)iske Union f(cid:229)et til opgave at bek(cid:230)mpe »Internet-kriminalitet«, for s(cid:229) vidt s(cid:229)dan kriminalitet falder inden for dens mandat. Europol har v(cid:230)ret operationel siden den 1. juli 1999 og er allerede aktiv inden for bek(cid:230)mpelse af ulovlig narkotikahandel og menneskehandel, herunder udnyttelse af mindre(cid:229)rige samt fremstilling, salg eller distribution af błrnepornografisk materiale, inden for de m(cid:229)ls(cid:230)tninger, der er beskrevet i Europol-konventionen. (1) (2). Uafh(cid:230)ngigt af de forhold, der henhłrer under Europols kompetence, er medlemsstaterne ansvarlige for kontrollen med de oplysninger, der er til r(cid:229)dighed p(cid:229) Internettet. En udbyder er allerede blevet retsforfulgt for at have huset et sted, som udsendte ulovlige oplysninger. Som anfłrt i svar p(cid:229) forespłrgsel nr. H-0202/97 (fra Anne McIntosh) till(cid:230)gger R(cid:229)det spłrgsm(cid:229)let om kontrol med oplysninger, der udsendes via Internet, den allerstłrste betydning, samtidig med at det słger at forene kontrollen af de oplysninger, der er til r(cid:229)dighed p(cid:229) stederne, med de generelle principper om informationsfriheden. C 303 E/42 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Der ikke planer om at indfłre en europ(cid:230)isk kontrolmyndighed. Den Europ(cid:230)iske Union stłtter imidlertid medlemsstaterne i deres aktioner gennem specifikke foranstaltninger til forbedring af det retlige samarbejde p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Der er navnlig tale om et udkast til f(cid:230)lles aktion til bek(cid:230)mpelse af błrnepornografi p(cid:229) Internettet; R(cid:229)dets formandskab har besluttet at hłre Europa-Parlamentet herom inden Amsterdam- traktatens ikrafttr(cid:230)den; denne f(cid:230)lles aktion skal (cid:230)ndres til en afgłrelse, som R(cid:229)det skal hłre Europa- Parlamentet om i henhold til artikel 39 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union. Det (cid:230)rede medlem skal dog v(cid:230)re opm(cid:230)rksom p(cid:229), at til direktiv om visse aspekter af den elektroniske handel p(cid:229) det internationale marked indeholder bestemmelser, der begr(cid:230)nser udbydernes ansvar. forslaget Endelig har R(cid:229)det vedtaget en f(cid:230)lles holdning, fastlagt af medlemsstaterne, der skal forsvares under forhandlingerne i Europar(cid:229)det om en konvention om edb-kriminalitet, herunder bek(cid:230)mpelse af straf- feretslige overtr(cid:230)delser beg(cid:229)et via Internettet. januar 1999 I samme (cid:229)nd har Europa-Parlamentet og R(cid:229)det med beslutning nr. 276/1999/EF af 25. vedtaget en fler(cid:229)rig EF-handlingsplan til Internettet ved bek(cid:230)mpelse af ulovligt og skadeligt indhold p(cid:229) globale net. Denne handlingsplan, der lłber over en periode fra 1. januar 1999 til 31. december 2002, har en finansiel ramme for gennemfłrelsen p(cid:229) 25 mio. EUR. fremme af en mere sikker anvendelse af (1) Artikel 2 i R(cid:229)dets retsakt af 26. juli 1995 om udarbejdelse af en konvention, p(cid:229) grundlag af artikel K. 3 i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union, om oprettelse af en europ(cid:230)isk politienhed (EFT C 316 af 27. 11. 1995, s. 5). (2) Artikel 1 i R(cid:229)dets afgłrelse af 3. december 1998 om udvidelse af definitionen af forbrydelsen menneskehandel i bilaget til Europol-konventionen (EFT C 26 af 30. 1. 1999, s. 21). (2000/C 303 E/038) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2277/99 af Inger Sch(cid:246)rling (Verts/ALE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Erhvervelse af et sommerhus i et andet land Tidligere har de fleste lande haft begr(cid:230)nsninger for udl(cid:230)ndinges ret til at erhverve fast ejendom i landet. Sverige har indtil (cid:229)rsskiftet haft en undtagelse fra denne regel, men samtlige partier st(cid:229)r nu samlet for at afskaffe disse restriktioner. De problemer, som kan opst(cid:229), og som p(cid:229) sigt m(cid:229) lłses, er, at huspriserne i attraktive omr(cid:229)de kan stige i den grad, at dem med fast bop(cid:230)l i landet f(cid:229)r problemer med at konkurrere om ejendommene. I l(cid:230)ngden kan dette indeb(cid:230)re, at samfund uddłr for kun at live op i sommerm(cid:229)nederne. Navnlig mange kommuner ved kysten er meget bekymret over denne udvikling. Ifłlge en dom fra EF-Domstolen i sommer kan lovgivning med et lokalpolitisk form(cid:229)l godkendes, s(cid:229)fremt visse foruds(cid:230)tninger er opfyldt. Den m(cid:229) blandt andet ikke v(cid:230)re diskriminerende eller strengere end, hvad der kr(cid:230)ves for, at m(cid:229)let kan n(cid:229)s. Hvilke er efter Kommissionens mening acceptable regional- eller lokalpolitiske hensyn, som medlems- staterne kan tage? Hvad skal form(cid:229)let med disse v(cid:230)re? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Frederik Bolkestein (4. februar 2000) EF-traktatens artikel 56 (tidligere artikel 73 B) siger, at »alle restriktioner for kapitalbev(cid:230)gelser mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem medlemsstaterne og tredjelande [er] forbudt«. Denne regel g(cid:230)lder ikke-hjemmehłrendes kłb af fast ejendom, da et s(cid:229)dant kłb er en kapitalbev(cid:230)gelse. EF-traktaten inde- holder nogle undtagelser fra denne generelle regel. Relevante i denne sammenh(cid:230)ng er artikel 58 (tidligere artikel 73 D), som giver medlemsstaterne mulighed for »at tr(cid:230)ffe foranstaltninger, der er begrundet i hensynet til den offentlige orden eller den offentlige sikkerhed«. Men samme artikel siger desuden, at


title: Regolamento (CE) n. 2629/1999 della Commissione, del 13 dicembre 1999, che stabilisce regole per la gestione e la ripartizione dei contingenti tessili istituiti per il 2000 dal regolamento (CE) n. 517/94 del Consiglio

eurovoc_concepts:
import policy
management
market-sharing agreement
quantitative restriction
textile product
third country

