title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2581/99 von Maurizio Turco (TDI) an die Kommission. Seit dem 1. Januar 1998 gegen Beamte der Europäischen Gemeinschaften eingeleitete disziplinarische Untersuchungen.

eurovoc_concepts:
European official
disciplinary proceedings

text: C 280 E/78 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/079) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2581/99 von Maurizio Turco (TDI) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: Seit dem 1. Januar 1998 gegen Beamte der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften eingeleitete disziplinari- sche Untersuchungen Gest(cid:252)tzt auf Titel VI und Anhang IX des Statuts der Beamten der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften wird die Kommission gebeten, mitzuteilen, wieviele disziplinarische Untersuchungen gegen Beamte der europ(cid:228)i- schen Organe seit dem 1. Januar 1998 eingeleitet wurden, wobei f(cid:252)r jedes Organ anzugeben ist: (cid:129) die Besoldungsgruppe, der Zust(cid:228)ndigkeitsbereich und das Aufgabengebiet des Beamten; (cid:129) die Art der zur Last gelegten Handlungen; (cid:129) ob vorl(cid:228)ufige Ma(cid:223)nahmen ergriffen wurden und wenn ja, welche; (cid:129) ob die Beschuldigung sich als begr(cid:252)ndet erwiesen hat, welche Strafe verh(cid:228)ngt wurde; (cid:129) und, falls sich der Beamte als unschuldig erwiesen hat, ob Anwaltskosten gem(cid:228)(cid:223) Artikel 10 des Anhangs IX des Statuts gezahlt wurden, und wenn ja, in welcher H(cid:246)he. Die Kommission wird au(cid:223)erdem um Auskunft dar(cid:252)ber gebeten, wieviele Antr(cid:228)ge gem(cid:228)(cid:223) Artikel 89 eingereicht wurden, wievielen stattgegeben wurde und welche Strafe jeweils verh(cid:228)ngt wurde sowie die Besoldungsgruppe, den Zust(cid:228)ndigkeitsbereich und das Aufgabengebiet des Beamten zum Zeitpunkt der Beschuldigung. Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (3. Februar 2000) Die Kommission (cid:252)bermittelt dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Europ(cid:228)ischen Parlaments direkt die erbetenen Informationen (cid:252)ber die Disziplinarverfahren, in deren Rahmen die Anstellungsbeh(cid:246)rde zwischen Januar 1998 und November 1999 Disziplinarstrafen verh(cid:228)ngt hat. Als befristete Ma(cid:223)nahme im Fall von Beamten, gegen die ein Disziplinarverfahren eingeleitet wurde, sieht das Beamtenstatut eine vorl(cid:228)ufige Dienstenthebung vor, wenn dem Beamten eine schwere Verfehlung zur Last gelegt wird. Seit Januar 1998 wurden vier Beamte vorl(cid:228)ufig ihres Dienstes enthoben. Zum 30. Novem- ber 1999 traf dies nur noch auf einen Beamten zu. Im fraglichen Zeitraum wurde der Disziplinarrat in elf Disziplinarverfahren nicht eingeschaltet. Im Zusammenhang mit Disziplinarverfahren hatte die Kommission 1998 keine Anwaltskosten zu erstatten, 1999 indessen 141 342 Euro (Anhang IX Artikel 10 des Beamtenstatuts). Zwischen Januar 1998 und November 1999 beantragte ein Beamter, gem(cid:228)(cid:223) Artikel 89 des Statuts s(cid:228)mtliche Vorg(cid:228)nge, die eine Disziplinarstrafe (Einstufung in eine niedrigere Dienstalterstufe) betreffen, aus seiner Personalakte zu streichen. Die Anstellungsbeh(cid:246)rde hat diesem Antrag stattgegeben. (2000/C 280 E/080) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2593/99 von Daniel Hannan (PPE-DE) an den Rat (3. Januar 2000) Betrifft: Verhaltenskodex f(cid:252)r R(cid:252)stungsverk(cid:228)ufe In der Durchf(cid:252)hrungsbestimmung 4 des EU-Verhaltenskodex f(cid:252)r R(cid:252)stungsexporte hei(cid:223)t es, da(cid:223) die Mitgliedstaaten Konsultationen [im Rahmen des Kodex] vertraulich behandeln


title: QUESTION ÉCRITE E-2398/99 posée par Bart Staes (Verts/ALE) à la Commission. Utilisation de boues d'épuration comme engrais agricole.

eurovoc_concepts:
Belgium
EU environmental policy
domestic waste
fertiliser

formats: html pdf print

text: C 303 E/56 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 l(cid:146)installation et (cid:224) l(cid:146)utilisation, dans la CommunautØ, de limiteurs de vitesse sur certaines catØgories de vØhicules (cid:224) moteur (2), de la directive 96/36/CE de la Commission, du 17 juin 1996, portant adaptation au progrŁs technique de la directive 77/541/CEE du Conseil relative aux ceintures de sØcuritØ et aux systŁmes de retenue des vØhicules (cid:224) moteur (3), de la directive 96/37/CE de la Commission, du 17 juin 1996, portant adaptation au progrŁs technique de la directive 74/408/CEE du Conseil relative (cid:224) l(cid:146)amØnagement intØrieur des vØhicules (cid:224) moteur (rØsistance des siŁges et de leur ancrage) (4), de la directive 96/38/CE de la Commission, du 17 juin 1996, portant adaptation au progrŁs technique de la directive 76/115/CEE du Conseil relative aux ancrages des ceintures de sØcuritØ des vØhicules (cid:224) moteur (5), de la directive 91/439/CEE du Conseil, du 29 juillet 1991, relative au permis de conduire (6), modifiØe par la directive 97/26/CE du 2 juin 1997 (7), et de la directive 96/96/CE du Conseil, du 20 dØcembre 1996, concernant le rappro- chement des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives au contr(cid:244)le technique des vØhicules (cid:224) moteur et de leurs remorques (8). La Commission a par ailleurs transmis une proposition au Parlement et au Conseil concernant des dispositions particuliŁres applicables aux vØhicules destinØs au transport des passagers et comportant, outre le siŁge du conducteur, plus de huit places assises, et modifiant la directive 70/156/CEE (9). Selon cette proposition, les autobus doivent subir des essais de retournement, les autobus et les autocars doivent pouvoir supporter un certain angle d(cid:146)inclinaison et remplir certains critŁres en matiŁre de dimension, d(cid:146)emplacement et de nombre d(cid:146)issues de secours. Une deuxiŁme proposition de la Commission, qui devrait Œtre adoptØe bient(cid:244)t, demande aux (cid:201)tats membres de soumettre rØguliŁrement les autobus et les camions (cid:224) des contr(cid:244)les techniques routiers afin de garantir la sØcuritØ de ces vØhicules sur la route. En ce qui concerne la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire en matiŁre de port obligatoire de la ceinture la Commission n(cid:146)envisage pas de modifier la directive actuelle. Tout en de sØcuritØ dans les autocars, admettant les aspects positifs de l(cid:146)emploi de la ceinture de sØcuritØ dans les autocars et bien qu(cid:146)elle approuve leur utilisation, la Commission estime qu(cid:146)il serait prØmaturØ de prØparer une loi rendant son usage obligatoire tant qu(cid:146)une part importante des autocars de la flotte europØenne ne sera pas ØquipØe de ceintures de sØcuritØ conformes aux normes europØennes en vigueur. En ce qui concerne l(cid:146)airbag, la Commission constate qu(cid:146)il n(cid:146)y a dans la CommunautØ aucun constructeur Øquipant en sØrie des autocars avec des airbags. Il serait donc inopportun de lØgifØrer (cid:224) ce stade. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) JO L 370 du 31. 12. 1985. JO L 57 du 2. 3. 1992. JO L 178 du 17. 7. 1996. JO L 186 du 25. 7. 1996. JO L 187 du 26. 7. 1996. JO L 237 du 24. 8. 1991. JO L 162 du 19. 6. 1997. JO L 46 du 17. 2. 1997. JO C 17 du 20. 1. 1998. (2000/C 303 E/050) QUESTION (cid:201)CRITE E-2398/99 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Utilisation de boues d(cid:146)Øpuration comme engrais agricole Dans plusieurs (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne, dont la Belgique, des boues provenant des stations de traitement des eaux usØes sont utilisØes comme engrais agricole. Ces boues se caractØrisent gØnØralement par une forte charge en mØtaux lourds. De plus, des Øtudes scientifiques (Adeline Montcharmont, «Les risques sanitaires liØs (cid:224) l(cid:146)Øpandage des boues de stations d(cid:146)Øpuration urbaines», (cid:201)cole nationale vØtØrinaire de Lyon, thŁse no 31, 1999) dØmontrent que les boues d(cid:146)Øpuration peuvent Œtre contaminØes par des bactØries, des virus et des parasites. Ces deux constatations appellent une intensification de la recherche et l(cid:146)adoption, (cid:224) tous les niveaux d(cid:146)action, d(cid:146)une approche adaptØe. Dans quels (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne utilise-t-on, comme engrais agricole, des boues 1. provenant de stations de traitement des eaux usØes? Quels (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne appliquent des dispositions limitant l(cid:146)utilisation de ces 2. boues comme engrais? 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/57 Que pense la Commission de l(cid:146)utilisation, comme engrais agricole, de boues provenant de stations de 3. traitement des eaux usØes, compte tenu de la charge de ces boues en mØtaux lourds et de leur contamination par des bactØries, des virus et des parasites? 4. La Commission envisage-t-elle une initiative en ce qui concerne l(cid:146)utilisation, comme engrais agricole, de boues provenant de stations de traitement des eaux usØes, compte tenu de la charge de ces boues en mØtaux lourds et de leur contamination par des bactØries, des virus et des parasites? Dans l(cid:146)affirmative, quel dØlai la Commission pourrait-elle donner ses raisons? la Commission se donne-t-elle pour Ølaborer cette initiative? Dans la nØgative, 5. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas qu(cid:146)il y a lieu d(cid:146)interdire l(cid:146)utilisation des boues d(cid:146)Øpuration comme engrais, compte tenu de leur charge en mØtaux lourds et de leur contamination par des bactØries, des virus et des parasites? Dans la nØgative, pourrait-elle donner ses raisons? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (4 fØvrier 2000) L(cid:146)emploi de boues dans l(cid:146)agriculture, c(cid:146)est-(cid:224)-dire leur Øpandage sur les terres agricoles sous forme d(cid:146)amendement ou d(cid:146)engrais organique, est rØglementØ par la directive 86/278/CEE du Conseil, du 12 juin 1986, relative (cid:224) la protection de l(cid:146)environnement, et notamment des sols, lors de l(cid:146)utilisation des boues d(cid:146)Øpuration en agriculture (1). La directive vise (cid:224) Øviter les effets nocifs sur le sol, la vØgØtation, les animaux et l(cid:146)homme et (cid:224) encourager l(cid:146)emploi correct des boues d(cid:146)Øpuration. Elle fixe les limites de concentration maximales de certains mØtaux (cadmium, cuivre, mercure, plomb, nickel, zinc) prØsents dans les boues. Afin d(cid:146)Øviter la dissØmination de substances pathogŁnes dans l(cid:146)environnement et la contamination des animaux et des cultures, la directive prØvoit un certain nombre de restrictions, notamment en ce qui concerne les pØriodes d(cid:146)utilisation et les cultures visØes. Selon les informations dont dispose la Commission, tous les (cid:201)tats membres utilisent les boues d(cid:146)Øpuration en agriculture. Le pourcentage varie fortement entre les pays. Il est trŁs faible en GrŁce et atteint 65 % au Danemark. Les raisons de ces Øcarts sont multiples: mode de gestion des dØchets, mØfiance des agriculteurs et des consommateurs, utilisation d(cid:146)autres types d(cid:146)engrais organiques. Quoi qu(cid:146)il en soit, aucun (cid:201)tat membre n(cid:146)interdit totalement l(cid:146)emploi de boues en agriculture. Les boues d(cid:146)Øpuration permettent de recycler certaines substances nutritives comme l(cid:146)azote, le potassium et le phosphore et les matiŁres organiques dont elles sont principalement composØes, mais elles peuvent aussi Œtre contaminØes par des mØtaux lourds, des composØs organiques et des micro-organismes pathogŁnes. Pour ces derniers, la directive 86/278/CEE exige un traitement prØalable des boues d(cid:146)Øpuration afin d(cid:146)Øviter les effets nocifs de substances pathogŁnes sur l(cid:146)environnement et la santØ. En ce qui concerne les mØtaux lourds, la directive demande que les boues et le sol soient analysØs de maniŁre (cid:224) ne pas dØpasser les valeurs maximales visØes (cid:224) l(cid:146)annexe IA. La Commission envisage de rØviser la directive 86/278/CEE afin de l(cid:146)adapter au progrŁs scientifique et technique. Des consultations avec des experts des (cid:201)tats membres, de l(cid:146)industrie et des organisations non gouvernementales (ONG) ont ØtØ engagØes. Parmi les questions qui pourraient Œtre discutØes, il y a la dØfinition des boues traitØes, les concentrations maximales des mØtaux lourds (lorsqu(cid:146)ils ont transposØ la directive dans la lØgislation nationale, la plupart des (cid:201)tats membres ont fixØ des valeurs limites plus sØvŁres que celles prØvues par la directive), la surveillance des composØs organiques produits par l(cid:146)homme et la protection (cid:224) long terme des sols contre l(cid:146)accumulation lente de mØtaux lourds. La Commission a lancØ plusieurs Øtudes afin de rassembler les informations scientifiques et techniques nØcessaires (cid:224) la rØvision de la directive. Les travaux vont essentiellement porter sur les mesures visant (cid:224) prØvenir (cid:224) la source la pollution par les eaux usØes et les boues. La Commission n(cid:146)est actuellement pas en mesure de dire (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire quand l(cid:146)exercice de rØvision sera achevØ. La Commission ne voit pas de raison scientifiquement fondØe d(cid:146)interdire l(cid:146)emploi de boues d(cid:146)Øpuration en agriculture si elles sont correctement traitØes, analysØes et surveillØes. Par ailleurs, les substances pathogŁnes prØsentes dans les boues d(cid:146)Øpuration sont Øgalement frØquemment prØsentes dans le fumier. On trouve du cadmium dans les engrais au phosphate et le cuivre et le zinc sont souvent utilisØs dans l(cid:146)Ølevage du bØtail. Les boues peuvent toujours poser des problŁmes sur le plan environnemental, quel que soit le mode de gestion employØ. La solution d(cid:146)avenir consiste (cid:224) rØduire la contamination (cid:224) la source gr(cid:226)ce (cid:224) une politique efficace de production et de gestion des rejets industriels. La Commission travaille en ce sens. (1) JO L 181 du 4. 7. 1986


