title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2341/99 υποβολή: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Επαναλειτουργία του Ογκολογικού Νοσοκομείου Κηφισίας.

eurovoc_concepts:
Greece
aid to disaster victims
cancer
competence of the Member States
earthquake
eligibility criteria
health care
medical institution

text: C 225 E/108 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 Stiw 12 Ioyli·oy 1999, to Symboy·lio eje·dvse th sy·stash 1999/519/EK (2) poy pro·teine h Eyrvpai¤kh· Epitroph· sxetika· me ton periorismo· thw e·kueshw toy koinoy· genika· sta hlektromagnhtika· pedi·a. Ayto· lamba·nei ypo·ch thn episthmonikh· gnv·mh thw dieunoy·w epitroph·w mh iontizoysv·n aktinoboliv·n, poy yposthri·zetai apo· thn episthmonikh· dioikhtikh· epitroph· thw Eyrvpai¤kh·w Epitroph·w, o·son afora· ta prosdiorisue·nta apotele·smata sthn anurv·pinh ygei·a apo· thn e·kuesh se hlektromagnhtika· pedi·a. Sto plai·sio ayto·, pre·pei na shmeivuei· o·ti h ektetame·nh e·reyna poy pragmatopoih·uhke sthn Eyrv·ph me·sv thw syntonisme·nhw dra·shw tvn sxedi·vn COST 244 kai 244bis sth dia·rkeia thw teleytai·aw dekaeti·aw den ape·deije anaparago·mena epiblabh· apotele·smata sthn ygei·a sta epi·peda radiosyxno·thtaw tvn typikv·n ekpompv·n kinhtv·n thlefv·nvn kai hlektrikv·n sthlv·n. Ea·n ypa·rxei blabero· apote·lesma gia thn ygei·a, ayto· mporei· na ei·nai mo·no makropro·uesmo apote·lesma, ako·mh a·gnvsto. Epome·nvw, h e·reyna pre·pei na synexistei· peraite·rv gia th me·trhsh te·toivn pio makropro·uesmvn apotelesma·tvn. Ta apotele·smata thw tre·xoysaw kai thw mellontikh·w e·reynaw s&pos; ayto· ton tome·a ua ejetasuoy·n sto plai·sio thw diadikasi·aw ypobolh·w ekue·sevn poy proble·petai sto kei·meno thw sy·stashw. Sto plai·sio toy pe·mptoy progra·mmatow plaisi·oy gia thn e·reyna, thn texnologikh· ana·ptyjh kai thn epi·deijh, to pro·gramma «Poio·thta zvh·w kai diaxei·rish zvntanv·n po·rvn» proble·pei sth dra·sh kleidi· 4 «Periba·llon kai ygei·a» eidikh· e·reyna sxetika· me ta apotele·smata sthn ygei·a thw hlektromagnhtikh·w aktinoboli·aw kai idiai·tera epidhmiologike·w kai bioi¤atrike·w mele·tew gia ton kauorismo· tvn piuanv·n apotelesma·tvn poy ofei·lontai sth mh ionti·zoysa aktinoboli·a, idiai·tera apo· forhta· thle·fvna kai kerai·ew (shmei·o 2 toy progra·mmatow poio·thtaw zvh·w (3)). Dia·fora sxe·dia poy proe·kycan apo· thn prv·th pro·sklhsh sto plai·sio aytoy· toy progra·mmatow ua provuhuoy·n sy·ntoma. EE L 91 thw 7. 4. 1999. EE L 199 thw 30. 7. 1999. (1) (2) (3) Apo·fash thw Epitroph·w C/99/493 thw 4. 03. 1999. (2000/C 225 E/110) GRAPTH ERVTHSH E-2341/99 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Epanaleitoyrgi·a toy Ogkologikoy· Nosokomei·oy Khfisi·aw Meta· tiw katastrofe·w toy Nosokomei·oy gioi Ana·rgyroi apo· to xty·phma toy Egke·ladoy, 2500 asuenei·w poy pa·sxoyn apo· karki·no kai h uerapei·a toyw ei·nai se eje·lijh xvri·w dynato·thta anabolh·w h· anastolh·w bre·uhkan xvri·w uerapei·a kauv·w sta a·lla ogkologika· Nosokomei·o ypa·rxei li·sta anamonh·w. H proteino·menh ly·sh apo· thn ellhnikh· kybe·rnhsh gia metafora· epime·royw klinikv·n h· kata·rghsh h· dia·spash klinikv·n kai ergasthri·vn toy Nosokomei·oy, kai ma·lista se mh nosokomeiakoy·w xv·royw, kri·netai apo· thn Episthmonikh· Epitroph· toy Nosokomei·oy vw anapotelesmatikh· gia thn syne·xish thw uerapei·aw tvn asuenv·n. Gi(cid:146) ayto· h Episthmonikh· Epitroph· protei·nei thn metegkata·stash toy Nosokomei·oy se eley·ueroyw kai eparkei·w xv·royw yfista·menvn Nosokomei·vn poy ypodeikny·ontai kai ta opoi·a e·xoyn apodeixuei· ayth· th ly·sh. Ervta·tai h Epitroph· an ei·nai epile·jimh gia xrhmatodo·thsh h dapa·nh prosvrinh·w metegkata·stashw toy Nosokomei·oy, sy·mfvna me tiw ypodei·jeiw thw Episthmonikh·w toy Epitroph·w, e·vw thn oloklh·rvsh thw kataskeyh·w toy ne·oy Nosokomei·oy. Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (20 Ianoyari·oy 2000) Ypa·rxei dynato·thta na ejetastei· ek me·royw thw Epitroph·w h endexo·menh sygxrhmatodo·thsh thw metafora·w h· prosvrinh·w metako·mishw toy Ogkologikoy· Nosokomei·oy Khfisi·aw, efo·son to zhth·soyn oi ellhnike·w arxe·w kai me ba·sh analytike·w plhrofori·ew vw prow thn fy·sh tvn dapanv·n. H epilogh· proteinome·nhw ly·sevw enapo·keitai sthn apokleistikh· armodio·thta tvn eunikv·n arxv·n