text: L 321/8 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 14. 12. 1999 REGOLAMENTO (CE) N. 2629/1999 DELLA COMMISSIONE del 13 dicembre 1999 che stabilisce regole per la gestione e la ripartizione dei contingenti tessili istituiti per il 2000 dal regolamento (CE) n. 517/94 del Consiglio LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 517/94 del Consiglio, del 7 marzo 1994, che concerne il regime comune applicabile alle importa- zioni di prodotti tessili da taluni paesi terzi, non contemplato da accordi bilaterali, da protocolli o da altre disposizioni né da altro regime comunitario specifico in materia di importa- zioni (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 2452/ 1999 della Commissione (2), in particolare l'articolo 17, para- grafi 3 e 6, l'articolo 21, paragrafi 2 e 3, in combinato disposto con l'articolo 25, paragrafo 3, (1) (2) (3) (4) (5) considerando che il Consiglio ha istituito, con regola- mento (CE) n. 517/94, contingenti quantitativi all'impor- tazione di determinati prodotti tessili originari di taluni paesi terzi e ha previsto, all'articolo 17, paragrafo 2, di detto regolamento, che tali contingenti siano assegnati nell'ordine cronologico di ricevimento delle notifiche degli Stati membri secondo il criterio «chi arriva per primo ha la precedenza»; considerando che l'articolo 17, paragrafo 3, del regola- mento (CE) n. 517/94 consente, in determinate circo- stanze, di ricorrere a metodi di assegnazione diversi da quello basato esclusivamente sull'ordine cronologico di ricevimento delle notifiche degli Stati membri, nonché di suddividere i contingenti in frazioni o di riservare parte di un limite quantitativo specifico alle domande corre- date della prova di precedenti risultati in materia d'im- portazione; considerando inoltre che, per evitare di perturbare inde- bitamente la continuità degli scambi, sembra opportuno adottare, prima che inizi l'anno contingentale, le moda- lità di gestione e di ripartizione dei contingenti istituiti per il 2000 a norma del regolamento (CE) n. 517/94; considerando che le misure contenute nel regolamento (CE) n. 2650/98 della Commissione (3), che stabilisce regole specifiche di gestione e di ripartizione per taluni contingenti quantitativi tessili istituiti per il 1999 dal regolamento (CE) n. 517/94, si sono dimostrate soddi- sfacenti; considerando quindi che si ritiene opportuno rendere meno rigido il metodo di assegnazione basato sull'ordine cronologico di ricevimento delle notifiche degli Stati membri secondo il principio «chi arriva per primo ha la precedenza», in modo da soddisfare il maggior numero (6) (7) (8) possibile di operatori, limitando a un massimale i quan- titativi attribuiti a ciascuno di essi; considerando, tuttavia, che occorre garantire, per quanto possibile, una certa continuità degli scambi commerciali e che, a tal fine, si ritiene opportuno, anche per una gestione efficace dei contingenti, consentire agli opera- tori di presentare una prima domanda di autorizzazione d'importazione per il 2000, a concorrenza dei quantita- tivi importati, per ciascuna categoria tessile e per ciascun paese terzo, nel corso del 1999; considerando che, per un'utilizzazione ottimale dei contingenti, occorre autorizzare gli operatori a presen- tare, dopo aver utilizzato il 50 % di una licenza, una nuova domanda di licenza non superiore a un quantita- tivo predeterminato, in questione rimangano quantitativi disponibili; sempreché nei contingenti considerando che, ai fini di una buona gestione, occorre fissare la durata di validità delle autorizzazioni d'impor- tazione a nove mesi a decorrere dalla data di rilascio e autorizzare gli Stati membri a rilasciare le autorizza- zioni, previa notifica della decisione della Commissione, solo a condizione che l'operatore interessato possa dimostrare l'esistenza di un contratto e certifichi, tranne i casi in cui ciò sia espressamente previsto, di non aver già beneficiato all'interno della Comunità, per le cate- gorie e i paesi in questione, di un'autorizzazione d'im- portazione a norma del presente regolamento; che, tuttavia, le autorità nazionali competenti sono autoriz- zate a prorogare di tre mesi e fino al 31 marzo 2001, su richiesta degli la validità delle licenze il cui grado di utilizzazione è almeno del 50 % al momento della richiesta di proroga; importatori interessati, (9) considerando che, ai fini di ovviare ad eventuali problemi causati dalle possibili ripercussioni del mille- nium bug sui sistemi informatici, le autorizzazioni d'im- portazione dovranno cominciare ad essere rilasciate nel dicembre 1999; (10) considerando che le misure contenute nel presente rego- lamento sono conformi al parere espresso dal comitato istituito dal regolamento (CE) n. 517/94, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 (1) GU L 67 del 10. 3. 1994, pag. 1. (2) GU L 307 del 2. 12. 1999, pag. 14. (3) GU L 335 del 10. 12. 1998, pag. 43. Il presente regolamento stabilisce alcune regole specifiche rela- tive alla gestione dei contingenti quantitativi istituiti dal regola- mento (CE) n. 517/94 e applicabili nel 2000. 14. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 321/9 Articolo 2 Articolo 4 I contingenti di cui all'articolo 1 e agli allegati III B e IV del regolamento (CE) n. 517/94 sono assegnati in base all'ordine cronologico in cui la Commissione riceve le notifiche degli Stati membri relative alle domande dei singoli operatori per quantitativi che non devono superare i massimali fissati, per ogni operatore, nell'allegato al presente regolamento, secondo il principio «chi arriva per primo ha la precedenza». Tuttavia, detti massimali non si applicano agli operatori che, al momento della loro prima domanda a titolo del 2000 per ciascuna categoria e per ciascun paese terzo, possono dimo- strare alle autorità nazionali competenti, in base alle licenze d'importazione concesse loro per il 1999, di avere effettiva- mente importato dallo stesso paese terzo quantitativi superiori ai massimali stabiliti per la medesima categoria. Il quantitativo che le autorità competenti possono autorizzate per questi operatori non dovrà superare, nei limiti dei quantitativi dispo- nibili, quello effettivamente importato nel 1999 dallo stesso paese terzo e per la stessa categoria. Articolo 3 Un importatore che abbia utilizzato una licenza per almeno il 50 % del quantitativo attribuitogli a norma del presente regola- mento può presentare, per la stessa categoria e lo stesso paese d'origine, una nuova domanda di licenza per quantitativi non in allegato, sempreché nel superiori ai massimali contingente rimangano quantitativi disponibili. indicati Le autorizzazioni d'importazione possono essere presentate alla Commissione a decorrere dal 20 dicembre 1999 alle 10. 00, ora di Bruxelles. Le autorizzazioni d'importazione hanno validità di nove mesi a decorrere dalla data di rilascio e comunque solo a partire dal 1o gennaio 2000 e non oltre il 31 dicembre 2000. Sulle autorizzazioni rilasciate prima del 1o gennaio 2000, le autorità nazionali competenti dovranno specificare nell'area 13 (indicazioni «La presente autorizzazione è valida dal 1o gennaio 2000». supplementari): le autorità nazionali Tuttavia, su richiesta dell'importatore, competenti sono autorizzate a prorogare di tre mesi, ma comunque non oltre il 31 marzo 2001, la validità delle licenze il cui grado di utilizzazione è almeno del 50 % al momento della domanda di proroga. Le autorizzazioni d'importazione saranno concesse dalle auto- rità competenti degli Stati membri, previa notifica della deci- sione della Commissione, a condizione che l'operatore interes- sato possa dimostrare l'esistenza di un contratto e, fatto salvo il disposto dell'articolo 3, certifichi mediante dichiarazione scritta di non avere già beneficiato all'interno della Comunità, per la categoria e per il paese interessati, di un'autorizzazione d'im- portazione rilasciata in esecuzione del presente regolamento. Articolo 5 Il presente regolamento entra in vigore il 1o gennaio 2000. L'articolo 4 è applicabile a partire dal 20 dicembre 1999. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 13 dicembre 1999. Per la Commissione Pascal LAMY Membro della Commissione L 321/10 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 14. 12. 1999 ALLEGATO Massimali di cui all'articolo 2 Paese Categoria Unità Massimale Corea del Nord 1 2 3 4 5 6 7 8 9 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 24 26 27 28 29 31 36 37 39 59 61 68 69 70 73 74 75 76 77 78 83 87 chilogrammi chilogrammi chilogrammi pezzi pezzi pezzi pezzi pezzi chilogrammi paia pezzi pezzi pezzi pezzi pezzi chilogrammi pezzi chilogrammi pezzi pezzi pezzi pezzi pezzi pezzi pezzi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi pezzi pezzi pezzi pezzi pezzi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 2 500 2 500 5 000 5 000 14. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 321/11 Paese Categoria Unità Massimale Corea del Nord (segue) Repubblica di Bosnia-Erzegovina Croazia Repubblica federale di Iugoslavia 109 117 118 142 151A 151B 161 1 2 2a 3 5 6 7 8 9 15 16 67 1 2 2a 3 5 6 7 8 9 15 16 67 1 2 2a 3 5 6 7 8 9 15 16 67 chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi pezzi pezzi pezzi pezzi chilogrammi pezzi pezzi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi pezzi pezzi pezzi pezzi chilogrammi pezzi pezzi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi chilogrammi pezzi pezzi pezzi pezzi chilogrammi pezzi pezzi chilogrammi 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 20 000 20 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 20 000 20 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 20 000 20 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000


title: PERGUNTA ESCRITA E-2292/99 apresentada por Reinhold Messner (Verts/ALE) à Comissão. Prorrogação das concessões relativas às auto-estradas em Itália.