title: I.Resolución que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre el nombramiento de un miembro del Tribunal de Cuentas (C5-0231/1999 — 1999/0820(CNS))

eurovoc_concepts:
European Court of Auditors
European official
appointment of staff
interinstitutional relations (EU)

formats: pdf print

text: C 296/168 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 10. 2000 Jueves, 16 de diciembre de 1999 TEXTOS APROBADOS 1. Nombramiento de ocho miembros del Tribunal de Cuentas A5-0090/1999 I. Resolución que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre el nombramiento de un miem- bro del Tribunal de Cuentas (C5-0231/1999 * 1999/0820(CNS)) El Parlamento Europeo, (cid:1) Visto el párrafo primero del apartado 3 del artículo 45 B del Tratado CECA, (cid:1) Visto el párrafo primero del apartado 3 del artículo 247 del Tratado CE, (cid:1) Visto el primer párrafo del apartado 3 del artículo 160 B del Tratado CEEA, (cid:1) Visto el artículo 35 de su Reglamento, (cid:1) Vistas sus Resoluciones de 17 de noviembre de 1992 sobre el procedimiento de consulta al Parlamen- to Europeo para el nombramiento de los miembros del Tribunal de Cuentas (1) y de 19 de enero de 1995 sobre el procedimiento de consulta al Parlamento Europeo para el nombramiento de los miem- bros del Tribunal de Cuentas (2), (cid:1) Consultado por el Consejo mediante carta de 3 de noviembre de 1999 sobre el nombramiento de un miembro del Tribunal de Cuentas (C5-0231/1999), (cid:1) Habida cuenta de que la Comisión de Control Presupuestario procedió, durante la reunión del 22 de noviembre de 1999, a la audiencia del candidato propuesto por el Consejo para el cargo de miembro del Tribunal de Cuentas, y a la apreciación de los méritos del candidato, con arreglo a los criterios establecidos en el artículo 45 B del Tratado CECA, 247 del Tratado CE, y 160 B del Tratado CEEA, (cid:1) Visto el informe de la Comisión de Control Presupuestario (A5-0090/1999), Emite dictamen favorable al nombramiento del Sr. Vítor Manuel Silva Caldeira para el cargo de 1. miembro del Tribunal de Cuentas; 2. Encarga a su Presidenta que transmita el presente dictamen al Consejo y, para información, al Tribu- nal de Cuentas, a las demás instituciones de las Comunidades Europeas y a los Tribunales de Cuentas de los Estados miembros. (1) DO C 337 de 21. 12. 1992, p. 51. (2) DO C 43 de 20. 2. 1995, p. 75. II. Resolución que contiene el dictamen del Parlamento Europeo sobre el nombramiento de un miem- bro del Tribunal de Cuentas (C5-0232/1999 * 1999/0820(CNS)) El Parlamento Europeo, (cid:1) Visto el párrafo primero del apartado 3 del artículo 45 B del Tratado CECA, (cid:1) Visto el párrafo primero del apartado 3 del artículo 247 del Tratado CE, (cid:1) Visto el párrafo primero del apartado 3 del artículo 160 B del Tratado CEEA, (cid:1) Visto el artículo 35 de su Reglamento,


title: Verordening (EG) nr. 2666/1999 van de Commissie van 16 december 1999 tot vaststelling van de restituties bij uitvoer van op basis van granen en rijst verwerkte producten

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

text: L 325/46 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 17. 12. 1999 VERORDENING (EG) Nr. 2666/1999 VAN DE COMMISSIE van 16 december 1999 tot vaststelling van de restituties bĳ uitvoer van op basis van granen en rĳst verwerkte producten DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (4) Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), inzonderheid op artikel 13, lid 3, Gelet op Verordening (EG) nr. 3072/95 van de Raad van 22 december 1995 houdende een gemeenschappelĳke ordening van de rĳstmarkt (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) inzonderheid op artikel 13, nr. 2072/98 (4), lid 3, (1) (2) (3) Overwegende dat volgens artikel 13 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 en artikel 13 van Verordening (EG) nr. 3072/95 het verschil tussen de noteringen of de prĳzen op de wereldmarkt voor de in artikel 1 van deze verordeningen genoemde producten en de prĳzen van deze producten in de Gemeenschap kan worden over- brugd door een restitutie bĳ de uitvoer; Overwegende dat krachtens artikel 13 van Verordening (EG) nr. 3072/95 de restituties moeten worden vastge- steld met inachtneming van de bestaande situatie en de vooruitzichten voor de ontwikkeling, enerzĳds van de beschikbare hoeveelheden granen, rĳst en breukrĳst, evenals van hun prĳzen op de markt van de Gemeen- schap, en anderzĳds van de prĳzen van granen, rĳst en breukrĳst en de producten in de sector granen op de wereldmarkt; dat krachtens deze artikelen ook waar- borgen moeten worden geschapen dat op de graan- en rĳstmarkten een evenwichtige toestand heerst en een natuurlĳke ontwikkeling op het gebied van de prĳzen en de handel plaatsvindt en dat bovendien rekening moet worden gehouden met het economische aspect van de bedoelde uitvoer en de noodzaak verstoringen op de markt van de Gemeenschap te vermĳden; Overwegende dat Verordening (EG) nr. 1518/95 van de Commissie (5), gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2993/ 95 (6), betreffende de regeling voor de invoer en de uitvoer van op basis van granen en rĳst verwerkte producten in artikel 4 de specifieke criteria heeft vastge- steld waarmee rekening moet worden gehouden voor de berekening van de restitutie voor deze producten; (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 329 van 30. 12. 1995, blz. 18. (4) PB L 265 van 30. 9. 1998, blz. 4. (5) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 55. (6) PB L 312 van 23. 12. 1995, blz. 25. Overwegende dat het wenselĳk is de aan bepaalde verwerkte producten toe te kennen restitutie, al naar gelang van het product, hoger of lager vast te stellen volgens het asgehalte, het gehalte aan ruwe celstof, het gehalte aan doppen, het eiwitgehalte, het vetgehalte of het zetmeelgehalte, daar deze gehaltes van bĳzondere betekenis zĳn voor de hoeveelheid basisproduct die werkelĳk voor de vervaardiging van het verwerkte product is gebruikt; Overwegende dat, ten aanzien van maniokwortel en andere tropische wortels en knollen en het daarvan vervaardigde meel, het economische aspect van de uitvoeren die, in het bĳzonder gezien de aard en de herkomst van deze producten, zouden kunnen worden overwogen, op het ogenblik geen vaststelling van een restitutie bĳ uitvoer behoeft; dat het voor bepaalde verwerkte producten, gezien het geringe aandeel van de Gemeenschap aan de wereldhandel, op het ogenblik niet noodzakelĳk is een restitutie bĳ uitvoer vast te stellen; Overwegende dat de situatie op de wereldmarkt of de specifieke eisen van bepaalde markten voor zekere producten een differentiatie van de restitutie, naar gelang van de bestemming, nodig kunnen maken; Overwegende dat de restitutie eenmaal per maand moet worden vastgesteld; dat zĳ in de tussentĳd kan worden gewĳzigd; Overwegende dat bepaalde verwerkte producten op basis van maïs een warmtebehandeling kunnen ondergaan, waardoor een restitutie zou kunnen worden uitgekeerd die niet overeenstemt met de kwaliteit van het product; dat duidelĳk moet worden aangegeven dat deze producten, die voorgegelatineerd zetmeel bevatten, niet in aanmerking komen voor uitvoerrestituties; (5) (6) (7) (8) (9) Overwegende dat de in deze verordening vervatte maat- regelen in overeenstemming zĳn met het advies van het Comité van beheer voor granen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De restituties bĳ uitvoer van de in artikel 1, lid 1, onder d), van Verordening (EEG) nr. 1766/92 en in artikel 1, lid 1, onder c), van Verordening (EG) nr. 3072/95 bedoelde producten, waarop Verordening (EG) nr. 1518/95 van toepassing is, worden vast- gesteld in overeenstemming met de bĳlage bĳ deze verorde- ning. 17. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 325/47 Deze verordening treedt in werking op 17 december 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 16 december 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie bĳ de verordening van de Commissie van de 16 december 1999 tot vaststelling van de restituties bĳ uitvoer van op basis van granen en rĳst verwerkte producten BĲLAGE (in EUR/ton) (in EUR/ton) Productcode 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 Bedrag van de restitutie 71,02 60,88 60,88 40,92 27,83 81,86 81,86 91,31 71,02 60,88 60,88 54,69 42,28 41,07 27,83 40,92 90,96 72,77 41,07 81,17 65,95 40,92 40,92 54,56 43,65 72,77 77,32 Productcode 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 Bedrag van de restitutie 76,10 58,34 41,07 40,26 40,26 10,07 12,68 71,66 48,56 80,52 80,52 81,17 81,17 81,17 81,17 45,60 45,60 0,00 100,56 76,98 100,56 76,98 76,98 100,56 76,98 105,37 73,13 76,98 (1) Er worden geen restituties toegekend voor producten die een warmtebehandeling hebben ondergaan waardoor het zetmeel is voorgegelatineerd. (2) De restituties worden toegekend overeenkomstig de gewĳzigde Verordening (EEG) nr. 2730/75 van de Raad (PB L 281 van 1. 11. 1975, blz. 20). NB: Productcodes en voetnoten: zie de gewĳzigde Verordening (EEG) nr. 3846/87 van de Commissie (PB L 366 van 24. 12. 1987, blz. 1)


title: WRITTEN QUESTION E-2452/99 by Mathieu Grosch (PPE-DE) to the Council. Community action programme for youth.