title: Proposal for a Council Decision authorising the Federal Republic of Germany to apply measures derogating from Articles 6 and 17 of the sixth Directive (77/388/EEC) on the harmonisation of the laws of the Member States relating to turnover taxes

eurovoc_concepts:
Germany
VAT
approximation of laws
motor car
tax relief


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2335/99 van Rolf Linkohr (PSE) aan de Commissie. Kernreactoren in de toetredingslanden.

eurovoc_concepts:
Bulgaria
Lithuania
Slovakia
accession to the European Union
nuclear reactor
nuclear safety

formats: html pdf print

text: C 225 E/106 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 De keuze van de Italiaanse regering om ØØn enkele particuliere organisatie voor elk product aan te wijzen, is door de volgende instanties aangevochten: (cid:129) de Italiaanse antitrustinstantie bij opmerking/advies van 6 maart 1998, gepubliceerd in het bulletin nr. 8/98 (cid:129) serie opmerkingen nr. 12; (cid:129) de regionale administratieve rechtbank van de regio Lazio bij beschikking nr. 2038/1998. Bovendien heeft de regionale administratieve rechtbank van de regio Lazio in dezelfde beschikking verklaard dat de Italiaanse versie van genoemde EEG-verordening niet conform is met de andere taalversies, die (cid:132)zeer duidelijk zijn wat de principiºle pluraliteit van de particuliere controle-organisaties betreft(cid:148). Is de Commissie: 1. op de hoogte van bovengenoemde standpunten van de Italiaanse antitrustinstantie en de regionale administratieve rechtbank van de regio Lazio? 2. Is zij het eens met deze standpunten van de Italiaanse gerechtelijke en controle-autoriteiten? 3. Welke maatregelen denkt zij te treffen? (1) Zie blz. 27. (2) PB L 208 van 24. 7. 1992, blz. 1. Antwoord van de heer Fischler namens de Commissie (13 december 1999) Het advies van de Italiaanse antitrust-instantie en de beschikking van de administratieve rechtbank van Lazio zijn nooit officieel aan de Commissie meegedeeld, maar de Commissie heeft er wel langs informele weg kennis van gekregen. De Commissie heeft niet de gewoonte commentaar te leveren op dergelijke besluiten, waarvoor alleen de lidstaten bevoegd zijn. In het licht van hetgeen is betoogd in de antwoorden op de schriftelijke vragen P-1845/99 (1) en E-2066/ 99 (2) van het geachte parlementslid, acht de Commissie het wenselijk in dit verband geen enkele maatregel te treffen. (1) Zie blz. 27. (2) Zie blz. 46. (2000/C 225 E/108) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2335/99 van Rolf Linkohr (PSE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Kernreactoren in de toetredingslanden 1. Welk standpunt neemt de Commissie in ten aanzien van de kernreactoren in de toetredingslanden? Heeft de Commissie plannen voor de voortijdige buitenbedrijfstelling van de kernreactoren en zo ja, 2. hoe ziet haar tijdschema er uit? Stemt de Commissie in met de plannen voor de buitenbedrijfstelling, zoals die met name in de 3. nationale energieplannen van Litouwen en Slowakije zijn geformuleerd? Kan de Commissie mededelen of en wanneer de kerncentrales in Litouwen aan een inspectie zullen 4. worden onderworpen? 