text: C 225 E/88 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 Por meio de conven(cid:231)ıes, na sua maioria bilaterais, os Estados-membros chegaram a acordos sobre a distribui(cid:231)ªo dos direitos de imposi(cid:231)ªo em situa(cid:231)ıes que nªo sªo exclusivamente nacionais. A reparti(cid:231)ªo do direito de imposi(cid:231)ªo fiscal entre os Estados interessados Ø o resultado de negocia(cid:231)ıes bilaterais. O modelo geralmente seguido para tais conven(cid:231)ıes Ø o modelo de conven(cid:231)ªo bilateral recomendado pela Organiza- (cid:231)ªo de Coopera(cid:231)ªo e de Desenvolvimento Econ(cid:243)micos (OCDE). O artigo 18o desse modelo foi retomado como artigo 18o da conven(cid:231)ªo celebrada entre a Dinamarca e a Espanha a 3 de Julho de 1972. Este artigo estabelece que, com excep(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes aplicÆveis (cid:224)s remunera(cid:231)ıes e pensıes do sector pœblico, as pensıes e outras remunera(cid:231)ıes semelhantes pagas a um residente de um Estado contratante tendo em conta a sua actividade profissional precedente, devem ser tributadas apenas nesse Estado-membro. O mesmo artigo foi inclu(cid:237)do na conven(cid:231)ªo entre a Dinamarca e Portugal de 3 de Mar(cid:231)o de 1972. Todavia, esta conven(cid:231)ªo foi denunciada pela Dinamarca com efeitos a partir de 1 de Janeiro de 1995 de modo que a Dinamarca deixou de ser obrigada a conceder a Portugal o direito exclusivo de tributar as pensıes recebidas pelos seus emigrantes em Portugal. Apesar da ausŒncia de uma conven(cid:231)ªo em matØria fiscal, os dois Estados-membros sªo obrigados, em aplica(cid:231)ªo do princ(cid:237)pio de livre circula(cid:231)ªo na Comunidade, estabelecido no Tratado CE, a evitar e eliminar uma dupla tributa(cid:231)ªo, deduzindo pelo menos os impostos pagos num outro Estado-membro da sua pr(cid:243)pria carga fiscal. Chegaram ao conhecimento da Comissªo casos em que Portugal se absteve efectivamente de aplicar o seu regime fiscal (cid:224)s pensıes dinamarquesas jÆ tributadas na Dinamarca. (2000/C 225 E/088) PERGUNTA ESCRITA E-2292/99 apresentada por Reinhold Messner (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Prorroga(cid:231)ªo das concessıes relativas (cid:224)s auto-estradas em ItÆlia O Governo italiano procede actualmente (cid:224) prorroga(cid:231)ªo das concessıes a todas as empresas gestoras de auto-estradas. Com base na chamada «directiva Ciampi-Costa» (1), poderªo ser prorrogadas, a t(cid:237)tulo excepcional, as concessıes relativas (cid:224)s auto-estradas para poderem ser resolvidos os contenciosos em curso (nªo realiza(cid:231)ªo de ajustamentos tarifÆrios, reconhecimento das obras realizadas por ocasiªo do «Mundial 90» e das comemora(cid:231)ıes «Colombiane 92», bem como outros contenciosos sobre os quais serÆ solicitado o parecer dos (cid:243)rgªos incumbidos pelo Estado para o efeito). Recorda-se que os acordos ou os actos que regem a rela(cid:231)ªo entre o Estado e as concessionÆrias, deverªo ser revistos atØ 31 de Dezembro de 1999. Excluindo o acordo com a empresa «Autostrade SpA», o Governo assinou atØ ao momento 7 acordos de prorroga(cid:231)ªo das 19 restantes (2), presentemente em exame no Tribunal de Contas. Contudo, o acordo-tipo entre a ANAS (agŒncia nacional aut(cid:243)noma das estradas) e as empresas concessionÆrias, com base no qual deverªo ser calculados e quantificados contenciosos, tarifas, plano financeiro, investimentos e clÆusulas contratuais, nªo foi sequer submetido (cid:224) aprecia(cid:231)ªo do Tribunal de Contas! Para justificar a prorroga(cid:231)ªo das 19 concessıes, estªo previstos investimentos de cerca de 11. 418 mil milhıes de liras em novas infra-estruturas rodoviÆrias, algumas das quais nªo foram ainda autorizadas, o que se opıe (cid:224) legisla(cid:231)ªo nacional (3) e invalida a elabora(cid:231)ªo, jÆ em curso, do Plano Geral dos Transportes. AlØm disso, com a prorroga(cid:231)ªo, muitas destas concessıes ultrapassarªo a dura(cid:231)ªo mÆxima de 30 anos prevista na lei (4). AlØm disso, a nova lei em matØria de protec(cid:231)ªo civil prevŒ, nomeadamente, a tomada de medidas de seguran(cid:231)a nos tœneis por parte das empresas concessionÆrias, o que implicarÆ, a breve prazo, uma revisªo das concessıes durante a vigŒncia do acordo (5). Nªo considera a Comissªo que a prorroga(cid:231)ªo das concessıes em questªo se opıe (cid:224)s Directivas 1. 95/50/CEE, 93/37/CEE e 89/440/CEE na medida em que nªo foi lan(cid:231)ado um concurso pœblico europeu para a adjudica(cid:231)ªo das concessıes (6)? Nªo considera a Comissªo que as novas obras sªo utilizadas para justificar a prorroga(cid:231)ªo automÆticas 2. das concessıes e, consequentemente, a continua(cid:231)ªo dos monop(cid:243)lios das auto-estradas? 3. Nªo considera a Comissªo que, antes de se proceder a qualquer prorroga(cid:231)ªo, seria sobretudo necessÆrio reformar o sector italiano das concessıes relativas (cid:224)s auto-estradas por forma a que o mesmo se possa adaptar plenamente (cid:224) normativa europeia em matØria de concursos pœblicos (7)? 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/89 Como pode a Comissªo aceitar estas prorroga(cid:231)ıes, na medida em que invalidam os trabalhos de 4. prepara(cid:231)ªo de um Plano Geral dos Transportes que transponha as disposi(cid:231)ıes comunitÆrias em matØria de reequil(cid:237)brio modal e de redu(cid:231)ªo do trÆfego rodoviÆrio? (1) Vide directiva do Ministro das Obras Pœblicas, em concerta(cid:231)ªo com o Ministro do Tesouro, do Or(cid:231)amento e da Programa(cid:231)ªo Econ(cid:243)mica, de 20. 10. 1998, protocolo no 011790/MinistØrio do Tesouro. (2) Os acordos em questªo dizem respeito (cid:224)s empresas concessionÆrias Venezia-Padova, Autostrada dei Fiori, Ativa, Torino-Milano, Serravalle e Brennero SpA. (3) A legisla(cid:231)ªo em vigor apenas permite (cid:224)s empresas concessionÆrias e (cid:224) ANAS a realiza(cid:231)ªo de novas auto-estradas se forem autorizadas por lei. Com efeito, permanece de aplica(cid:231)ªo a lei no 376, de 13. 8. 1975, cujo artigo 18o bis estabelecia a suspensªo da constru(cid:231)ªo de novas auto-estradas, tro(cid:231)os de auto-estradas ou tœneis e solicitava uma reforma global do sistema das concessionÆrias de auto-estradas, reforma essa que nunca foi realizada. Este limite de tempo Ø reiterado em todas as normativas promulgadas a partir de 1955 e reconfirmado na recente legisla(cid:231)ªo em matØria de concursos para adjudica(cid:231)ªo (lei 109/94, em conjuga(cid:231)ªo com a lei 415/98). Este limite absoluto aplica-se tambØm, obviamente, (cid:224)s prorroga(cid:231)ıes das concessıes. (4) (6) (5) Vide no 4 do artigo 8o bis da lei no 226, de 13. 7. 1999, que estabelece que as interven(cid:231)ıes serªo asseguradas pelas empresas concessionÆrias com as necessÆrias previsıes nos planos financeiros, os quais deverªo ser adaptados no prazo de seis meses. JO L 209 de 24. 7. 1992, JO L 199 de 9. 8. 1993 e JO L 268 de 15. 9. 1989. Com base na Directiva 89/440/CEE, as concessıes de obras pœblicas sªo adjudicadas, em princ(cid:237)pio, segundo o procedimento da licita(cid:231)ªo privada, enquanto a Directiva 93/37/CEE prevŒ o recurso ao concurso pœblico europeu para a adjudica(cid:231)ªo da concessªo de constru(cid:231)ªo e gestªo. Este sector aguarda uma reforma desde 1975, ano em que, na sequŒncia da Comissªo Odorisio institu(cid:237)da pelo MinistØrio das Obras Pœblicas, foi constatado o endividamento crescente das empresas e suspensa a realiza(cid:231)ªo de novos tro(cid:231)os de auto-estradas (lei no 376 de 13. 8. 1975). A lei de suspensªo previa igualmente a aprova(cid:231)ªo de uma lei de reforma global do sistema atØ 1980, o que nunca ocorreu. (7) Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (20 de Janeiro de 2000) A Comissªo abriu dois novos processos respeitantes (cid:224) prorroga(cid:231)ªo das concessıes relativas (cid:224)s auto-estradas em ItÆlia e estÆ em contacto com as entidades italianas competentes para esclarecer os vÆrios aspectos da questªo. Estes casos serªo discutidos numa reuniªo com as referidas entidades, que em breve terÆ lugar em Roma. Por outro lado, a Comissªo interrogou todos os Estados-membros acerca da situa(cid:231)ªo existente em matØria de concessıes relativas a auto-estradas, para obter uma visªo de conjunto sobre este problema, que se reveste de aspectos econ(cid:243)micos e sociais significativos. Nos casos em que possam vir a detectar-se infrac(cid:231)ıes do direito comunitÆrio, a Comissªo nªo deixarÆ de instruir o dossier, no (cid:226)mbito do processo previsto no artigo 226o (ex-artigo 169o) do Tratado CE. A Comissªo estÆ plenamente empenhada na promo(cid:231)ªo da «mobilidade sustentÆvel» no seio da Comuni- dade, encorajando o desenvolvimento de sistemas de transporte eficazes e respeitadores do ambiente, mas tambØm seguros e socialmente aceitÆveis. O programa de ac(cid:231)ªo «Mobilidade SustentÆvel: Perspectivas para o Futuro» especifica as iniciativas que a Comissªo pretende levar a cabo neste sentido. Contudo, o desenvolvimento dos programas-quadro nacionais em matØria de transportes e infra-estruturas de trans- portes Ø da responsabilidade dos Estados-membros. Compete (cid:224) Comissªo assegurar o respeito pela legisla(cid:231)ªo comunitÆria em causa. (2000/C 225 E/089) PERGUNTA ESCRITA E-2293/99 apresentada por Reinhold Messner (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Prorroga(cid:231)ªo da concessªo adjudicada (cid:224) empresa italiana «Autostrade SpA» O Governo italiano aprovou por decreto a prorroga(cid:231)ªo da concessªo adjudicada (cid:224) empresa «Autostrade SpA» de 2018 a 2038 (1), nªo obstante os pareceres negativos do Tribunal de Contas e da Autoridade da ConcorrŒncia e do Mercado (Antitrust) (2) que levaram o Tribunal a proceder ao registo com reserva dos decretos ministeriais pertinentes, procedimento que prevŒ a consulta do Parlamento italiano. Ora, o Parlamento nunca se pronunciou sobre o assunto (3). Os referidos pareceres negativos fundamentam-se na


title: Решение на Съвета от 13 декември 1999 година за пълно прилагане на достиженията на правото на ЕС от Шенген в Гърция

eurovoc_concepts:
Greece
Schengen Agreement
application of EU law
border control
free movement of goods
free movement of persons

formats: html pdf print xhtml

text: 44 BG Официален вестник на Европейския съюз 11/т. 20 31999D0848 21. 12. 1999 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 327/58 РЕШЕНИЕ НА СЪВЕТА от 13 декември 1999 година за пълно прилагане на достиженията на правото на ЕС от Шенген в Гърция (1999/848/ЕО) СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взе предвид член 2, параграф 2 от Протокола за включване на достиженията на правото на ЕС от Шенген в рамките на Европей- ския съюз, като взе предвид решението на изпълнителния комитет от 16 септември 1998 г. , с което се създава Постоянен комитет за прилагане на Шенгенското споразумение, като взе предвид решението, прието от Комитета на постоянните представители на 30 юни 1999 г. , с което се създава ad hoc коми- тет за Гърция, с оглед на решенията на изпълнителния комитет за Шенген от 7 октомври 1997 г. (SCH/Com-ex (97) 29 rev 2) и от 16 декем- ври 1998 г. (SCH/Com-ex (98) 49 rev 3), (1) (2) като има предвид, че бяха осъществени посещения, с които беше установено, че са изпълнени в задоволителна степен изискванията за личен състав и оборудване, обучение на персонала за граничен контрол и надзор и координация между съответните служби; като има предвид, че са изпълнени условията, позволяващи преустановяването на контрола по отношение на лицата по вътрешните граници с Гърция от 1 януари 2000 г. , РЕШИ: правото на ЕС от Шенген, ще бъде преустановен в периода от 1 януари 2000 г. до 26 март 2000 г. Настоящото решение се прилага от 1 януари 2000 г. по отношение на вътрешния морски трафик в пристанищата. Датите за премахване на граничния контрол по вътрешните полети за и от Гърция ще бъдат договорени между Гърция и всяка заинтересована държава-членка от 1 януари 2000 г. по отношение на летищата, където това е технически възможно. Във всички случаи контролът ще бъде преустановен най-късно на 26 март 2000 г. Въпросните държави-членки ще съобщят на Съвета и на Комисията мерките, които са взели за изпълнението на настоящото решение. Член 2 Работната група за оценка на Шенген проверява през 2000 г. пълното прилагане на достиженията на правото на ЕС от Шенген в Гърция и разглежда мерките, които могат да се окажат необходими. Член 3 1. Настоящото решение влиза в сила в деня на приемането му. 2. То се публикува в Официален вестник на Европейските общ- ности. Съставено в Брюксел на 13 декември 1999 година. Член 1 Контролът на лицата по вътрешните граници между Гърция и държавите-членки, които прилагат напълно достиженията на За Съвета Председател S. HASSI


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2321/99 van Michl Ebner (PPE-DE) aan de Commissie. Europese burger- en vrijwilligersdienst.