eurovoc_concepts:
EU programme
youth policy

text: C 280 E/46 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 The Member States may apply their laws and regulations regarding entry and stay, work, labour 2. conditions, and establishment of natural persons, provided that, in doing so, they do not apply them in a such manner as to nullify or impair the benefits accruing to any party under the terms of a specific provision of the Europe agreements (see for instance Article 58 of the agreement with Poland). 3. It is the opinion of the Commission that the Europe agreements permit the Member States to verify that nationals of the associated countries have the required qualifications to establish themselves on their territory. 4. Member States may require that nationals of the associated countries have the financial means to establish themselves on their territory and to ascertain that self-employment and business undertakings by nationals shall not extend to seeking or taking employment in the labour market or confer a right of access to the labour market of another party to the Europe agreement (see for instance Article 44 paragraph 4 of the agreement with Poland). In addition to the answers given under 3 and 4, it is noted that the scope of the relevant provisions of Europe agreements is subject to the scrutiny of the Court of justice. There are currently four cases, in which national courts have requested a preliminary ruling by the Court of justice on the application of the relevant provisions in the Europe agreements (Gloszczuk/C-63/99, Kondova/C-235/99, Barkoci & Malik/ C-257/99 and Jany etc. /C-268/99). The Commission has submitted observations in all cases. The rulings by the Court of justice cannot be expected before summer 2000. (2000/C 280 E/045) WRITTEN QUESTION E-2452/99 by Mathieu Grosch (PPE-DE) to the Council (16 December 1999) Subject: Community action programme for youth On 28 August 1998 the Commission submitted a proposal for a European Parliament and Council decision establishing a Community action programme for youth (COM(98) 331) (1). After the European Parliament(cid:146)s second reading on 28 October 1999 the decision was submitted to the Council for its second reading. 1. Why will the Council meeting and thus the discussion on the action programme for youth be held not, as planned, on 23 November 1999 but in early January? 2. How does the Council imagine the various youth programmes forming part of the action programme for youth can be implemented effectively in accordance with its objectives with only EUR 350 million (rather than the EUR 765 million proposed by the Commission and the EUR 980 million proposed by Parliament) for the period 2000-2004? (1) OJ C 311, 10. 10. 1998, p. 6. Reply (13 March 2000) At the Youth Council on 23 November, no decision was taken to initiate the conciliation procedure for the proposed (cid:145)Youth(cid:146) programme. In view of the need to make the most effective use of the time available (six weeks with a possible extension of two weeks from the date of the first meeting of the Conciliation Committee as provided for in Article 251 of the Treaty), the Council subsequently proposed to the Parliament that conciliation should begin at a mutually convenient date in January. The first conciliation meeting was held on 27 January 2000. As far as the Common Position figure of EUR 350 million for five years is concerned, this was agreed the Council(cid:146)s reasons(cid:146) unanimously by the Youth Council on 27 May 1999. In the (cid:145)Statement of 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/47 accompanying the Common Position (1) the Council indicated that this funding (cid:145)both granted its wish to see the programme become a success and its concern for a fair division of the available resources at a time of significant financial restraint. (cid:146) (1) OJ C 210, 22. 7. 1999, p. 1. (2000/C 280 E/046) WRITTEN QUESTION E-2458/99 by Raffaele Costa (PPE-DE) to the Commission (16 December 1999) Subject: The European stationery industry The European stationery industry, is being damaged by the mass influx on the European market of articles that are faithful copies of Italian and European designs but whose price is 50-60 % lower than their actual value. in particular the manufacture of pens, pencils, biros etc. , The key perpetrators of such unfair competition are firms from non-member states, such as China, India, Taiwan and Indonesia, which, using a myriad of importers scattered throughout Europe, now have the capacity to exhibit their products at national and international trade fairs. This widespread lawlessness has been made possible by a combination of several factors: the lack of controls by the authorities, the excessive duration (many years, especially in Italy) of civil proceedings brought with a view to protecting trademarks and patents, the lack of solvency of the aforementioned importers (they are often dummy companies with a sparsely-furnished office, fax and telephone, which can be dismantled and transferred elsewhere under another name within a few hours). Furthermore, these manufacturers systematically breach all the strict safety standards which their European competitors are obliged to comply with, thereby endangering people(cid:146)s health, especially that of children, who are often the end users of these products. If this unlawfulness and unfair competition continue, European industries, particularly those in Italy, will be forced to close down; this will have a serious impact on employment and on the market, which will be completely flooded with dangerous, low-quality products, to the total detriment of consumers. First and foremost, can the Commission say how it intends to act in the most appropriate and effective manner to curb this phenomenon swiftly and to restore legality in this area? Secondly, can it take action to limit the import of stationery products from countries with which, because they operate in an economic climate that is particularly favourable owing to local conditions (labour costs that are next to nothing compared to those in Europe, negligible or even non-existent safety standards in the workplace, absence of product quality and safety standards), European firms are unable to compete on equal terms? Answer given by Mr Lamy on behalf of the Commission (28 January 2000) The Honourable Member has raised a number of important questions with respect to action taken within the Community to address the problems created by the production and marketing of counterfeited goods by companies in a number of third countries. It is clear that the marketing of counterfeit and pirated goods damages trademark owners, law- abiding manufacturers and traders, and misleads consumers. As the Honourable Member has rightly pointed out, counterfeited goods can also cause public health hazards


title: PERGUNTA ESCRITA P-2495/99 apresentada por Robert Sturdy (PPE-DE) à Comissão. Certeza jurídica na sociedade da informação.

eurovoc_concepts:
EU market
Internet
Internet access provider
courts and tribunals
cross-frontier data flow
electronic commerce
liability
private international law
proposal (EU)

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/149 1999, com valores 5 vezes superiores aos observados no per(cid:237)odo compreendido entre 1976 e 1987. AlØm disso, jÆ se esperava uma redu(cid:231)ªo da produ(cid:231)ªo de 1999, dado que o salmªo que regressava provinha de classes anuais menos numerosas, afectadas pela s(cid:237)ndroma M 74, pelo que o nœmero de salmıes suscept(cid:237)veis de participar na desova seria mais reduzido. A redu(cid:231)ªo dos cardumes e das capturas em 1999 pode, portanto, nªo ser induzida pelas pescarias de peixes brancos. Desde que as capturas acess(cid:243)rias de salmªo nas pescarias de peixes brancos sejam devidamente tidas em conta no (cid:226)mbito da quota finlandesa dispon(cid:237)vel ou que os peixes desta espØcie sejam devolvidos vivos quando capturados nesta pescaria, as capturas nªo deverªo prejudicar a gestªo no (cid:226)mbito do plano de ac(cid:231)ªo para o salmªo. A Comissªo estÆ convencida da necessidade de prosseguir com uma estratØgia de gestªo responsÆvel, como estabelecida no plano de ac(cid:231)ªo para o salmªo, por forma a alcan(cid:231)ar o objectivo de reconstitui(cid:231)ªo das unidades populacionais de salmªo nesses rios. (2000/C 225 E/162) PERGUNTA ESCRITA P-2495/99 apresentada por Robert Sturdy (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Certeza jur(cid:237)dica na sociedade da informa(cid:231)ªo A Comissªo deu passos importantes (com as suas propostas COM(98) 586 e COM(96) 392) para garantir aos participantes no comØrcio electr(cid:243)nico e na sociedade da informa(cid:231)ªo uma base jur(cid:237)dica e uma seguran(cid:231)a jur(cid:237)dica s(cid:243)lidas. Pode a Comissªo confirmar que nada farÆ que possa comprometer esta seguran(cid:231)a jur(cid:237)dica, por exemplo, tornando os fornecedores de servi(cid:231)os Internet responsÆveis em todos os pa(cid:237)ses, pura e simplesmente por que os seus s(cid:237)tios Internet podem ser acess(cid:237)veis a partir desses pa(cid:237)ses? Pode a Comissªo garantir que as suas futuras iniciativas no que respeita a responsabilidade extracontratual estarªo de acordo com as suas propostas acima mencionadas e evitarªo a possibilidade de os advogados poderem escolher de entre as diferentes leis nacionais as que lhe sejam mais favorÆveis? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (1 de Fevereiro de 2000) O objectivo da Comissªo com a sua proposta de directiva do Parlamento Europeu e do Conselho relativa a certos aspectos jur(cid:237)dicos do comØrcio electr(cid:243)nico no mercado interno (1) e com a proposta de directiva do Parlamento Europeu e do Conselho que altera pela terceira vez a Directiva 83/189/CEE relativa a um procedimento de informa(cid:231)ªo no dom(cid:237)nio das normas e regulamenta(cid:231)ıes tØcnicas (2) foi criar um quadro jur(cid:237)dico coerente e previs(cid:237)vel para o desenvolvimento do comØrcio electr(cid:243)nico no (cid:226)mbito do mercado interno. O reconhecimento de que um quadro jur(cid:237)dico claramente definido e baseado nos princ(cid:237)pios jÆ estabelecidos do mercado interno Ø um elemento essencial para promover o comØrcio electr(cid:243)nico no mercado interno reflecte-se no acordo pol(cid:237)tico relativo (cid:224) posi(cid:231)ªo comum sobre a directiva relativa ao comØrcio electr(cid:243)nico, atingido pelo Conselho em 7 de Dezembro de 1999. A directiva baseia-se no princ(cid:237)pio de controlo pelo pa(cid:237)s de origem dos servi(cid:231)os da sociedade da informa(cid:231)ªo, particularmente os fornecedores de servi(cid:231)os na Internet. Este princ(cid:237)pio, em conjunto com a isen(cid:231)ªo de responsabilidade por «simples transporte (mere conduit)» e «armazenagem temporÆria (caching)» e a limita(cid:231)ªo de responsabilidade para os servi(cid:231)os que consistem em armazenagem de informa(cid:231)ªo em servidor para terceiros, criarÆ a seguran(cid:231)a legal necessÆria e estimularÆ o investimento. A directiva relativa a comØrcio electr(cid:243)nico proposta nªo estabelece leis em matØria de direito internacional privado, nem se ocupa de jurisprudŒncia. A Comissªo estÆ a analisar a informa(cid:231)ªo que recebeu, quer das empresas, quer dos consumidores no (cid:226)mbito de uma consulta pœblica sobre o tema da jurisprudŒncia relativa a comØrcio electr(cid:243)nico e da legisla(cid:231)ªo aplicÆvel e tŒ-la-Æ em considera(cid:231)ªo ao apresentar quaisquer novas iniciativas neste dom(cid:237)nio. (1) (2) JO C 30 de 5. 2. 1999. JO C 307 de 16. 10. 1996