eurovoc_concepts:
EU action
European Union
alternative service
equal treatment
national service
voluntary military service

text: 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/99 Verder heeft de Commissie in 1997 een evaluatie gemaakt van de wetenschappelijke studies en door de betreffende milieus uitgebrachte adviezen, met name wat het werken met de muis betreft. Volgens de resultaten van deze evaluatie worden deze aspecten voldoende in Richtlijn 90/270/EEG behandeld, met name in punt 1d) van de bijlage dat een voldoende groot werkvlak voorschrijft om onder meer een flexibele opstelling van de accessoires (bijvoorbeeld de muis) en een comfortabele houding voor de werknemers mogelijk te maken. Wat de verstelbaarheid van de werktafels in de hoogte betreft, bevat Richtlijn 90/270/EEG geen minimumvoorschriften terzake maar bepaalt eerder dat de werkstoel in de hoogte verstelbaar moet zijn en dat de hoogte en de hellingshoek van de rugleuning verstelbaar moeten zijn. Met het oog op de evaluatie van de behoeften van een eventuele communautaire actie betreffende de risicofactoren voor de aandoeningen van de bovenste ledematen is de terzake door het Europees Agent- schap voor de veiligheid en de gezondheid op het werk verzamelde informatie bovendien voor advies voorgelegd aan het Raadgevend ComitØ voor de veiligheid, de hygiºne en de gezondheidsbescherming op de arbeidsplaats. Zodra het advies door het comitØ is uitgebracht, zal de Commissie de nodige initiatieven nemen. (1) PB L 156 van 21. 6. 1990. (2000/C 225 E/099) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2321/99 van Michl Ebner (PPE-DE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Europese burger- en vrijwilligersdienst In een groot aantal lidstaten is de militaire dienstplicht afgeschaft of is althans een discussie gaande over de hervorming van de verplichte militaire dienst. Het Europees Parlement heeft reeds op 22 september 1995 een resolutie goedgekeurd over de oprichting van een Europese burgerdienst, waarin het de Commissie verzoekt met een voorstel te komen over de instelling van een Europese civiele dienstplicht. Kan de Commissie mededelen of zij de mogelijkheid overweegt initiatieven en maatregelen te ontwikkelen met het oog op de instelling van een civiele en solidariteitsdienst van drie tot vier maanden, die voor alle vrouwen en mannen dient te gelden? Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie (28 januari 2000) Een programma voor een Europese civiele en solidariteitsdienst is vastgesteld bij Besluit nr. 1686/98/EG van het Parlement en de Raad van 20 juli 1998 tot vaststelling van het communautaire actieprogramma (cid:132)Europees vrijwilligerswerk voor jongeren(cid:148) (1). Het programma heeft de volgende doelstellingen (artikel 1): ((cid:133))Het is bedoeld om, met inachtneming van het beginsel van gelijke kansen voor mannen en vrouwen, de mobiliteit en solidariteit van jongeren in het kader van een actief burgerschap te stimuleren, een informele onderwijservaring in verscheidene activiteitssectoren te bevorderen en jongeren in staat te stellen deze ervaring op te doen, waardoor een basis voor hun toekomstoriºntatie kan worden gelegd, alsmede hun actieve bijdrage aan democratie, tolerantie en solidariteit als idealen in de context van de opbouw van Europa en aan de samenwerking tussen de Europese Unie en derde landen te bevorderen via hun deelneming aan transnationale activiteiten ten dienste van de samen- leving. Er zij echter op gewezen dat het Europees vrijwilligerswerk niet bedoeld is ter vervanging van de militaire of alternatieve dienst die overeenkomstig het subsidiariteitsbeginsel onder de verantwoordelijkheid van de lidstaten valt. In dit verband luidt overweging 21 van het besluit als volgt: Overwegende dat de activiteiten van het Europees vrijwilligerswerk niet bedoeld zijn ter vervanging van de militaire dienst, van alternatieve dienstformules voor met name gewetensbezwaarden en van de verplichte burgerdienst die in verscheidene lidstaten bestaan((cid:133)). De activiteiten van het Europees vrijwilligerswerk zullen vanaf het jaar 2000 worden voortgezet in het kader van het communautaire actieprogramma JEUGD (2), waarover thans wordt onderhandeld. C 225 E/100 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 De Commissie heeft onlangs de opdracht gegeven tot de uitvoering van een vergelijkende analyse en beschrijving van alle burgerdienstprojecten (cid:129) waaronder die welke een alternatief voor de militaire dienst zijn (cid:129) in de lidstaten. Op grond van de resultaten daarvan (cid:129) die in de tweede helft van het jaar beschikbaar moeten zijn (cid:129) moeten de mogelijkheden worden vastgesteld voor de totstandbrenging van synergieºn tussen de nationale burgerdienstprojecten en het Europees vrijwilligerswerk. (1) (2) PB L 214 van 31. 7. 1998. PB C 210 van 22. 7. 1999. (2000/C 225 E/100) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2322/99 van Daniela Raschhofer (NI) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Overeenkomst voor wetenschappelijke en technologische samenwerking tussen de Europese Gemeenschap en de Republiek Argentiniº De Commissie doet een voorstel voor de sluiting van een overeenkomst voor wetenschappelijke en technologische samenwerking met de Republiek Argentiniº. In het kader van deze overeenkomst dient de samenwerking en de uitwisseling van ideeºn op het gebied van onderzoek en ontwikkeling te worden ge(cid:239)ntensiveerd. Zoals ook de Begrotingscommissie reeds heeft vastgesteld, dient de Commissie over het voorstel meer gedetailleerde informatie te verstrekken. Zonder een antwoord op de volgende vragen is een serieuze behandeling van het voorstel niet mogelijk: 1. Welke financiºle bijdrage leveren de Argentijnse partners tot de onderzoeksactiviteiten? 2. Zijn er analysen van de baten en de kostenefficiºntie van dergelijke internationale samenwerkings- overeenkomsten? Zo ja, wat zijn daarvan de uitkomsten? 3. Hoe zijn onderzoekers en wetenschappers, dan wel ambtenaren en ander overheidspersoneel bij deze samenwerkingsovereenkomst betrokken? 4. Bestrijkt de overeenkomst ook het onderzoek op het gebied van de biotechnologie c. q. de militaire biotechnologie? (2000/C 225 E/101) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2323/99 van Daniela Raschhofer (NI) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Overeenkomst over wetenschappelijke en technologische samenwerking tussen de Europese Gemeenschap en de Volksrepubliek China De Commissie doet een voorstel voor de sluiting van een overeenkomst voor wetenschappelijke en technologische samenwerking met de Volksrepubliek China. In het kader van deze overeenkomst dient de samenwerking en de uitwisseling van ideeºn op het gebied van onderzoek en ontwikkeling te worden ge(cid:239)ntensiveerd. Zoals ook de Begrotingscommissie reeds heeft vastgesteld, dient de Commissie over het voorstel meer gedetailleerde informatie te verstrekken. Zonder een antwoord op de volgende vragen is een serieuze behandeling van het voorstel niet mogelijk: 1. Welke financiºle bijdrage leveren de Chinese partners tot de onderzoeksactiviteiten? 2. Zijn er analysen van de baten en de kostenefficiºntie van dergelijke internationale samenwerkings- overeenkomsten? Zo ja, wat zijn daarvan de uitkomsten?


title: PREGUNTA ESCRITA E-2305/99 de SIR Robert Atkins (PPE-DE) a la Comisión. Efecto 2000 en los aeropuertos.

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) PREGUNTA ESCRITA P-2267/99 de SIR Robert Atkins (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (24 de noviembre de 1999) Asunto: Problemas ocasionados por el efecto 2000 en los aeropuertos ¿QuØ medidas ha tomado o piensa tomar la Comisi(cid:243)n para garantizar que todos los aeropuertos internacionales situados en el territorio de los Estados miembros se hallen protegidos de la amenaza que representa el llamado «efecto 2000»? (2000/C 219 E/166) PREGUNTA ESCRITA E-2303/99 de SIR Robert Atkins (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Efecto 2000 en los aeropuertos ¿EstÆ satisfecha la Comisi(cid:243)n con el grado de protecci(cid:243)n de los viajeros de la UE en los aeropuertos internacionales frente a la amenaza del llamado «efecto 2000»? (2000/C 219 E/167) PREGUNTA ESCRITA E-2304/99 de SIR Robert Atkins (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Efecto 2000 en los aeropuertos ¿Piensa publicar la Comisi(cid:243)n algœn informe sobre la amenaza que supone para los equipos informÆticos de los aeropuertos internacionales el llamado «efecto 2000»? (2000/C 219 E/168) PREGUNTA ESCRITA E-2305/99 de SIR Robert Atkins (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Efecto 2000 en los aeropuertos ¿CuÆntos de los aeropuertos internacionales de la UE han procedido a los ajustes necesarios para evitar los perjuicios, riesgos o retrasos que el llamado «efecto 2000» puede ocasionar a pasajeros y mercanc(cid:237)as? Respuesta comœn a las preguntas escritas P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 y E-2305/99 dada por la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) La funci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n en materia de transporte aØreo y aeropuertos, como ocurre con otros sectores a los que afecta el efecto 2000, es fundamentalmente facilitar la difusi(cid:243)n de informaci(cid:243)n. De acuerdo con la competencia nacional existente en la materia y con el principio de subsidiariedad, la principal responsa- bilidad por lo que se refiere al problema del efecto 2000 en los aeropuertos corresponde a las autoridades aeroportuarias y a las autoridades nacionales de la aviaci(cid:243)n civil. Las normas de seguridad se acuerdan a nivel internacional, son aplicables en todo el mundo y corresponde a los Estados miembros el cumpli- miento de las reglas y normas que afectan a los aeropuertos. Existe una serie de organizaciones internacionales con responsabilidades en la materia. C 219 E/134 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 Internacional (OACI) ha establecido una serie de criterios de La Organizaci(cid:243)n de la Aviaci(cid:243)n Civil evaluaci(cid:243)n del efecto 2000 en los servicios de trÆfico aØreo, aeropuertos y operadores de naves y ha invitado a sus Estados miembros a efectuar una evaluaci(cid:243)n de la adecuaci(cid:243)n al aæo 2000 y a suministrar informaci(cid:243)n sobre el estado de adaptaci(cid:243)n de sus servicios. Esta informaci(cid:243)n se encuentra a disposici(cid:243)n de las personas habilitadas y la OACI ha presentado pœblicamente un informe sobre la adaptaci(cid:243)n del conjunto de los miembros de la organizaci(cid:243)n a los problemas del efecto 2000. Eurocontrol estÆ centrando sus esfuerzos en la puesta a punto de un plan de emergencia. Ha creado, en colaboraci(cid:243)n con la OACI, una unidad de coordinaci(cid:243)n europea de recogida y difusi(cid:243)n de la informaci(cid:243)n en los pa(cid:237)ses del Ærea europea con el fin de introducir acciones correctivas de las medidas operativas de urgencia en caso de fallos en los sistemas de gesti(cid:243)n del trÆfico aØreo. Dicha unidad se ubicarÆ en la unidad de trÆfico aØreo central de Eurocontrol, en Bruselas, y funcionarÆ los d(cid:237)as 31 de diciembre de 1999 y 1 de enero de 2000. AdemÆs de la iniciativa de la OACI, la Conferencia Europea de la Aviaci(cid:243)n Civil (CEAC) ha examinado los aspectos legales por lo que respecta a las acciones a adoptar en caso de que se produjeran problemas como consecuencia de la no adaptaci(cid:243)n al efecto 2000, y por lo que se refiere a las limitaciones de las operaciones en los casos en los que no hay informaci(cid:243)n disponible sobre el grado de adecuaci(cid:243)n o hay indicios de no adaptaci(cid:243)n. Se ha elaborado un procedimiento comœn para dirigirse a aquØllos Estados cuya informaci(cid:243)n se considera inadecuada con el fin de resolver los temas pendientes. La situaci(cid:243)n se examinarÆ en un futuro muy pr(cid:243)ximo y, si fuera oportuno, se estudiarÆ la acci(cid:243)n oportuna. La Asociaci(cid:243)n de Transporte AØreo Internacional (IATA) en cooperaci(cid:243)n con el Consejo Internacional de Aeropuertos (ACI), elabor(cid:243) un plan para la industria puesto en marcha en junio de 1998 cuyos ejes principales son la sensibilizaci(cid:243)n, el la recopilaci(cid:243)n de informaci(cid:243)n sobre la adecuaci(cid:243)n de cara al 2000 y el apoyo a planes de emergencia. A travØs de la IATA, las l(cid:237)neas aØreas han desarrollado un programa que incluye sistemas de gesti(cid:243)n del trÆfico aØreo y aeropuertos, aviones y fabricantes de motores y equipos electr(cid:243)nicos. fomento de la cooperaci(cid:243)n en la industria, Sobre la base de la informaci(cid:243)n y los informes recibidos, por ejemplo, los informes de los representantes de organizaciones internacionales pœblicas y privadas durante el seminario organizado por la Comisi(cid:243)n los d(cid:237)as 29 y 30 de septiembre de 1999, la Comisi(cid:243)n considera que la industria de la aviaci(cid:243)n europea se encuentra en una fase muy avanzada de preparaci(cid:243)n frente a los posibles problemas que pueda plantear el efecto 2000 en los pa(cid:237)ses europeos, de acuerdo con los planes de conformidad y de emergencia. Dichos planes cubren de forma satisfactoria todos los problemas en materia de seguridad. No obstante, no pueden excluirse problemas de capacidad en los d(cid:237)as posteriores a la fecha del 1 de enero de 2000. Por lo que se refiere a los aeropuertos internacionales de los Estados miembros, la informaci(cid:243)n disponible indica que se han llevado a cabo o estÆn en curso planes pormenorizados de estudio y soluci(cid:243)n de los problemas planteados por el efecto 2000 que se concluirÆn con Øxito en el plazo previsto. Cabe mencionar que, tal como se solicit(cid:243) en el Consejo de Colonia, en julio de 1999 se cre(cid:243) un grupo de trabajo de alto nivel en relaci(cid:243)n con el cambio de fecha. Sus reuniones mensuales se continuarÆn a lo largo del presente aæo con el fin de tratar los distintos aspectos del efecto 2000. (2000/C 219 E/169) PREGUNTA ESCRITA E-2269/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Riesgos derivados del uso de productos mØdicos de PVC con gran contenido en DEHP Tras la retirada de juguetes fabricados a base de PVC, una nueva denuncia de Greenpeace hace referencia a productos mØdicos -como son las botellas de sangre o sueros o las utilizadas en la alimentaci(cid:243)n parenteral- que contienen el mismo material, cuyo contenido en DEHP es 800 veces superior a los l(cid:237)mites permitidos y que se utilizan con much(cid:237)sima frecuencia en los centros hospitalarios


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2303/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione. Problemi posti agli aeroporti dalla Bomba del 2000.

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2267/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Problemi derivanti dal «Millennium Bug» negli aeroporti (24 novembre 1999) Pu(cid:242) la Commissione precisare le misure gi(cid:224) adottate o da adottare per assicurare che gli aeroporti territorio degli Stati membri siano al sicuro dalla minaccia del cosiddetto internazionali posti sul «Millennium Bug»? (2000/C 219 E/166) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2303/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Problemi posti agli aeroporti dalla «Bomba del 2000» (13 dicembre 1999) ¨ convinta la Commissione che la sicurezza e l(cid:146)incolumit(cid:224) dei viaggiatori UE siano protetti negli aeroporti internazionali dalla minaccia rappresentata dalla cosiddetta «bomba del 2000»? (2000/C 219 E/167) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2304/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Problemi posti agli aeroporti dalla «Bomba del 2000» (13 dicembre 1999) Intende la Commissione pubblicare relazioni sulla minaccia per le attrezzature degli aeroporti internazio- nali rappresentata dalla cosiddetta «bomba del 2000»? (2000/C 219 E/168) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2305/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Problemi posti agli aeroporti dalla «Bomba del 2000» (13 dicembre 1999) Quanti aeroporti internazionali all(cid:146)interno dell(cid:146)UE hanno proceduto agli adeguamenti necessari per evitare i danni, i pericoli o i ritardi che potrebbero essere causati al trasporto passeggeri e merci dalla cosiddetta «bomba del 2000»? Risposta comune data dalla sig. ra de Palacio in nome della Commissione alle interrogazioni scritte P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 e E-2305/99 (16 dicembre 1999) Il ruolo della Commissione nel settore dei trasporti aerei e degli aeroporti, come anche in altri settori dove la questione dell(cid:146)anno 2000 (Y2K) Ł rilevante, Ł essenzialmente quello di facilitare la diffusione di la informazioni. Conformemente alle competenze nazionali esistenti e al principio di sussidiariet(cid:224), responsabilit(cid:224) principale di trattare il problema Y2K relativamente agli aeroporti, spetta alle autorit(cid:224) aeroportuali e alle autorit(cid:224) nazionali dell(cid:146)aviazione civile. La regolamentazione di sicurezza Ł internazio- nalmente riconosciuta su base mondiale e gli Stati membri devono garantire la conformit(cid:224) alle regole e ai regolamenti applicabili agli aeroporti. Alcune organizzazioni internazionali hanno un ruolo da svolgere in relazione alle loro competenze


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2322/99 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione. Accordo di cooperazione scientifica e tecnologica tra la CE e la Repubblica argentina.

eurovoc_concepts:
Argentina
China
Community budget
EU financing
Russia
biotechnology
cooperation agreement (EU)
cost-effectiveness analysis
military research
operation of the Institutions
scientific cooperation
technical cooperation

text: C 225 E/100 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 i sistemi di Recentemente la Commissione ha avviato un(cid:146)analisi e una descrizione comparata di tutti servizio civile, compresi quelli alternativi al servizio militare, esistenti negli Stati membri. I risultati, che si prevede saranno disponibili nel secondo semestre di quest(cid:146)anno, dovranno individuare la possibilit(cid:224) di creare sinergie tra i sistemi nazionali di servizio civile ed il servizio volontario europeo. (1) GU L 214 del 31. 7. 1998. (2) GU C 210 del 22. 7. 1999. (2000/C 225 E/100) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2322/99 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Accordo di cooperazione scientifica e tecnologica tra la CE e la Repubblica argentina La Commissione propone la conclusione di un accordo di cooperazione scientifica e tecnologica con la Repubblica argentina nell(cid:146)ambito del quale devono essere intensificati la cooperazione e lo scambio di opinioni nel settore della ricerca e dello sviluppo. Come gi(cid:224) constatato dalla commissione per i bilanci, a questo riguardo la Commissione dovrebbe fornire ulteriori e piø precise informazioni. Una seria cooperazione sar(cid:224) possibile solo se i seguenti interrogativi troveranno una risposta: 1. Quale contributo finanziario alle attivit(cid:224) di ricerca forniscono i partner argentini? 2. 3. Sono state effettuate analisi sui benefici e sul rapporto costo/efficacia per questo tipo di accordi internazionali di cooperazione? In caso affermativo, con quali risultati? In che misura scienziati e ricercatori, cooperazione? funzionari e altri agenti partecipano a questo accordo di 4. Comprende tale accordo anche la ricerca nel settore della biotecnologia o della biotecnologia militare? (2000/C 225 E/101) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2323/99 di Daniela Raschhofer (NI) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Accordo di cooperazione scientifica e tecnologica tra la CE e la Repubblica popolare cinese La Commissione propone la conclusione di un accordo di cooperazione scientifica e tecnologica con la Repubblica popolare cinese nell(cid:146)ambito del quale devono essere intensificati la cooperazione e lo scambio di opinioni nel settore della ricerca e dello sviluppo. Come gi(cid:224) constatato dalla commissione per i bilanci, a questo riguardo la Commissione dovrebbe fornire ulteriori e piø precise informazioni. Una seria cooperazione sar(cid:224) possibile solo se i seguenti interrogativi troveranno una risposta: 1. Quale contributo finanziario alle attivit(cid:224) di ricerca forniscono i partner cinesi? 2. Sono state effettuate analisi sui benefici e sul rapporto costo/efficacia per questo tipo di accordi internazionali di cooperazione? In caso affermativo, con quali risultati?