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2483/99 från Fernando Fernández Martín (PPE-DE) till kommissionen. Illegal import av marockanska tomater.

eurovoc_concepts:
EU market
Morocco
agricultural market
association agreement (EU)
economic consequence
fruit vegetable
import (EU)
international trade
market stabilisation
tariff quota
trade agreement (EU)
voluntary restraint agreement

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/111 Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker kommissionen vidta f(cid:246)r att se till att protokollets best(cid:228)mmelser efterlevs i framtiden? Hur t(cid:228)nker kommissionen kompensera gemenskapsproducenterna f(cid:246)r de ekonomiska f(cid:246)rluster som upp- st(cid:229)r p(cid:229) grund av att protokollet inte f(cid:246)ljts? (2000/C 225 E/115) SKRIFTLIG FR¯GA E-2346/99 fr(cid:229)n Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) och Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: Import av tomater fr(cid:229)n Marocko (13 december 1999) Varf(cid:246)r har kommissionen varken f(cid:246)ljt upp hur kvoteringsbest(cid:228)mmelserna efterlevs eller vidtagit n(cid:246)dv(cid:228)n- diga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att hindra att Marocko (cid:246)verskrider den till(cid:229)tna exportvolymen f(cid:246)r tomater som fastst(cid:228)lls i associeringsavtalets protokoll nummer 1, n(cid:228)rmare best(cid:228)mt i artikel 3 i protokollet om ordningen f(cid:246)r import till Europeiska gemenskapen av jordbruksprodukter med ursprung i Marocko? (2000/C 225 E/116) SKRIFTLIG FR¯GA E-2347/99 fr(cid:229)n Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) och Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: Import av tomater fr(cid:229)n Marocko (13 december 1999) Varf(cid:246)r har Europeiska kommissionen inte kr(cid:228)vt att Marocko skall betala s(cid:228)rskild tullavgift d(cid:229) priset p(cid:229) landets exportprodukter varit l(cid:228)gre (cid:228)n det pris som fastst(cid:228)lls i associeringsavtalets protokoll nummer 1, i artikel 2? (2000/C 225 E/117) SKRIFTLIG FR¯GA E-2348/99 fr(cid:229)n Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) och Pedro Marset Campos (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: Import av tomater fr(cid:229)n Marocko (13 december 1999) Varf(cid:246)r har kommissionen inte vidtagit n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att Marocko skall f(cid:246)lja best(cid:228)mmelserna i artikel 3 i protokoll nummer 1 till associeringsavtalet, enligt vilka kvoten skall f(cid:246)rdelas j(cid:228)mnt p(cid:229) (cid:229)rets m(cid:229)nader, med en till(cid:229)ten marginal f(cid:246)r avvikelser p(cid:229) 20 %? (2000/C 225 E/118) SKRIFTLIG FR¯GA P-2483/99 fr(cid:229)n Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Illegal import av marockanska tomater (16 december 1999) I enlighet med de avtal som Europeiska unionen ing(cid:229)tt med Marocko f(cid:229)r marockanska tomater f(cid:246)ras in p(cid:229) den europeiska marknaden till en tullsats p(cid:229) 500 euro per ton. Tullkvoten uppg(cid:229)r till 150 676 ton. P(cid:229) C 225 E/112 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 grundval av uppgifter fr(cid:229)n olika h(cid:229)ll har man kunnat misst(cid:228)nka att Marocko har brutit mot dessa avtal genom att med olika m(cid:228)ngder och mekanismer (cid:246)verskrida tullkvoten. Denna misstanke har bekr(cid:228)ftats av mer trov(cid:228)rdiga officiella k(cid:228)llor. Enligt Eurostat har importen av marockanska tomater uppg(cid:229)tt till 181 542 ton under perioden 1998-1999, vilket inneb(cid:228)r att tullkvoten (cid:246)verskridits med mer (cid:228)n 30 000 ton. Generaldirekt(cid:246)ren f(cid:246)r jordbruk, Guy Legras, bekr(cid:228)ftade f(cid:246)r sin del dessa uppgifter under de partnerskaps- dagar f(cid:246)r regioner i gemenskapens yttersta randomr(cid:229)den som anordnades av Europeiska kommissionen under ledning av kommissionens ordf(cid:246)rande Prodi. Samtidigt framh(cid:246)ll Legras att kommissionen saknar n(cid:246)dv(cid:228)ndig personal f(cid:246)r den inspektionsverksamhet som skall kunna garantera att tomater av marockanskt ursprung f(cid:246)rs in p(cid:229) gemenskapsmarknaden inom ramen f(cid:246)r den fastst(cid:228)llda tullkvoten. Ovann(cid:228)mnda situation orsakar stora skador f(cid:246)r de europeiska tomatodlarna, och i synnerhet f(cid:246)r odlarna i s(cid:246)der eftersom produktionss(cid:228)songerna d(cid:228)r sammanfaller med de marockanska. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har kommis- sionen mot denna bakgrund vidtagit f(cid:246)r att f(cid:229) Marocko att f(cid:246)lja de kompromisser som uppn(cid:229)tts i fr(cid:229)ga om importkvoten? N(cid:228)r har kommissionen f(cid:246)r avsikt att b(cid:246)rja b(cid:228)ra upp den tullsats som skall till(cid:228)mpas efter det att den till(cid:229)tna tullkvoten har (cid:246)verskridits? Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att vidta n(cid:229)gon annan (cid:229)tg(cid:228)rd som skulle g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r kommissionen att mer effektivt genomf(cid:246)ra den inspektion av tomathandeln som den (cid:228)r skyldig att genomf(cid:246)ra? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-2344/99, E-2345/99, E-2346/99, E-2347/99, E-2348/99 och P-2483/99 ingivet av Franz Fischler f(cid:246)r kommissionen (20 januari 2000) Kommissionen f(cid:246)ljer noga utvecklingen av importen av f(cid:228)rska tomater med ursprung i Marocko. Efter att i slutet av reglerings(cid:229)ret 1998/99 ha konstaterat att de (cid:246)verenskomna kvantiteterna hade (cid:246)verskridits har kommissionen f(cid:246)r de marockanska myndigheterna betonat vikten av att dessa kvantiteter iakttas f(cid:246)r att det skall r(cid:229)da balans p(cid:229) gemenskapsmarknaden. F(cid:246)r innevarande reglerings(cid:229)r beg(cid:228)rde kommissionen, med beaktande av importutvecklingen under oktober m(cid:229)nad 1999, omedelbara samr(cid:229)d med de marockanska myndigheterna. Dessa samr(cid:229)d, som h(cid:246)lls i Rabat den 22 december 1999, gjorde det inte m(cid:246)jligt att finna en l(cid:246)sning som kan garantera att den beviljade kvoten inte (cid:246)verskrids. Med h(cid:228)nsyn till detta, och utan att det p(cid:229)verkar senare samr(cid:229)d, inf(cid:246)rde kommis- sionen genom f(cid:246)rordning (EG) nr 2767/1999 ett system med importlicenser, i enlighet med skriftv(cid:228)xlingen mellan gemenskapen och Konungariket Marocko av den 22 december 1994. Kommissionen vill p(cid:229)peka att medlemsstaterna ansvarar f(cid:246)r att g(cid:228)llande best(cid:228)mmelser till(cid:228)mpas p(cid:229) ett korrekt s(cid:228)tt vid importen, s(cid:228)rskilt fastst(cid:228)llandet av de tullavgifter som kr(cid:228)vs. (2000/C 225 E/119) SKRIFTLIG FR¯GA E-2355/99 fr(cid:229)n Markus Ferber (PPE-DE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Standardisering av flygledningssystemen I dagens l(cid:228)ge anv(cid:228)nds ungef(cid:228)r 30 olika flygledningssystem i hela v(cid:228)rlden, vilket ytterligare bidrar till (cid:246)verbelastningen av flygrummet. En standardisering av flygledningssystemen i Europa skulle kunna vara till f(cid:246)rdel b(cid:229)de f(cid:246)r milj(cid:246)n och f(cid:246)r ekonomin. Vad (cid:228)mnar kommissionen g(cid:246)ra f(cid:246)r att se till att flyglednings- systemen g(cid:246)rs enhetliga (cid:229)tminstone i Europa?


title: PERGUNTA ESCRITA E-2459/99 apresentada por Antonio Tajani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Raffaele Costa (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Stefano Zappalà (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Enrico Ferri (PPE-DE) e Amalia Sartori (PPE-DE) à Comissão. Incompatibilidade entre as funções do Presidente da Comissão e a actividade de campanha eleitoral.

eurovoc_concepts:
Italy
President of the Commission
election campaign
freedom of expression
freedom of opinion
political figure
political morality

text: C 225 E/138 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/148) PERGUNTA ESCRITA E-2459/99 apresentada por Antonio Tajani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Raffaele Costa (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Enrico Ferri (PPE-DE) e Amalia Sartori (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Incompatibilidade entre as fun(cid:231)ıes do Presidente da Comissªo e a actividade de campanha eleitoral De acordo com a imprensa italiana (artigo de «Il Messagero» de 15. 11. 1999) o Presidente da Comissªo Europeia, Romano Prodi, participou pessoalmente na campanha eleitoral para apoiar o candidato Parisi nas elei(cid:231)ıes que se realizarªo no pr(cid:243)ximo dia 28 de Novembro para eleger o deputado pela circunscri(cid:231)ªo 12 (Bolonha). Se estas informa(cid:231)ıes se confirmarem, poderÆ o Presidente da Comissªo indicar se este seu comportamento nªo viola o Tratado da Uniªo Europeia, em particular o nœmero 2 do artigo 213o (ex-artigo 157o) nos termos do qual: «Os membros da Comissªo exercerªo as suas fun(cid:231)ıes com total independŒncia, no interesse geral da Comunidade. No cumprimento dos seus deveres, nªo solicitarªo nem aceitarªo instru(cid:231)ıes de nenhum Governo ou qualquer outra entidade. Os membros da Comissªo abster-se-ªo de praticar qualquer acto incompat(cid:237)vel com a natureza das suas fun(cid:231)ıes. Os Estados-membros comprometem-se respeitar este princ(cid:237)pio e a nªo procurar influenciar os membros da Comissªo no exerc(cid:237)cio das suas fun(cid:231)ıes»? (2000/C 225 E/149) PERGUNTA ESCRITA E-2600/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (11 de Janeiro de 2000) Objecto: Participa(cid:231)ªo de ComissÆrios em actividades pol(cid:237)ticas promovidas pelos partidos ou coliga(cid:231)ıes eleitorais a que pertencem Considerando que, jÆ no passado, alguns ComissÆrios, nomeadamente Neil Kinnock, Jacques Delors e Emma Bonino, participaram activamente, no decorrer dos respectivos mandatos, em campanhas eleitorais e actividades pol(cid:237)ticas promovidas pelos partidos pol(cid:237)ticos a que pertenciam; considerando que, em 26 de Novembro de 1999, o Presidente da Comissªo, Romano Prodi, participou em Bolonha na manifesta(cid:231)ªo de encerramento da campanha eleitoral do candidato Arturo Parisi, tendo declarado em pleno com(cid:237)cio o seu apoio efectivo ao candidato em questªo, tal como foi relatado no pr(cid:243)prio dia pelas agŒncias noticiosas italianas Ansa, And Kronos, Dire e Agi e, no dia seguinte, por diversos jornais, designadamente o «Resto del Carlino», editado em Bolonha e distribu(cid:237)do em toda a Em(cid:237)lia-Romanha. Nªo considera a Comissªo que seria oportuno que os ComissÆrios se abstivessem, no decorrer dos respectivos mandatos, de participar em actividades pol(cid:237)ticas e campanhas eleitorais promovidas pelos partidos ou coliga(cid:231)ıes eleitorais a que pertencem? Nªo considera igualmente que, ao absterem-se de participar neste tipo de actividades, os ComissÆrios garantiriam o seu papel de representa(cid:231)ªo de todos os candidatos da Uniªo Europeia? (2000/C 225 E/150) PERGUNTA ESCRITA E-2628/99 apresentada por Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) e Gian Gobbo (TDI) (cid:224) Comissªo (12 de Janeiro de 2000) Objecto: Participa(cid:231)ªo do Presidente da Comissªo Romano Prodi na campanha eleitoral em ItÆlia Na sexta-feira 26 de Novembro de 1999, o Presidente da Comissªo Europeia Romano Prodi participou, em Bolonha, no com(cid:237)cio de encerramento da campanha eleitoral do candidato do l(cid:146)Olivier (Centro-esquerda) (cid:224)s elei(cid:231)ıes pol(cid:237)ticas suplementares para a C(cid:226)mara dos Deputados


title: WRITTEN QUESTION E-2398/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission. Use of sewage sludge as a fertiliser in the agricultural sector.