title: QUESTION ÉCRITE P-2450/99 posée par Mathieu Grosch (PPE-DE) à la Commission. Programme d'action communautaire en faveur de la jeunesse.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU programme
European Parliament
interinstitutional relations (EU)
young person

text: C 219 E/166 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 Quelles actions le Conseil envisage-t-il pour garantir la rØalisation du programme «Jeunesse» de l(cid:146)Union europØenne selon le calendrier prØvu? Le Conseil a-t-il l(cid:146)intention d(cid:146)assurer la poursuite des travaux du Conseil des ministres «Jeunesse»? RØponse (31 janvier 2000) En ce qui concerne l(cid:146)avenir du programme «Jeunesse», l(cid:146)Honorable Parlementaire n(cid:146)ignore pas que, conformØment au traitØ (article 251 (cid:129) procØdure de codØcision), le Conseil dispose d(cid:146)un dØlai de trois mois pour approuver ou non les amendements apportØs en deuxiŁme lecture du Parlement europØen, aprŁs quoi, en cas de non approbation, il dispose de six semaines pour convoquer le comitØ de conciliation. Il convient cependant de souligner que le Conseil souhaite vivement que ce programme soit adoptØ le plus t(cid:244)t possible dans le courant de la nouvelle annØe. En ce qui concerne l(cid:146)avenir du Conseil «Jeunesse», rappelons que la question gØnØrale de l(cid:146)organisation future des travaux du Conseil figurait (cid:224) l(cid:146)ordre du jour du Conseil europØen d(cid:146)Helsinki, et que, si le Conseil europØen a dØcidØ de rØduire (cid:224) un maximum de quinze le nombre des formations du Conseil, aucune dØcision dØfinitive n(cid:146)a encore ØtØ prise quant (cid:224) celles qui continueront ou non de se rØunir. Il convient toutefois d(cid:146)insister sur le fait que les initiatives europØennes relatives (cid:224) la jeunesse continueront de figurer en bonne place dans les travaux du Conseil, quelle que soit la composition du Conseil concernØe. (2000/C 219 E/211) QUESTION (cid:201)CRITE P-2450/99 posØe par Mathieu Grosch (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Programme d(cid:146)action communautaire en faveur de la jeunesse (13 dØcembre 1999) Le 28 aoßt 1998, la Commission a prØsentØ une proposition de dØcision du Parlement et du Conseil Øtablissant le programme d(cid:146)action communautaire en faveur de la «Jeunesse» pour la pØriode de 2000 (cid:224) 2004 (COM(98) 0331) (1). AprŁs avoir fait l(cid:146)objet d(cid:146)une deuxiŁme lecture au Parlement le 28 octobre 1999, cette dØcision a ØtØ transmise au Conseil pour la deuxiŁme lecture. Si les nØgociations ne dØbouchent pas sur un compromis acceptable, ce programme ne pourra pas Œtre lancØ, comme prØvu, le 1er janvier 2000. 1. Au cas oø le Conseil et le Parlement ne parviendraient pas (cid:224) dØgager de compromis, est-il prØvu de mettre en (cid:156)uvre un programme transitoire pour remplacer le programme initialement prØvu ou les organisations et les jeunes concernØs devront-ils rester sur leur faim? Si un programme transitoire est prØvu, suivra-t-il les orientations de l(cid:146)ancien programme d(cid:146)action ou 2. du nouveau? (1) JO C 311 du 10. 10. 1998, p. 6. RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (17 dØcembre 1999) (cid:192) ce stade, un compromis final n(cid:146)a pas encore ØtØ trouvØ entre le Conseil et le Parlement concernant le programme Jeunesse. La premiŁre rØunion du comitØ de conciliation est prØvue pour le 13 janvier 2000, sous prØsidence portugaise. La Commission est confiante que le nouveau programme sera adoptØ. Dans la mesure oø la conciliation devra se conclure dans le courant du premier trimestre 2000, tout est mis en (cid:156)uvre pour que la continuitØ du programme soit assurØ


title: Regolamento (CE) n. 2628/1999 della Commissione, del 13 dicembre 1999, relativo alla fornitura di cereali a titolo di aiuto alimentare

eurovoc_concepts:
Somalia
food aid
maize

formats: pdf print

text: 14. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 321/5 REGOLAMENTO (CE) N. 2628/1999 DELLA COMMISSIONE del 13 dicembre 1999 relativo alla fornitura di cereali a titolo di aiuto alimentare LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CE) n. 1292/96 del Consiglio, del 27 giugno 1996, relativo alla politica ed alla gestione dell'aiuto alimentare e ad azioni specifiche di sostegno alla sicurezza alimentare (1), in particolare l'articolo 24, paragrafo 1, lettera b), considerando quanto segue: (1) (2) (3) il regolamento citato stabilisce l'elenco dei paesi e degli organismi che possono beneficiare di un aiuto comuni- trasporto tario, nonché i criteri generali dell'aiuto alimentare al di là dello stadio fob; relativi al in seguito a varie decisioni relative alla concessione di aiuti alimentari, la Commissione ha accordato cereali ad una serie di beneficiari; occorre effettuare tali forniture conformemente alle norme stabilite dal regolamento (CE) n. 2519/97 della Commissione, del 16 dicembre 1997, che stabilisce le modalità generali per la mobilitazione di prodotti a titolo del regolamento (CE) n. 1292/96 del Consiglio per l'aiuto alimentare comunitario (2). È necessario precisare in particolare i termini e le condizioni di fornitura, per determinare le spese che ne derivano, HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 Nel quadro dell'aiuto alimentare comunitario, si procede alla mobilitazione nella Comunità di cereali, ai fini dalla loro forni- tura ai beneficiari indicati nell'allegato, conformemente al disposto del regolamento (CE) n. 2519/97 e alle condizioni specificate nell'allegato. Si considera che l'offerente abbia preso conoscenza di tutte le condizioni generali e particolari applicabili e che le abbia accet- tate. Non vengono prese in considerazione eventuali altre condizioni o riserve contenute nella sua offerta. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 13 dicembre 1999. Per la Commissione Franz FISCHLER Membro della Commissione (1) GU L 166 del 5. 7. 1996, pag. 1. (2) GU L 346 del 17. 12. 1997, pag. 23. L 321/6 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 14. 12. 1999 ALLEGATO LOTTO A 1. Azione n. : 10/99 2. Beneficiario (2): World Food Programme (PAM), via Cristoforo Colombo 426, I-00145 Roma. Tel. : (39-6) 65 13 29 88; telefax: 6513 2844/3; telex: 626675 WFP I 3. Rappresentante del beneficiario: da designarsi dal beneficiario 4. Paese di destinazione: Somalia 5. Prodotto da mobilitare: granturco 6. Quantitativo totale (t nette): 8 000 7. Numero di lotti: 1 8. Caratteristiche e qualità del prodotto (3) (5): GU C 114 del 29. 4. 1991, pag. 1 [II. A. 1. d)] 9. Condizionamento (8): GU C 267 del 13. 9. 1996, pag. 1 [1. 0 A, 1. c, 2. c e B. 3] 10. Etichettatura o marcatura (6): GU C 114 del 29. 4. 1991, pag. 1 [II. A. 3] — Lingua da utilizzare per la marcatura: — Diciture complementari: — inglese 11. Modo di mobilitazione del prodotto: mercato della Comunità 12. Stadio di consegna previsto: reso porto d'imbarco — fob stivato (7) 13. Stadio di consegna alternaltivo: — 14. a) Porto d'imbarco: — b) Indirizzo d'imbarco: — 15. Porto di sbarco: — 16. Luogo di destinazione: — — porto o magazzino di transito: — — via di trasporto terrestre: — 17. Periodo o data ultima per la consegna allo stadio previsto: — 1o termine: dal 24. 1 al 13. 2. 2000 — 2o termine: dal 7 al 27. 2. 2000 18. Periodo o data ultima per la consegna allo stadio alternativo: — 1o termine: — — 2o termine: — 19. Scadenza per la presentazione delle offerte (alle ore 12. 00, ora di Bruxelles): — 1o termine: 4. 1. 2000 — 2o termine: 18. 1. 2000 20. Importo della garanzia d'offerta: 5 EUR/t 21. Indirizzo cui inviare le offerte e la garanzie d'offerta (1): Bureau de l'aide alimentaire, Attn. Mr T. Vestergaard Bâtiment Loi 130, bureau 7/46, Rue de la Loi/Wetstraat 200, B-1049 Bruxelles/Brussel tlx: 25670 AGREC B; fax: (32-2) 296 70 03/296 70 04 (esclusivamente) 22. Restituzione all'esportazione (4): restituzione applicabile il 31. 12. 1999, fissata dal regolamento (CE) n. 2500/1999 della Commissione (GU L 304 del 27. 11. 1999, pag. 11) 14. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 321/7 Note: (1) Informazioni complementari: André Debongnie [Tel. (32-2) 295 14 65], Torben Vestergaard [Tel. (32-2) 299 30 50]. (2) Il fornitore si mette in contatto con il beneficiario o il suo rappresentante quanto prima per stabilire i documenti di spedizione necessari. (3) Il fornitore rilascia al beneficiario un certificato redatto da un organismo ufficiale da cui risulti che, per il prodotto da consegnare, le norme in vigore, per quanto concerne la radiazione nucleare nello Stato membro in questione, non sono superate. Nel certificato di radioattività occorre indicare il tenore del cesio 134 e 137 e dello iodio 131. (4) Il regolamento (CE) n. 259/98 della Commissione (GU L 25 del 31. 1. 1998, pag. 39) si applica alle restituzioni all'esportazione. La data di cui all'articolo 2 del citato regolamento corrisponde a quella di cui al punto 22 del presente allegato. Si richiama all'attenzione del fornitore il disposto dell'articolo 4, paragrafo 1, ultimo comma, del regolamento citato. La copia del certificato viene trasmessa non appena è stata accettata la dichiarazione d'esportazione [fax n. (32-2) 296 20 05]. (5) Il fornitore trasmette al beneficiario o al suo rappresentante al momento della consegna il documento seguente: — certificato fitosanitario. (6) In deroga al disposto della GU C 114 del 29 aprile 1991, il testo del punto II. A. 3. c) è sostituito dal seguente «la dicitura “Comunità europea”». (7) Il controllo qualitativo e quantitativo sarà effettuato per lotti di 2 500 t. (8) Ai fini di un eventuale nuovo insaccamento, l'aggiudicatario fornisce il 2 % dei sacchi vuoti che devono essere della stessa qualità di quelli contenenti la merce e recare l'iscrizione, seguita da una R maiuscola


title: QUESTION ÉCRITE E-2353/99 posée par Raffaele Costa (PPE-DE) à la Commission. Aides de l'État à la RAI.

eurovoc_concepts:
Italy
broadcasting
control of State aid
infringement procedure (EU)
public service
television

text: C 203 E/166 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 18. 7. 2000 (2000/C 203 E/213) QUESTION (cid:201)CRITE E-2353/99 posØe par Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Aides de l(cid:146)(cid:201)tat (cid:224) la RAI Dans sa rØponse (cid:224) la question Øcrite E-1701/99 (1), la Commission a affirmØ, par l(cid:146)intermØdiaire du Commissaire Monti «qu(cid:146)elle a le devoir d(cid:146)Øvaluer si les subventions octroyØes par l(cid:146)(cid:201)tat (italien) (cid:224) la RAI, tant sous forme de redevance que de mesures de soutien spØcifiques, sont proportionnelles aux coßts nets encourus par l(cid:146)entreprise pour remplir les obligations du service public imposØes par l(cid:146)(cid:201)tat». Quel est l(cid:146)avis de la Commission sur la proportionnalitØ entre les coßts nets (qui paraissent extrŒmement ØlevØs) et la redevance et les autres mesures spØcifiques que l(cid:146)(cid:201)tat a octroyØ et octroie (cid:224) la RAI? (1) Voir page 28. RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (5 janvier 2000) Comme elle l(cid:146)a dØj(cid:224) indiquØ dans sa rØponse (cid:224) la question Øcrite E-1701/99 (1) de l(cid:146)Honorable Parlemen- taire, la Commission applique une procØdure d(cid:146)enquŒte officielle concernant la redevance et les mesures d(cid:146)aide supplØmentaires octroyØes (cid:224) la RAI par l(cid:146)(cid:201)tat et l(cid:146)Istituto per la Ricostruzione Industriale (IRI). Au stade actuel de la procØdure, la Commission n(cid:146)a pas encore achevØ son analyse sur le caractŁre d(cid:146)aide que revŒt Øventuellement la redevance. En ce qui concerne les autres mesures octroyØes par l(cid:146)(cid:201)tat et l(cid:146)IRI, le gouvernement italien n(cid:146)a pas encore prØsentØ ses observations. Une Øvaluation globale de la proportionnalitØ de l(cid:146)aide accordØe (cid:224) la RAI avec les coßts encourus par l(cid:146)entreprise pour remplir les obligations de service public qui lui imposØes par l(cid:146)(cid:201)tat ne sera possible qu(cid:146)au terme de la procØdure en cours. (1) Voir page 28. (2000/C 203 E/214) QUESTION (cid:201)CRITE P-2354/99 posØe par Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Abattage de bØtail sur base de la lØgislation communautaire (1er dØcembre 1999) Le 7 octobre dernier, cinq vaches et un taureau ont ØtØ abattus dans une ferme du Bohusl(cid:228)n, en SuŁde, sur dØcision des services suØdois de l(cid:146)agriculture, leur proprØtaire ayant refusØ de les marquer conformØment aux dispositions communautaires en vigueur. L(cid:146)Øleveur a demandØ (cid:224) Œtre indemnisØ totalement pour la perte de ses animaux mais le 9 novembre, le tribunal du Bohusl(cid:228)n s(cid:146)est prononcØ: la dØcision d(cid:146)abattre les animaux rØsulte des dispositions en vigueur en SuŁde depuis son adhØsion (cid:224) l(cid:146)Union europØenne et dŁs lors, l(cid:146)Øleveur ne sera pas dØdommagØ. En SuŁde, des voix s(cid:146)ØlŁvent pour rØclamer l(cid:146)Ølaboration de textes lØgislatifs nationaux «plus souples» concernant l(cid:146)application des directives europØennes. La ministre de l(cid:146)agriculture a dØclarØ qu(cid:146)elle comptait examiner avec ses homologues europØens la possibilitØ de modifier la rØglementation en vigueur. Quelle est l(cid:146)opinion de la Commission (cid:224) ce sujet? Peut-on abattre des animaux parce qu(cid:146)ils ne sont pas marquØs conformØment aux dispositions communautaires? Les services de l(cid:146)agriculture sont-ils allØs trop loin dans leur interprØtation de la directive europØenne?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2336/99 af Anna Karamanou (PSE) til Rådet. Livstruende fare for helbredet som følge af radioaktiv stråling fra mobiltelefoner.

eurovoc_concepts:
European social policy
health control

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/49 medlem ligger inde med oplysninger om tilf(cid:230)lde, hvor de regler, der anvendes, er i modstrid med EU- bestemmelserne, kan oplysningerne forel(cid:230)gges for Kommissionen, som vil iv(cid:230)rks(cid:230)tte de relevante procedurer. I artikel 5, stk. 2, fłrste punktum, i direktiv 85/73/E(cid:216)F er det fastsat, at »enhver direkte eller indirekte refusion af de i dette direktiv fastsatte afgifter forbydes«. Kommissionen vil derfor rette henvendelse til de tyske myndigheder for at indhente oplysninger om en eventuel afgiftsfritagelse p(cid:229) 150 000 DEM, som skulle v(cid:230)re bevilget i en tysk delstat. (2000/C 303 E/043) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2336/99 af Anna Karamanou (PSE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Livstruende fare for helbredet som fłlge af radioaktiv str(cid:229)ling fra mobiltelefoner Ifłlge svenske videnskabsm(cid:230)nds seneste undersłgelser og udtalelser fra andre specialister i spłrgsm(cid:229)l om offentlig sundhed volder mobiltelefoners radioaktive str(cid:229)linger alvorlige skader p(cid:229) den menneskelige organisme og kan blandt andet for(cid:229)rsage hjernesvulster, akustiske neuroser og generelle funktionsskader. Kan R(cid:229)det oplyse, hvilke politiske foranstaltninger det har til hensigt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte med henblik p(cid:229) at sikre risikofri mobiltelefoni og beskytte borgernes helbred? Svar (10. /11. april 2000) Den 12. juli 1999 vedtog R(cid:229)det p(cid:229) grundlag af et forslag fra Kommissionen og efter hłring af Europa- Parlamentet en henstilling om begr(cid:230)nsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz) (1). Henstillingen skulle indfłre f(cid:230)llesskabsrammer for eksponering for elektromagnetiske felter med det form(cid:229)l at beskytte befolkningen. Henstillingen, der som grundlag kun anvender konstaterede videnskabelige virkninger, indeholder basisrestriktioner og referenceniveauer for al str(cid:229)ling fra elektro- magnetiske felter fra elektriske apparater, herunder mobiltelefoner. Den er baseret p(cid:229) en udtalelse fra International Commission on Non-Ionising Radiation Protection (ICNIRP) og er godkendt af Den Viden- skabelige StyringskomitØ i Kommissionen. Hvad mere specielt ang(cid:229)r de langtidsvirkninger, som det (cid:230)rede medlem henviser til, har R(cid:229)det opfordret Kommissionen til som led i fremme forskning i korttids- og langtidsvirkningerne af eksponering for elektromagnetiske felter i alle relevante frekvensomr(cid:229)der og at undersłge de spłrgsm(cid:229)l, der er omfattet af henstillingen, s(cid:229) den kan revideres og ajourfłres, ogs(cid:229) under hensyn til eventuelle virkninger, der i łjeblikket forskes i, herunder relevante sikkerhedsfaktorer. iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af det nuv(cid:230)rende forskningsrammeprogram at R(cid:229)det er sig bevidst, at spłrgsm(cid:229)let er af betydning for folkesundheden og har i betragtning af, at det ikke p(cid:229) internationalt plan er bevist, at en s(cid:229)dan eksponering, f. eks. ved brug af mobiltelefoner, er kr(cid:230)ft- fremkaldende, opfordret Kommissionen til at indtage en meget (cid:229)ben holdning til hele det igangv(cid:230)rende og fremtidige forskningsarbejde p(cid:229) omr(cid:229)det. (1) EFT L 199 af 30. 7. 1999, s. 59


title: 1999/848/EF: Rådets afgørelse af 13. december 1999 om en fuldstændig gennemførelse af Schengen-reglerne i Grækenland

text: L 327/58 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 21. 12. 1999 RÅDETS AFGØRELSE af 13. december 1999 om en fuldstændig gennemførelse af Schengen-reglerne i Grækenland (1999/848/EF) RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION — der henviser til artikel 2, stk. 2, i protokollen om integration af Schengen-reglerne i Den Europæiske Union, der henviser til Eksekutivkomitéens afgørelse af 16. september 1998 om oprettelse af Det Stående Udvalg for Anvendelse af Schengen-reglerne, der henviser til Corepers afgørelse af 30. juni 1999 om opret- telse af ad hoc-udvalget vedrørende Grækenland, der erindrer om Schengen-Eksekutivkomitéens afgørelse af 7. oktober 1997 (SCH/KOM-ex(97) 29, rev. 2) og 16. december 1998 (SCH/KOM-ex(98) 49, rev. 3), (1) (2) Der tager i betragtning, at der har fundet besøg sted for at kontrollere, om kravene med hensyn til personale og materiel, uddannelse af personale ved instanserne til kontrol og overvågning af grænserne og koordinering mellem de berørte tjenester er opfyldt på tilfredsstillende vis, og der tager i betragtning, at betingelserne for ophævelse af personkontrollen ved de indre grænser til Grækenland fra den 1. januar 2000 er opfyldt — HAR TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 Personkontrollen ved de indre grænser mellem Grækenland og de medlemsstater, der anvender Schengen-reglerne fuldt ud, afskaffes i løbet af perioden fra den 1. januar til den 26. marts 2000. Fra den 1. januar 2000 finder denne afgørelse anven- delse på intern havneskibstrafik. i forbindelse med Datoerne for afskaffelse af grænsekontrol interne flyvninger til og fra Grækenland aftales mellem Grækenland og alle øvrige berørte medlemsstater fra den 1. januar 2000 med hensyn til de lufthavne, hvor det er teknisk muligt. Kontrollen afskaffes under alle omstændigheder senest den 26. marts 2000. De berørte medlemsstater meddeler inden den 1. april 2000 Rådet og Kommissionen, hvilke foranstalt- ninger de har truffet med henblik på at gennemføre denne afgørelse. Artikel 2 Gruppen vedrørende Schengen-evaluering drøfter i løbet af år 2000 den fuldstændige gennemførelse af Schengen-reglerne i Grækenland og undersøger de foranstaltninger, der viser sig at være nødvendige. Artikel 3 1. 2. Denne afgørelse træder i kraft på datoen for vedtagelsen. Den offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Udfærdiget i Bruxelles, den 13. december 1999. På Rådets vegne S. HASSI Formand


title: QUESTION ÉCRITE E-2292/99 posée par Reinhold Messner (Verts/ALE) à la Commission. Prorogation des concessions autoroutières en Italie.