text: C 303 E/56 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 vehicles in the Community (2); Commission Directive 96/36/EC of 17 June 1996 adapting to technical progress Council Directive 77/541/EEC relating to safety belts and restraint systems of motor vehicles (3); Commission Directive 96/37/EC of 17 June 1996 adapting to technical progress Council Directive 74/408/ EEC relating to the interior fittings of motor vehicles (strength of seats and of their anchorages) (4); Commission Directive 96/38/EC of 17 June 1996 adapting to technical progress Council Directive 76/115/ EEC relating to anchorages for motor vehicle safety belts (5); Council Directive 91/439EC of 29 July 1991 on driving licences (6), as amended by Council Directive 97/26/EC of 2 June 1997 (7); and Council Directive 96/96/EC of 20 December 1996 on the approximation of the laws of the Member States relating to roadworthiness tests for motor vehicles and their trailers (8). In addition the Commission has forwarded a proposal for a Parliament and Council directive relating to special provisions for vehicles used for the carriage of passengers comprising more than eight seats in addition to the driver(cid:146)s seat and amending Council Directive 70/156/EEC (9) which includes requirements that coaches can withstand rollover tests; requirements that buses and coaches can tilt to their sides a certain number of degrees, and requirements on the size, positioning and number of emergency exists. A second Commission proposal that should be adopted soon will require all Member States to undertake regular roadside inspections of buses and lorries to ensure the safety of vehicles on the road. As for the Honourable Member(cid:146)s request about European legislation on the mandatory wearing of seat belts on coaches the Commission currently has no plans to change the current Directive. Whilst the Commission recognises the positive safety aspects of seat belts on coaches and endorses their use it would be premature to have legislation on mandatory use until a significant proportion of the Community coach fleet is fitted with seat belts to the necessary Community standards. As for airbags on coaches the Commission notes that there is no Community manufacturer at present building coaches with airbags fitted throughout. It would, therefore, be inappropriate to legislate for such a requirement at this stage. (1) OJ L 370, 31. 12. 1985. (2) OJ L 57, 2. 3. 1992. (3) OJ L 178, 17. 7. 1996. (4) OJ L 186, 25. 7. 1996. (5) OJ L 187, 26. 7. 1996. (6) OJ L 237, 24. 8. 1991. (7) OJ L 162, 19. 6. 1997. (8) OJ L 46, 17. 2. 1997. (9) OJ C 17, 20. 1. 1998. (2000/C 303 E/050) WRITTEN QUESTION E-2398/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (16 December 1999) Subject: Use of sewage sludge as a fertiliser in the agricultural sector In a number of EU Member States, including the Belgian Federation, sludge from waste water purification plants is used as a fertiliser in the agricultural sector. The sludge is usually highly polluted with heavy metals. Scientific research (Adeline Montcharmont: Les risques sanitaires liØs (cid:224) l(cid:146)Øpandage des boues de stations d(cid:146)Øpuration urbaines, Ecole nationale vØtØrinaire de Lyon, thŁse numØro 31, 1999) also shows that such sludge can be infected with bacteria, viruses and parasites. Both these facts necessitate further research and an appropriate approach at all policy levels. In which EU Member States is sludge from waste water purification plants used as a fertiliser in the 1. agricultural sector? 2. Which Member States have restrictions in force on the use of such sludge as fertiliser? 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/57 3. What is the Commission(cid:146)s attitude towards the use of sludge from waste water purification plants as a fertiliser in the agricultural sector, in view of the pollution with heavy metals and infection with bacteria, viruses and parasites? Is the Commission considering an initiative on the use of sludge from waste water purification plants 4. as a fertiliser in the agricultural sector, in view of the pollution with heavy metals and infection with bacteria, viruses and parasites? If so, when does the Commission envisage submitting this initiative? If not, why not? 5. Does the Commission feel that a ban should be imposed on using sewage sludge as a fertiliser, in view of the pollution with heavy metals and infection with bacteria, viruses and parasites? If not, why not? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (4 February 2000) The use of sludge in agriculture, i. e. its spreading on agricultural land as soil improver or organic fertiliser, is regulated by Council Directive 86/278/EEC of 12 June 1986 on the protection of the environment and in particular the soil, when sewage sludge is used in agriculture (1). The Directive seeks to prevent harmful effects on soil, vegetation, animals and man as well as to encourage the correct use of sewage sludge. It lays down maximum concentration limits for certain heavy metals (cadmium, copper, mercury, lead, nickel and zinc) in the sludge. At the same time, to prevent the spreading of pathogens in the environment and the contamination of animals and crops, the Directive provides for a certain number of restrictions in terms of periods and crops on which sludge can be applied. According to the information in possession of the Commission, in all Member States sewage sludge is used on agricultural soils. The percentages vary from very little in Greece up to 65 % in Denmark. Variations depend on many factors, for instance waste management practice, lack of confidence by farmers and consumers, and preference given to other sources of organic fertilisers. However, no Member State has an outright ban on the use of sludge in agriculture. While allowing the recycling of nutrients (cid:129) such as nitrogen, potassium and phosphorous (cid:129) as well as the organic matter which is its main constituent, sewage sludge is possibly contaminated by heavy metals, organic compounds and pathogenic micro-organisms. As for the latter, Directive 86/278/EEC prescribes that sludge used in agriculture must be previously treated. The aim of this treatment is to prevent the environmental and health impacts of pathogens. For the heavy metals, the Directive requires analysis of the sludge and the soil so as to avoid that the threshold limits set in Annex IA are exceeded. The Commission is currently considering a revision of Directive 86/278/EEC in order to bring it up to date with technological progress and scientific knowledge. To this end, consultations with experts from Member States, industry and non-governmental organizations (NGOs) have been initiated. Some of the areas that could possibly be tackled are the definition of (cid:145)treated sludge(cid:146), the threshold limits for heavy metals (cid:129) the large majority of Member States have transposed the Directive in national legislation with more stringent limits (cid:129) the monitoring of organic compounds of anthropogenic origin, and the long-term protection of soils from the slow build-up of heavy metals. The Commission has launched a certain number of studies to gather the relevant scientific and technical information for the revision of the Directive. In particular, action to prevent at source the pollution of waste water and of sludge is one of the areas of major interest. The Commission is not at present in a position to tell the Honourable Member when this revision exercise will end. The Commission does not see any scientific reason for a ban on the use of sewage sludge in agriculture, provided that it is properly treated, analysed and monitored. In fact, pathogens that are found in sewage sludge are also commonly found in animal manure. Cadmium is an impurity in phosphate fertilisers and copper and zinc are commonly used for stock rearing purposes. In environmental terms sludge manage- ment may present problems whatever way is chosen for dealing with it. The way forward is to reduce at source the contamination of sewage sludge with an effective product policy and effective industrial discharge policy. The Commission is working in this direction. (1) OJ L 181, 4. 7. 1986


title: PERGUNTA ESCRITA P-2539/99 apresentada por Caroline Lucas (Verts/ALE) à Comissão. Relatório sobre o bem-estar dos animais a que se refere a Directiva do Conselho 98/58.

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
animal production
animal welfare
international competition

text: C 219 E/178 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 Resposta dada pela Sra Reding em nome da Comissªo (24 de Janeiro de 2000) A Comissªo estÆ actualmente a proceder a uma anÆlise aprofundada do problema evocado pelo Senhor Deputado, que nªo deixarÆ de informar no mais curto prazo. (2000/C 219 E/227) PERGUNTA ESCRITA P-2539/99 apresentada por Caroline Lucas (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Relat(cid:243)rio sobre o bem-estar dos animais a que se refere a Directiva do Conselho 98/58 Por for(cid:231)a do artigo 8o da Directiva 98/58/CE do Conselho (1), relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos animais nas explora(cid:231)ıes pecuÆrias, cumpre (cid:224) Comissªo, antes de 30 de Junho de 1999, apresentar um relat(cid:243)rio sobre: a) b) c) a compara(cid:231)ªo entre as disposi(cid:231)ıes relativas ao bem-estar dos animais aplicÆveis na Comunidade e as aplicÆveis nos pa(cid:237)ses terceiros que a abastecem, a possibilidade de uma aceita(cid:231)ªo internacional mais ampla dos princ(cid:237)pios de bem-estar definidos na Directiva 58/98, a questªo de se saber em que medida os objectivos da Comunidade em matØria de bem-estar dos animais podem ser comprometidos pela concorrŒncia de pa(cid:237)ses terceiros que nªo aplicam normas equivalentes. Tendo em conta que o atrÆs citado relat(cid:243)rio estÆ intimamente ligado ao impacto sobre o bem-estar dos animais das regras da Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio (OMC) e que vai ter in(cid:237)cio brevemente a nova ronda da OMC, quando tenciona a Comissªo apresentar o relat(cid:243)rio a que se refere a Directiva 98/58/CE? (1) JO L 221 de 8. 8. 1998, p. 23. Resposta de David Byrne em nome da Comissªo (27 de Janeiro de 2000) A Comissªo Ø consciente da import(cid:226)ncia do relat(cid:243)rio relativamente (cid:224) prioridade dada (cid:224)s pol(cid:237)ticas de bem- -estar dos animais na Comunidade e da import(cid:226)ncia de conseguir uma aceita(cid:231)ªo internacional mais ampla dessas pol(cid:237)ticas. Para elaborar esse relat(cid:243)rio a Comissªo enviou cartas aos pa(cid:237)ses terceiros que abastecem a Comunidade em carne de bovino e de aves, em produtos da pesca e animais vivos, solicitando-lhes informa(cid:231)ªo sobre a sua legisla(cid:231)ªo ou directrizes no (cid:226)mbito da protec(cid:231)ªo de animais em cria(cid:231)ıes, durante o transporte e no abate. A Comissªo escreveu a 104 pa(cid:237)ses e recebeu informa(cid:231)ıes de 73. A anÆlise da informa(cid:231)ªo prossegue e prevŒ-se que o relat(cid:243)rio seja brevemente apresentado ao Conselho. (2000/C 219 E/228) PERGUNTA ESCRITA E-2546/99 apresentada por Guido Podest(cid:224) (PPE-DE) ao Conselho (22 de Dezembro de 1999) Objecto: Antigas cidades de fronteira Uma investiga(cid:231)ªo longa e articulada, na qual participaram vÆrios funcionÆrios de diversas direc(cid:231)ıes-gerais da Comissªo Europeia, trouxe a lume a total ausŒncia de um estudo por parte das Institui(cid:231)ıes da Uniªo