text: C 225 E/88 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Par le biais de conventions (cid:129) pour la plupart bilatØrales (cid:129), les (cid:201)tats membres ont fixØ la rØpartition des droits d(cid:146)imposition pour les situations qui ne sont pas des situations purement nationales. Ces conventions rØpartissent les droits d(cid:146)imposition entre les (cid:201)tats membres concernØs en fonction des rØsultats des nØgociations bilatØrales. Un schØma qui est gØnØralement suivi est le modŁle de convention bilatØrale proposØ par l(cid:146)Organisation de coopØration et de dØveloppement Øconomique (OCDE). L(cid:146)article 18 de ce l(cid:146)Espagne du modŁle a ØtØ conservØ en tant qu(cid:146)article 18 de la convention entre le Danemark et 3 juillet 1972. Il dispose que, sous rØserve de dispositions diffØrentes pour les rØmunØrations et les pensions du secteur public, les pensions de retraite et autres allocations analogues versØes (cid:224) un rØsident d(cid:146)un (cid:201)tat contractant eu Øgard (cid:224) son activitØ passØe ne seront imposables que dans cet (cid:201)tat membre. Le mŒme article figure dans la convention entre le Danemark et le Portugal du 3 mars 1972. Cette convention a cependant ØtØ dØnoncØe par le Danemark avec effet au 1er janvier 1995, si bien que ce pays n(cid:146)est plus tenu de laisser au Portugal le droit exclusif d(cid:146)imposer les pensions de retraite danoises versØes (cid:224) des expatriØs. MalgrØ l(cid:146)absence d(cid:146)une convention fiscale applicable, les deux (cid:201)tats membres sont tenus, de par le principe consacrØ par le traitØ CE de la libre circulation au sein de la CommunautØ, d(cid:146)Øviter et d(cid:146)Øliminer les doubles impositions, tout au moins en imputant un imp(cid:244)t payØ dans l(cid:146)autre (cid:201)tat membre sur leur propre imposition. La Commission a eu connaissance de certains cas oø le Portugal s(cid:146)est, en effet, abstenu d(cid:146)appliquer sa propre rØglementation fiscale (cid:224) des pensions de retraite danoises dØj(cid:224) imposØes au Danemark. (2000/C 225 E/088) QUESTION (cid:201)CRITE E-2292/99 posØe par Reinhold Messner (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Prorogation des concessions autoroutiŁres en Italie Le gouvernement italien est en train de proroger les concessions (cid:224) toutes les sociØtØs autoroutiŁres. ConformØment (cid:224) la directive dite Ciampi-Costa (1), les concessions autoroutiŁres destinØes (cid:224) assainir des contentieux (absence d(cid:146)adaptation tarifaire, reconnaissance des travaux effectuØs pour le Mondial 90 et Colombiane 92, autres contentieux Øventuels sur lesquels il faudra solliciter l(cid:146)avis du corps des avocats de l(cid:146)(cid:201)tat) pourront Œtre exceptionnellement prorogØes. (cid:192) ce propos, les conventions ou les actes rØgissant la relation entre l(cid:146)(cid:201)tat et les concessionnaires devront Œtre reconsidØrØs d(cid:146)ici au 31 dØcembre 1999. Si l(cid:146)on exclut la convention avec Autostrade SPA, 7 conventions de prorogation sur les 19 restantes (2) ont dØj(cid:224) ØtØ signØes par le gouvernement. Elles sont (cid:224) prØsent soumises (cid:224) l(cid:146)examen de la Cour des comptes. Le schØma de convention type entre ANAS et les sociØtØs concessionnaires sur la base duquel les contentieux, tarifs, plan financier, investissements et clauses contractuelles devront Œtre calculØs et quantifiØs n(cid:146)a mŒme pas ØtØ soumis (cid:224) l(cid:146)examen de la Cour des comptes. Pour justifier la prorogation des 19 concessions, il est prØvu des investissements Øquivalant (cid:224) 11. 418 milliards de lires en nouvelles infrastructures autoroutiŁres, dont certaines n(cid:146)ont pas ØtØ autorisØes, ce qui va (cid:224) l(cid:146)encontre de la rØglementation nationale (3) et rend vaine l(cid:146)Ølaboration actuelle du plan gØnØral des transports. Gr(cid:226)ce (cid:224) cette prorogation, nombre de ces concessions dØpassent les 30 annØes prescrites par la loi (4). La nouvelle loi en matiŁre de protection civile prØvoit notamment que les sociØtØs concessionnaires assurent des mesures de sØcuritØ pour les tunnels autoroutiers, ce qui impliquera (cid:224) brŁve ØchØance une rØvision des concessions en cours de conclusion (5). 1. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que le renouvellement de ces concessions va (cid:224) l(cid:146)encontre des directives 92/50/CEE, 93/37/CEE et 89/440 CEE du fait qu(cid:146)aucun appel d(cid:146)offres europØen pour l(cid:146)octroi des concessions n(cid:146)a ØtØ lancØ (6)? La Commission ne pense-t-elle pas que les nouveaux ouvrages permettent de justifier la prolongation 2. automatique des concessions et donc des monopoles autoroutiers? Ne pense-t-elle pas qu(cid:146)il faut, avant toute prorogation, rØformer le secteur italien des concessions la lØgislation europØenne en matiŁres d(cid:146)adjudications 3. autoroutiŁres afin de transposer intØgralement publiques (7)? 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/89 Comment la Commission peut-elle accepter ces prorogations qui annihilent les travaux pour un plan 4. gØnØral des transports transposant les indications communautaires en matiŁre de rØØquilibre des modes de transport et de rØduction du trafic des vØhicules (cid:224) moteur? (1) Cf directive du ministre des travaux publics, de concert avec le ministre du trØsor, du budget et de la (2) (3) programmation Øconomique du 20. 10. 1998, protocole no 011790/ministŁre du trØsor. Les conventions concernent Venise-Padoue, Brenner. Les prorogations vont jusqu(cid:146)(cid:224) un maximum de 12 ans. La rØglementation en vigueur interdit aux concessionnaires et (cid:224) l(cid:146)ANAS de rØaliser de nouveaux tron(cid:231)ons autoroutiers s(cid:146)ils ne sont pas expressØment autorisØs par la loi. La loi no 376 du 13. 8. 1975 qui en son article 18 bis obligeait (cid:224) suspendre la construction de nouvelles autoroutes, de nouveaux tron(cid:231)ons et tunnels et exigeait une rØforme complŁte du systŁme des concessionnaires d(cid:146)autoroutes est encore en vigueur. Cette rØforme n(cid:146)a jamais ØtØ menØe (cid:224) bien. l(cid:146)Ativa, Turin-Milan, Serravalle et le l(cid:146)autoroute des fleurs, la RAV, (4) Cette limite dans le temps est rØaffirmØe dans toutes les rØglementations de 1955 (cid:224) aujourd(cid:146)hui, et confirmØe par la rØcente rŁgle en matiŁre d(cid:146)adjudication (loi 109/94, coordonnØe par la loi 415/98). Cette limite absolue vaut Øvidemment pour une concession prorogØe. (6) (5) Cf. Loi no 226 du 13. 7. 1999, article 8 bis, tiret 4 qui Øtablit que les interventions seront assurØes par les sociØtØs concessionnaires gr(cid:226)ce (cid:224) des stockages ad hoc prØvus dans les plans financiers qui seront donc adaptØs d(cid:146)ici (cid:224) 6 mois. JO L 209 du 24. 7. 1992, JO L 199 du 9. 8. 1993 et JO L 268 du 15. 9. 1989. En vertu de la directive 89/440/CEE, les concessions de travaux publics sont attribuØes par la procØdure de licitation privØe, alors que la directive 93/37/CEE prØvoit le recours (cid:224) un appel d(cid:146)offres europØen pour l(cid:146)octroi de la concession de construction et de gestion. Le secteur attend d(cid:146)Œtre rØformØ depuis 1975 lorsque, (cid:224) la suite de la commission Odorisio crØØe par le ministŁre des travaux publics, l(cid:146)endettement croissant des sociØtØs a ØtØ constatØ et la rØalisation de nouveaux tron(cid:231)ons autoroutiers suspendue (loi no 376 du 13. 8. 1975). La loi de suspension prØvoyait Øgalement l(cid:146)adoption d(cid:146)une loi de rØorganisation de l(cid:146)ensemble du systŁme d(cid:146)ici (cid:224) 1980, ce qui n(cid:146)a jamais eu lieu. (7) RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (20 janvier 2000) La Commission a ouvert deux nouvelles procØdures concernant la prolongation de la durØe des concessions autoroutiŁres en Italie. Elle est en contact avec les autoritØs italiennes pour Øclaircir les diffØrents aspects de la question. Ces cas seront discutØs lors d(cid:146)une rØunion avec lesdites autoritØs qui se tiendra prochainement (cid:224) Rome. En outre, la Commission a interrogØ tous les (cid:201)tats membres sur la situation existante au sujet des concessions d(cid:146)autoroutes, afin d(cid:146)avoir une vue d(cid:146)ensemble sur ce problŁme qui prØsente d(cid:146)important aspects Øconomiques et sociaux. Dans les cas oø des infractions au droit communautaire devaient Œtre dØcelØes, la Commission ne manquera pas d(cid:146)instruire le dossier dans le cadre de la procØdure prØvue (cid:224) l(cid:146)article 226 (ex article 169) du traitØ CE. La Commission est pleinement engagØe dans la promotion de la «mobilitØ durable» au sein de la CommunautØ, en encourageant le dØveloppement de systŁmes de transport efficaces et respectueux de l(cid:146)environnement ainsi que sßrs et socialement acceptables. Le programme d(cid:146)action «MobilitØ Durable: Perspectives pour l(cid:146)avenir» spØcifie les initiatives qu(cid:146)elle entend prendre dans cette direction. Toutefois, la responsabilitØ du dØveloppement des programmes-cadre nationaux en matiŁre de transport et d(cid:146)infra- structures de transport revient aux (cid:201)tats membres. Il incombe (cid:224) Commission d(cid:146)assurer le respect de la lØgislation communautaire concernØe. (2000/C 225 E/089) QUESTION (cid:201)CRITE E-2293/99 posØe par Reinhold Messner (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Prorogation de la concession (cid:224) la sociØtØ italienne des autoroutes (13 dØcembre 1999) Le gouvernement italien a approuvØ par dØcret la prorogation de la concession (cid:224) la sociØtØ des autoroutes de 2018 (cid:224) 2038 (1), en dØpit des avis dØfavorables de la Cour des comptes et du garant de la concurrence et du marchØ (Antitrust) (2), qui ont conduit la Cour (cid:224) recourir (cid:224) l(cid:146)enregistrement avec rØserve des dØcrets ministØriels relatifs, procØdure qui prØvoit que le Parlement italien doit se prononcer, ce qui n(cid:146)a jamais ØtØ le cas (3). Les motifs des avis dØfavorables ont trait (cid:224) l(cid:146)inapplicabilitØ de la prorogation pour vingt ans