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2406/99 di John McCartin (PPE-DE) alla Commissione. Agevolazioni per gli anziani.

eurovoc_concepts:
EU national
carriage of passengers
elderly person
intra-EU transport
tariff preference

text: C 225 E/126 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 Tenuto conto delle difficolt(cid:224) specifiche, considerate nel trattato, delle regioni ultraperiferiche e del costo dell(cid:146)insularit(cid:224), soprattutto nel settore dei prodotti agricoli e della pesca, pu(cid:242) la Commissione far sapere: (cid:129) quali sono le ragioni che l(cid:146)hanno indotta a proporre questa nuova riduzione del programma POSEIMA? (cid:129) Quali sono i meccanismi ai quali ricorrer(cid:224) per assicurare la piena utilizzazione degli stanziamenti destinati al suddetto programma? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (11 gennaio 2000) La Commissione ricorda all(cid:146)onorevole parlamentare che le cifre riprese alla linea di bilancio B1-321 (cid:129) Poseima corrispondono alle stime delle spese relative alle azioni da attuare in base alla linea in questione e che, di conseguenza, la riduzione degli stanziamenti non equivale ad una riduzione del programma. Quanto ai quesiti specifici sollevati, la Commissione tiene a precisare che la diminuzione proposta deriva unicamente dall(cid:146)inclusione, nelle valutazioni, delle percentuali effettive di realizzazione dei bilanci di approvvigionamento osservati negli scorsi anni e che sono proprio le regioni beneficiarie a determinare il livello di utilizzo degli stanziamenti, grazie ad una realizzazione corretta ed ottimale dei bilanci di approvvigionamento o all(cid:146)attuazione delle altre misure previste dalla regolamentazione. Giova osservare inoltre che la linea in parola riguarda unicamente i prodotti agricoli. I prodotti della pesca infatti beneficiano, oltre che delle misure del programma Poseima, anche di quelle previste da altre linee di bilancio. (2000/C 225 E/135) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2406/99 di John McCartin (PPE-DE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Agevolazioni per gli anziani Pu(cid:242) la Commissione far sapere a che punto Ł attualmente lo studio sull(cid:146)introduzione di un «euro pass» o una «euro card» che diano diritto ad una serie di agevolazioni (compresi i trasporti) ai cittadini anziani in tutta l(cid:146)Unione europea, a seguito dello studio completato da «AGE Concern», con il sostegno della Commissione? La Commissione prevede di presentare proposte in vista dell(cid:146)introduzione delle suddette agevolazioni negli Stati membri? Risposta del Commissario Diamantopoulou a nome della Commissione (28 gennaio 2000) La Commissione rimanda l(cid:146)onorevole deputato alle risposte date all(cid:146)interrogazione scritta E-1054/99 dell(cid:146)onorevole Billingham (1), all(cid:146)interrogazione orale H-1023/98 dell(cid:146)onorevole Robert Evans posta nell(cid:146)ora delle interrogazioni durante la tornata del Parlamento del novembre 1998 (2) e all(cid:146)interrogazione orale H-1148/98 dell(cid:146)onorevole Niall Andrews posta nell(cid:146)ora delle interrogazioni in occasione della tornata del Parlamento del dicembre 1998 (3). I membri delle organizzazioni non governative (ONG) del gruppo di collegamento «Anziani» non si sono pronunciati a favore dei suggerimenti contenuti nella relazione finale dello studio, per esempio nel contesto della preparazione dell(cid:146)Anno internazionale degli anziani delle Nazioni Unite. Per questo motivo la Commissione non ha per il momento intenzione di presentare proposte a favore dell(cid:146)introduzione di un «euro pass» per gli anziani o di una tessera per le persone di piø di 60 anni. (1) GU C 348 del 3. 12. 1999. (2) Discussione del Parlamento (novembre 1998). (3) Discussione del Parlamento (dicembre 1998)


title: WRITTEN QUESTION E-2383/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission. Regulation on exclusive purchasing obligations.

eurovoc_concepts: exemption from restrictive-practice authorisation

text: 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/119 in order to improve the private sector competitiveness in developing countries, the More generally, Commission has introduced a new strategy of support to private sector development in 1998. This strategy is based on the comprehensive approach aiming to improve the business environment, the local, financial and private sector, institutions and the capacities of individual companies (1). For the implementation of its strategy the Commission provides a number of supporting facilities to ACP countries. For the analysis of the business climate in the ACP countries the programme Diagnos is introduced to help design a country or region-level strategy with emphasis on the determination of reform policies, but also including support at intermediary and micro levels. A demand-driven, cost-sharing facility, the Community- ACP business assistance scheme (EBAS) aims at increasing competitiveness of ACP enterprises and strengthening the capacity of private sector and non-financial intermediaries. To foster inward investment and economic co-operation, the programme Proinvest (under preparation), will aim at encouraging continuity and sustainability in investment and partnership promotion as a catalyst for business-to-business co-operation. Moreover, each country or region may in addition have included allocations for private sector development in the national or regional indicative programmes. to the private sector runs in collaboration and co-ordination with the The Commission(cid:146)s support instruments provided by the European Investment Bank (EIB) and the ACP-EC Centre for the development of industry (CDI). Both institutions will have an enlarged mandate under the post LOME convention that is currently under negotiation. Co-ordination is sought with other donors, in particular with Member States, in implementing the strategy. Finally, it should be kept in mind, that the difference between Member States aid and the Commission(cid:146)s aid on this point is, that Community aid is tendered in all 15 Member States (in addition to what is mentioned above). (1) COM(98) 667 final. (2000/C 225 E/127) WRITTEN QUESTION E-2383/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (16 December 1999) Subject: Regulation on exclusive purchasing obligations A new European regulation seeks to make exclusive purchasing obligations impossible for products and services if the suppliers in question have a market share greater than 30 %. However, the proposed regulation threatens to make exclusivity contracts the norm. Very few suppliers have a market share in excess of 30 %. For example, owners of cafØs and public houses would be tied to one supplier not only for drinks but also for all other goods and services which they need. 1. What were the economic arguments for the abovementioned draft regulation? What persuaded the Commission to draft this regulation? 2. Does the Commission have a (detailed) breakdown of exclusive purchasing obligations in the fifteen Member States? If so, what contracts and what (percentage) shares of the market are involved? If not, does not the regulation risk producing the opposite effect in view of the 30 % threshold that is applied? C 225 E/120 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (6 January 2000) The Honourable Member(cid:146)s question refers to the draft block exemption regulation the Commission has published, together with draft guidelines (1). These draft texts are the final step in the review and reform of Community competition policy towards vertical agreements. The first step was the publication of a green paper (2), followed by a consultation of all interested parties, and the publication of a communication by the Commission (3). In these documents the reasons for the review and reform are amply described. In short, the future policy that is proposed signifies a shift to a more economic approach. This is widely supported and is made necessary by a number of structural weaknesses in the current block exemption including that covering certain of the beer delivery contracts. The three existing block regulations, exemption regulations concerning exclusive distribution, exclusive purchasing and franchising agreements have been widely criticised in recent years for being too narrow in scope, over formalistic in their approach and for imposing on industry a strait-jacket incompatible with the evolution of production and distribution methods. In addition, in cases where companies have market power, vertical restraints can be used for pro-competitive purposes as well as anti-competitive purposes, for example to foreclose the market. The proposed new policy will considerably simplify the rules applicable to vertical restraints and reduce the regulatory burden, as it will enable companies which lack significant market power (and most companies lack significant market power) to benefit from a safe harbour within which it will be no longer necessary for them to assess the validity of their agreements under the Community competition rules. In accordance with this new approach, the proposed block exemption regulation covers, up to a market share threshold proposed to be set at 30 %, all vertical restraints concerning both intermediate and final goods, as well as services, except for a limited number of hardcore restraints and conditions. For example, in relation to the beer delivery contracts the Honourable Member mentions, it is in general not to be expected that a brewer with a market share below 30 % will be able, on its own, to foreclose the market to its competitors by imposing a non-compete obligation on the pubs it is supplying. Companies with market shares above the 30 % threshold will not benefit from the safe harbour. However, their vertical agreements will not be presumed illegal but may require an individual examination under Article 81 (ex Article 85) EC Treaty. The accompanying guidelines are designed to assist undertakings in carrying out such an examination and thus to increase the effectiveness of the competition rules. As regards non-compete obligations, it is not feasible to have an overview of all such obligations in the Community as this would concern thousands of agreements in many sectors. However, the Commission does not fear nor expect that non-compete obligations will become the norm for a number of reasons. Firstly, the new block exemption provides for a reduction of the exempted duration of non-compete obligations to 5 years, while under the current regime, in certain sectors like the beer sector, distributors can be tied up to 10 years or even indefinitely. This will give distributors the power to put pressure on their suppliers by threatening to change supplier, which is more efficient than regulating in detail the rights and obligations of the contracting parties. Secondly, as said above, unlike the current regulations, undertakings with market shares exceeding 30 %. the future block exemption will not cover the proposed regulation covers for the first Thirdly, time associations of small and medium-sized enterprises (SME) retailers, which should enable such SMEs to strengthen their position vis-(cid:224)-vis their suppliers and better compete with large integrated distribution groups. 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/121 the new legal framework also provides for a withdrawal mechanism that will enable the Fourthly, competition authorities to intervene even below the 30 % market share threshold, if vertical restraints lead to an anti-competitive outcome. The Commission(cid:146)s aim is to establish a competition policy genuinely based on economic criteria and focused on the analysis of the effects of vertical agreements on the market. The Commission does not want to regulate, through the Community competition rules, the contractual relations between the parties for the purposes of re-equilibrating their respective bargaining positions. The antitrust rules are there to protect competition and to ensure that vertical restraints do not lead to an anti-competitive outcome in the markets, in particular where suppliers have significant market power. The new policy will also benefit SMEs. (1) OJ C 270, 24. 9. 1999. (2) Green paper on vertical restraints in EC competition policy, COM(96) 721 final. (3) Communication on the application of the EC competition rules to vertical restraints, (COM(98) 544). (2000/C 225 E/128) WRITTEN QUESTION P-2388/99 by SØrgio Marques (PPE-DE) to the Commission (1 December 1999) Subject: Banana import arrangements The proposal adopted by the Commission at its meeting of 10 November 1999 on the new import arrangements for bananas poses a substantial threat to the continued production of bananas in the EU, owing in particular to the probable substantial change in marketing channels. This change may seriously hinder the marketing of Community bananas and the risk is that no aid system may be able to compensate producers. Because of this and the fact that a senior Commission official stated that the new arrangements would not adversely affect Community bananas, can the Commission say how it intends to safeguard the interests of banana producers in Madeira under the new arrangements? Furthermore, assuming that the marketing of Community bananas is guaranteed and bearing in mind the budgetary commitments made in Agenda 2000, how will the additional cost of the system of aid to Community producers ((cid:145)deficiency payments(cid:146)) be funded following the increased supply of bananas and the consequent fall in prices? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (20 December 1999) The proposal adopted by the Commission on 10 November 1999 (1) aims to meet the Community(cid:146)s obligations to the World Trade Organisation (WTO), while taking into account the essential concerns of the Community and the banana producers in the African, Caribbean and Pacific (ACP) States and the need to comply with the strict limits of the Community budget. It is based on a tariff-only system which would enter into force not later than 1 January 2006 following a transitional period during which a system of tariff quotas would apply, together with a tariff preference which would be sufficient to maintain access for ACP produce. The Commission considers that support for Community producers is guaranteed by the present system of compensatory aid calculated on the basis of the difference between the flat-rate reference income (cid:129) which was increased by 5 % in 1998 and by 3 % in 1999 (cid:129) and the average prices obtained during the banana marketing year. This system ensures that Community production is marketed, by providing full compensa- tion no matter how prices move on the Community market during this period


title: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 141/2000 af 16. december 1999 om lægemidler til sjældne sygdomme

eurovoc_concepts:
European Medicines Agency
disease prevention
drugs classification
market approval
medical diagnosis
medicinal product
scientific research

text: 22. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 18/1 I (Retsakter hvis offentliggørelse er obligatorisk) EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 141/2000 af 16. december 1999 om lægemidler til sjældne sygdomme EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — forvridning og at lægge hindringer i vejen for handelen inden for Fællesskabet; under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (2), i henhold til proceduren i traktatens artikel 251 (3), og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) Nogle sygdomme er så sjældne, at udgifterne til udvik- ling og markedsføring af lægemidler, der er beregnet til diagnosticering, forebyggelse eller behandling af disse, ikke vil kunne afskrives gennem det forventede salg af produktet; den farmaceutiske industri vil ikke være tilbø- jelig til at udvikle sådanne lægemidler på normale markedsvilkår; de benævnes sjældne sygdomme«; »lægemidler til patienter, som lider af sjældne sygdomme, bør have adgang til lige så kvalificeret behandling som andre patienter, og det er derfor nødvendigt at give den farma- ceutiske industri incitamenter med henblik på at fremme forskning, udvikling og markedsføring af egnede læge- midler; USA og Japan har siden henholdsvis 1983 og 1993 haft ordninger, der tilskynder til udvikling af læge- midler til sjældne sygdomme; til lægemidler i Den Europæiske Union er der kun truffet få foranstalt- ninger på nationalt eller fællesskabsplan til at fremme udviklingen af sygdomme; sådanne foranstaltninger bør vedtages på fællesskabs- plan, så man kan udnytte fordelene ved et så stort marked som muligt og undgå at sprede begrænsede ressourcer; en fællesskabsaktion er at foretrække frem for, at medlemsstaterne træffer foranstaltninger uden koordinering, hvilket risikerer at medføre konkurrence- sjældne (1) EFT C 276 af 4. 9. 1998, s. 7. (2) EFT C 101 af 12. 4. 1999, s. 37. (3) Europa-Parlamentets udtalelse af 9. marts 1999 (EFT C 175 af 21. 6. 1999, s. 61), Rådets fælles holdning af 27. september 1999 (EFT C 317 af 4. 11. 1999, s. 34) og Europa-Parlamentets afgørelse af 15. december 1999 (endnu ikke offentliggjort i EFT). (4) (5) (6) (7) de lægemidler til sjældne sygdomme, der kan omfattes af en sådan aktion, bør identificeres klart og uden besvær; det forekommer mest hensigtsmæssigt, at der med henblik herpå udarbejdes en åben og gennemsigtig fællesskabsprocedure for udpegelse af lægemidler som lægemidler til sjældne sygdomme; der bør fastlægges objektive kriterier for udpegelsen af lægemidler til sjældne sygdomme; sådanne kriterier bør tage udgangspunkt i prævalensen af den lidelse, man søger at diagnosticere, forebygge eller behandle; en prævalens på højst fem ud af 10 000 personer anses almindeligvis for at være en passende tærskel; læge- midler beregnet til behandling af en livstruende, invalide- rende, alvorlig eller kronisk lidelse, bør kunne udpeges, selv om prævalensen af lidelsen er højere end fem ud af 10 000; der bør nedsættes et udvalg med mandat til at behandle enhver ansøgning om udpegelse, der er sammensat dels af eksperter udnævnt af medlemsstaterne dels af tre repræsentanter for patientorganisationer, der udnævnes tre andre personer, som af Kommissionen, samt af udnævnes af Kommissionen efter indstilling fra Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurdering; agenturet bør sikre en passende samordning mellem Udvalget for for Farmaceutiske Sjældne Lægemidler og Udvalget Specialiteter; patienter med sjældne lidelser bør have ret til lægemidler af samme kvalitet, sikkerhed og effektivitet som de læge- midler, andre patienter har adgang til; lægemidler til sjældne sygdomme bør derfor igennem den sædvanlige evalueringsprocedure; det bør være muligt for sponsorer af lægemidler til sjældne sygdomme at få en fællesskabs- tilladelse; for at gøre det lettere at opnå og bevare denne fællesskabstilladelse, bør der gives i hvert tilfælde delvis dispensation fra det gebyr, der skal betales til agenturet; dette bør modtage kompensation over fællesskabsbud- gettet for det deraf følgende indtægtstab; L 18/2 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 1. 2000 (8) (9) (10) erfaringerne fra USA og Japan viser, at den mest effek- tive måde, hvorpå man kan tilskynde den farmaceutiske industri til at investere i udvikling og markedsføring af lægemidler til sjældne sygdomme, er at stille i udsigt, at der kan opnås eksklusivret på markedet i en vis årrække, hvor investeringen kan afskrives; bestemmelserne om databeskyttelse i artikel 4, stk. 8, litra a), nr. iii), i Rådets direktiv 65/65/EØF af 26. januar 1965 om tilnærmelse af lovgivning om lægemidler (1) giver ikke tilstrækkelig tilskyndelse hertil; medlemsstaterne kan ikke vedtage en sådan foranstaltning uden at give den en fællesskabsdi- mension, da dette vil være i modstrid med direktiv 65/ 65/EØF; medlemsstaternes ukoordinerede vedtagelse af sådanne foranstaltninger ville skabe hindringer for handelen inden for Fællesskabet og således føre til fordrejning af konkurrencevilkårene og modvirke det indre marked; eksklusivret på markedet bør imidlertid begrænses til den terapeutiske indikation, som ligger til grund for udpegelsen som lægemiddel sjældne sygdomme, uden at dette anfægter de eksisterende intel- lektuelle ejendomsrettigheder; den eksklusive ret på markedet, sjældne et sygdomme i patienternes egen interesse bør ikke hindre markedsføringen af et lignende lægemiddel, som kan være til væsentlig gavn for personer med sådanne lidelser; som tildeles lægemiddel til til de sponsorer af lægemidler til sjældne sygdomme, der udpeges i henhold til denne forordning, må i fuldt omfang kunne nyde godt af alle de foranstaltninger, som Fællesskabet eller medlemsstaterne vedtager til fremme af forskningen og udviklingen af lægemidler bestemt til diagnosticering, forebyggelse eller behandling af sådanne lidelser, herunder sjældne sygdomme; støttet særprogrammet Biomed 2 under Den Europæiske Unions fjerde rammeprogram for forskning og teknolo- gisk udvikling (1994-1998) har forskning i behandling af sjældne sygdomme, navnlig udarbejdelsen af systemer, som gør det muligt hurtigt at udvikle læge- midler til sjældne sygdomme og at udarbejde oversigter over de lægemidler til sjældne sygdomme, der er til rådighed i Europa; bevillingerne til dette program havde til formål at fremme et tværnationalt samarbejde med henblik på grundlæggende og klinisk forskning af sjældne sygdomme; Fællesskabet prioriterer fortsat forsk- ning i sjældne sygdomme som omhandlet i Kommissio- nens femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (1998-2002); med nærværende forordning indføres en retlig ramme, som muliggør hurtig og effektiv iværksættelse af resultaterne af denne forskning; (11) sjældne sygdomme nævnes som et prioriteret område for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed; i sin meddelelse om et handlingsprogram på fællesskabsplan om sjældne sygdomme, som led i indsatsen på folke- sundhedsområdet, har Kommissionen besluttet at priori- tere sjældne sygdomme i indsatsen inden for folke- sundhed; Europa-Parlamentet og Rådet har vedtaget afgørelse nr. 1295/1999/EF af 29. april 1999 om vedta- gelse af et EF-handlingsprogram vedrørende sjældne sygdomme som led i indsatsen inden for folkesundhed (1999-2003) (2), som tager sigte på at stille oplysninger til rådighed, undersøge ophobede forekomster af sjældne sygdomme i en befolkning og støtte de pågældende patientorganisationer; nærværrende forordning er en af de prioriteringer, der defineres i nævnte handlingspro- gram — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 Formål Formålet med denne forordning er at fastlægge en fællesskabs- procedure for udpegelse af lægemidler som lægemidler til sjældne sygdomme og at fremme forskning i, samt udvikling og markedsføring af lægemidler, der er udpeget som læge- midler til sjældne sygdomme. Artikel 2 Definitioner I denne forordning forstås ved: a) »lægemidler«: lægemidler til humant brug, som defineret i artikel 2 i direktiv 65/65/EØF b) »lægemidler til sjældne sygdomme«: lægemidler, der er udpeget som sådanne i henhold til bestemmelserne i denne forordning c) »sponsor«: en fysisk eller juridisk person, der er etableret i Fællesskabet, og som søger at få eller har fået et lægemiddel udpeget som et lægemiddel til sjældne sygdomme d) »agenturet«: Det Europæiske Agentur for Lægemiddelvurde- ring. Artikel 3 Udpegelseskriterier Et lægemiddel udpeges som et lægemiddel til sjældne 1. sygdomme, hvis dets sponsor kan bevise, a) at lægemidlet er beregnet til diagnosticering, forebyggelse eller behandling af en livstruende eller kronisk invaliderende lidelse, der berører højst fem ud 10 000 personer i Fælles- skabet på det tidspunkt, hvor ansøgningen fremsættes, eller at lægemidlet er beregnet til diagnosticering, forebyggelse eller behandling af en livstruende, alvorligt invaliderende eller alvorlig og kronisk lidelse i Fællesskabet, og at det er usandsynligt, at markedsføring af lægemidlet i Fællesskabet uden incitamenter vil give tilstrækkeligt afkast til at gøre den nødvendige investering berettiget, og (1) EFT 22 af 9. 2. 1965, s. 369. Senest ændret ved Rådets direktiv 93/ 39/EØF (EFT L 214 af 24. 8. 1993, s. 22). (2) EFT L 155 af 22. 6. 1999, s. 1. 22. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 18/3 b) at der ikke findes nogen tilfredsstillende metode til diagno- sticering, forebyggelse eller behandling af den pågældende lidelse, som er blevet tilladt i Fællesskabet eller, såfremt en sådan metode findes, at lægemidlet vil være til væsentlig gavn for personer med denne lidelse. 2. Kommissionen vedtager de bestemmelser, der er nødven- dige for gennemførelsen af denne artikel i form af en gennem- førelsesforordning i overensstemmelse med proceduren i artikel 72 i Rådets forordning (EØF) nr. 2309/93 (1). Artikel 4 Udvalget for Lægemidler til Sjældne Sygdomme Der nedsættes herved inden for rammerne af agenturet et i det følgende 1. udvalg for lægemidler til sjældne sygdomme, benævnt udvalget. 2. Udvalget har til opgave: a) at undersøge enhver ansøgning om udpegelse af et læge- middel som lægemiddel til sjældne sygdomme, der fore- lægges det i overensstemmelse med denne forordning b) at rådgive Kommissionen om etablering og udvikling af en politik for lægemidler til sjældne sygdomme i Den Europæ- iske Union c) at bistå Kommissionen i internationale drøftelser vedrø- rende spørgsmål om lægemidler til sjældne sygdomme og i forbindelserne til patientstøttegrupper d) at bistå Kommissionen med at udarbejde detaljerede retningslinjer. tre medlemmer, der udnævnes Udvalget består af et medlem, der udnævnes af hver 3. af enkelt medlemsstat, Kommissionen til at repræsentere patientorganisationer, og tre medlemmer, der udnævnes af Kommissionen efter indstilling fra agenturet. Udvalgets medlemmer udnævnes for en periode på tre år, som kan forlænges. De kan lade sig bistå af eksperter. Udvalget vælger sin formand for en periode på tre år, 4. som kan forlænges en gang. Kommissionens repræsentanter og agenturets administre- 5. rende direktør eller dennes repræsentant kan deltage i alle udvalgets møder. 6. Agenturet varetager udvalgets sekretariat. 7. Udvalgets medlemmer har selv efter at have afsluttet deres hverv pligt til ikke at afsløre oplysninger, der er omfattet af tavshedspligt. Artikel 5 Udpegelses- og slettelsesprocedure 1. For at et lægemiddel kan udpeges som et lægemiddel til sjældne sygdomme, skal sponsor forelægge agenturet en ansøg- (1) EFT L 214 af 24. 8. 1993, s. 1. Ændret ved Kommissionens forord- ning (EF) nr. 649/98 (EFT L 88 af 24. 3. 1998, s. 7). ning på ethvert stadium i udviklingen af lægemidlet, inden der anmodes om markedsføringstilladelse. Ansøgningen skal vedlægges følgende oplysninger og 2. dokumenter: a) sponsors navn eller firmanavn samt faste adresse b) lægemidlets aktive bestanddele c) foreslået terapeutisk indikation d) dokumentation for, at kriterierne i artikel 3, stk. 1, er opfyldt, samt beskrivelse af udviklingstrinnet, herunder de forrentede indikationsområder. 3. Kommissionen udarbejder i samråd med medlemssta- terne, agenturet og interesserede parter detaljerede retnings- linjer for, i hvilket format og med hvilket indhold ansøgninger om udpegelse skal forelægges. 4. Agenturet kontrollerer ansøgningens gyldighed og udar- bejder et resumé til udvalget. Det kan om fornødent anmode sponsor om at supplere de oplysninger og dokumenter, som er vedlagt ansøgningen. Agenturet sikrer, at udvalget 5. inden 90 dage efter modtagelse af en gyldig ansøgning. fremsætter en udtalelse 6. Når udvalget udarbejder sin udtalelse, skal det så vidt muligt bestræbe sig på at nå frem til konsensus. Hvis en sådan konsensus ikke kan nås, vedtages udtalelsen med et flertal på to tredjedele af udvalgets medlemmer. Udtalelsen kan tilveje- bringes ved skriftlig procedure. 7. Når det fremgår af udvalgets udtalelse, at ansøgningen ikke opfylder kriterierne i artikel 3, stk. 1, underretter agen- turet straks sponsor herom. Inden 90 dage efter modtagelse af udtalelsen kan sponsor forelægge detaljerede grunde for appel, som agenturet forelægger udvalget. Udvalget overvejer på næste møde, om dets udtalelse skal ændres. 8. Agenturet fremsender straks udvalgets endelige udtalelse til Kommissionen, som træffer afgørelse inden 30 dage efter modtagelse af udtalelsen. Hvis udkastet til afgørelse undtagel- sesvis ikke er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, vedtages afgørelsen i overensstemmelse med proceduren i artikel 73 i Rådets forordning (EØF) nr. 2309/93. Sponsor underrettes om afgørelsen, og den fremsendes til agenturet og til medlemsstaternes kompetente myndigheder. Det udpegede lægemiddel indføres i fællesskabsregisteret 9. for lægemidler til sjældne sygdomme. Sponsor aflægger hvert år beretning til agenturet om 10. status for udviklingen af det udpegede lægemiddel. til For at lægemiddel få udpegelsen af et 11. sjældne sygdomme overført til en anden sponsor, skal sponsor indgive en særlig ansøgning til agenturet. Kommissionen vedtager i samråd med medlemsstaterne, agenturet og de berørte parter detaljerede retningslinjer for, i hvilket format og med hvilket indhold ansøgninger om overførsel skal forelægges; ansøgnin- gerne skal ligeledes indeholde alle oplysninger om den nye sponsor. L 18/4 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 22. 1. 2000 Et udpeget lægemiddel slettes af fællesskabsregisteret for 12. lægemidler til sjældne sygdomme muligheden for at ansøge om en særskilt markedsføringstilla- delse for andre indikationer uden for denne forordnings anven- delsesområde. a) efter anmodning fra sponsor b) hvis det før markedsføringstilladelsen udstedes fastslås, at de i artikel 3 nævnte kriterier ikke længere er opfyldt for så vidt angår det pågældende lægemiddel c) ved udløbet af den i artikel 8 omhandlede eksklusive ret på markedet. Artikel 6 Protokolbistand 1. Sponsor for et lægemiddel til sjældne sygdomme kan inden forelæggelsen af en ansøgning om markedsføringstilla- delse anmode agenturet om rådgivning med hensyn til gennemførelse af de forskellige afprøvninger og forsøg, der er nødvendige for at påvise lægemidlets kvalitet, sikkerhed og effekt i overensstemmelse med artikel 51, litra j), i forordning (EØF) nr. 2309/93. til sjældne Agenturet opstiller en procedure for udvikling af læge- 2. midler sygdomme; proceduren skal omfatte forskriftsmæssig bistand til fastlæggelse af indholdet af ansøg- ningen om tilladelse som omhandlet i artikel 6 i forordning (EØF) nr. 2309/93. Artikel 7 Markedsføringstilladelse i Fællesskabet for Den markedsføringsansvarlige 1. til sjældne sygdomme kan anmode om, at Fællesskabet udsteder en markedsføringstilladelse efter bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 2309/93, uden at den pågældende skal godtgøre, at lægemidlet falder ind under del B i bilaget til nævnte forord- ning. lægemiddel et 2. Agenturet tildeles hvert år et særligt bidrag fra Fælles- skabet, som adskiller sig fra det bidrag, der nævnes i artikel 57 i forordning (EØF) nr. 2309/93. Dette bidrag anvender agenturet udelukkende som kompensation for helt eller delvis at undlade at opkræve alle de gebyrer, der skal betales i henhold til de fællesskabsregler, der er vedtaget i medfør af forordning (EØF) nr. 2309/93. Agenturets administrerende direktør fremlægger ved udgangen af hvert år en detaljeret rapport om anvendelsen af dette særlige bidrag. Overskud fra ét år overføres til det følgende og fratrækkes det særlige bidrag for det følgende år. 3. Den markedsføringstilladelse, der gives for et lægemiddel til sjældne sygdomme, omfatter kun de terapeutiske indikati- oner, der opfylder kriterierne i artikel 3. Dette berører ikke Artikel 8 Eksklusiv ret på markedet Er der udstedt en markedsføringstilladelse for et læge- 1. middel til sjældne sygdomme i henhold til forordning (EØF) nr. 2309/93, eller har alle medlemsstaterne udstedt en markedsfø- ringstilladelse for det pågældende lægemiddel i overensstem- melse med proceduren for gensidig anerkendelse i artikel 7 og 7a i direktiv 65/65/EØF eller artikel 9, stk. 4, i Rådets andet direktiv 75/319/EØF af 20. maj 1975 om tilnærmelse af lovgivning om lægemidler (1), og med forbehold af bestemmel- serne om intellektuel ejendomsret eller enhver anden bestem- melse i fællesskabsretten, må Fællesskabet og medlemsstaterne i en periode på ti år ikke acceptere en anden ansøgning om markedsføringstilladelse, eller give en markedsføringstilladelse eller imødekomme en supplerende ansøgning vedrørende en eksisterende markedsføringstilladelse for den samme terapeu- tiske indikation i forbindelse med et lignende lægemiddel. 2. Denne periode kan imidlertid nedsættes til seks år, hvis det ved udgangen af det femte år for så vidt angår det pågæl- dende lægemiddel fastslås, at de kriterier, der er fastsat i artikel 3, ikke længere er opfyldt, f. eks. hvis det på grundlag af de oplysninger, der er til rådighed, viser sig, at afkastet er tilstræk- kelig højt til, at det ikke længere berettiger til opretholdelse af eksklusivretten. I så fald underretter medlemsstaten agenturet om, at kriteriet for eksklusiv ret på markedet muligvis ikke længere opfyldes, hvorefter agenturet indleder proceduren i artikel 5. Sponsor giver agenturet de nødvendige oplysninger med henblik herpå. Uanset stk. 1 og med forbehold af lovgivningen om 3. intellektuel ejendomsret eller enhver anden bestemmelse i fællesskabslovgivningen, kan der tildeles markedsføringstilla- delse for samme terapeutiske indikation for et lignende læge- middel, hvis: a) indehaveren af markedsføringstilladelsen for det oprindelige lægemiddel til sjældne sygdomme giver sit samtykke til den anden ansøger, eller b) indehaveren af markedsføringstilladelsen for det oprindelige lægemiddel til sjældne sygdomme er ude af stand til at levere tilstrækkeligt store mængder af lægemidlet, eller c) den anden ansøger i sin ansøgning kan påvise, at hans lægemiddel, selv om det ligner det allerede godkendte læge- middel til sjældne sygdomme, er sikrere, mere effektivt eller på anden vis klinisk overlegent. Kommissionen vedtager udtrykkene 4. »lignende lægemiddel« og »klinisk overlegenhed« i form af en gennemførelsesforordning i overensstemmelse med proceduren i artikel 72 i forordning (EØF) nr. 2309/93. definitioner af Kommissionen udarbejder i samråd med medlemssta- 5. terne, agenturet og de berørte parter detaljerede retningslinjer for, hvordan denne artikel skal anvendes. (1) EFT L 147 af 9. 6. 1975, s. 13. Senest ændret ved Rådets direktiv 93/39/EØF (EFT L 214 af 2. 8. 1993, s. 22). 22. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 18/5 Artikel 9 Andre incitamenter i, samt udvikling og markedsføring af lægemidler til sjældne sygdomme. Denne oversigt ajourføres regelmæssigt. Lægemidler, der udpeges som lægemidler 1. til sjældne sygdomme i henhold til bestemmelserne i denne forordning, kan omfattes af de incitamenter, som Fællesskabet og medlems- staterne stiller til rådighed til støtte for forskning i, samt udvik- ling og markedsføring af lægemidler til sjældne sygdomme, navnlig de foranstaltninger til støtte for forskning til fordel for små og mellemstore virksomheder, der er fastsat i rammepro- grammer for forskning og teknologisk udvikling. 2. juli 2000 fremsender medlemsstaterne detaljerede oplysninger til Kommissionen om alle de foranstalt- ninger, de måtte have vedtaget til fremme af forskning, udvik- ling og markedsføring af lægemidler til sjældne sygdomme eller af lægemidler, der kan udpeges som sådanne. Disse oplysninger ajourføres regelmæssigt. 3. Inden den 22. januar 2001 offentliggør Kommissionen en detaljeret oversigt over alle de incitamenter, Fællesskabet og medlemsstaterne har stillet til rådighed til fremme af forskning Inden den 22. Artikel 10 Generel rapport Inden den 22. januar 2006 offentliggør Kommissionen en generel rapport om de erfaringer, der er gjort med anvendelsen af forordningen; der skal i rapporten bl. a. redegøres for de fordele, der er opnået for folkesundheden. Artikel 11 Ikrafttræden Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Denne forordning anvendes efter vedtagelsen af de gennem- førelsesforordninger, der er omhandlet i artikel 3, stk. 2, og artikel 8, stk. 4. Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 1999. På Europa-Parlamentets vegne N. FONTAINE Formand På Rådets vegne K. HEMILÄ Formand