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/107 Antwoord van de heer Verheugen namens de Commissie (11 januari 2000) 1. De Commissie besteedt in de context van de uitbreiding bijzondere aandacht aan de nucleaire veiligheid. Op dit terrein wordt in de pretoetredingsperiode voortdurend toezicht uitgeoefend en onder- steuning geboden door de Commissie. De Commissie werkt nauw samen met de veiligheidsinstanties in de aspirant-lidstaten, teneinde hun capaciteit en onafhankelijkheid te versterken en de cultuur van nucleaire veiligheid, zoals die in de Gemeenschap is gegroeid, verder uit te breiden. Het beleid van de Commissie met betrekking tot deze vraagstukken wordt nauwgezet toegelicht in 2. Agenda 2000 (juli 1997), waarin de reactoren van de kerncentrales in de aspirant-lidstaten in drie categorieºn worden onderverdeeld: reactoren naar Westers ontwerp, reactoren naar Sovjet-ontwerp (waar- van de veiligheid kan worden verhoogd om aan de internationale veiligheidsnormen te voldoen) en installaties naar Sovjet-ontwerp die niet voor een redelijke prijs kunnen worden gemoderniseerd. De Commissie heeft herhaaldelijk verklaard dat kerncentrales van deze derde categorie die in de aspirant- lidstaten in gebruik zijn, op zo kort mogelijke termijn dienen te worden gesloten, dit in het kader van een alomvattende energiestrategie. Dit laatste geldt voor Bohunice V-1 in Slowakije en de kerncentrale van Ignalina (Litouwen), alsmede voor de installaties 1-4 van de kerncentrale van Kozloduj (Bulgarije). 3. De Commissie heeft met de autoriteiten van de aspirant-lidstaten intensief en vruchtbaar overleg gepleegd over dit onderwerp. In de periodieke verslagen van 13 oktober 1999 over de vorderingen van de aspirant-lidstaten op de weg naar toetreding toont de Commissie zich verheugd over de besluiten van de Litouwse en Slowaakse autoriteiten om de reactoren van Ignalina en Bohunice V-1 vroegtijdig te sluiten. De Commissie is eveneens verheugd over het onlangs bereikte akkoord met Bulgarije over de sluiting van de installaties 1-4 van de kerncentrale van Kozloduj. De Commissie ziet deze besluiten als een uitdrukking van de bereidheid van deze landen te integreren en als een belangrijke bijdrage aan de nucleaire veiligheid in Europa. De Commissie zal de dialoog met de betrokken autoriteiten over dit onderwerp zeker voortzetten. 4. De Litouwse veiligheidsinstantie ziet erop toe dat de beheerder van de nucleaire centrales voldoet aan de veiligheidsvereisten van het programma voor de verbetering van de veiligheid. De afgifte van beheers- vergunningen is gekoppeld aan de resultaten van de veiligheidscontroles, de rapporten inzake evaluatie van de veiligheid. De Commissie steunt de Litouwse veiligheidsinstantie en haar activiteiten met middelen in het kader van het Phareprogramma. (2000/C 225 E/109) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2337/99 van Anna Karamanou (PSE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Ernstige gezondheidsschade door radioactieve straling van mobiele telefoons Uit recent onderzoek van Zweedse geleerden, maar ook van andere specialisten op het gebied van de volksgezondheid, is gebleken dat het gebruik van mobiele telefoons gepaard gaat met radioactieve straling, die verantwoordelijk is voor ernstige schade aan het menselijke organisme, zoals het ontstaan en de verspreiding van kankergezwellen in de hersenenen, aantasting van de gehoorszenuwen en genetische schade. Welke maatregelen en politieke initiatieven denkt de Commissie te nemen om de veilige werking van de mobiele telefoons te verzekeren en de gezondheid van de burgers te beschermen? Antwoord van de heer Byrne namens de Commissie (17 januari 2000) De Commissie heeft kennis genomen van de bezorgdheid over mogelijke schadelijke gevolgen voor de gezondheid van elektromagnetische velden. Op 9 maart 1999 hebben de Raad en het Parlement Richtlijn 1999/5/EG betreffende radioapparatuur en telecommunicatie-eindapparatuur en de wederzijdse erkenning van hun conformiteit goedgekeurd (1). Hierin worden de eisen vastgesteld waaraan radiozenders moeten voldoen om op de markt te kunnen worden gebracht en te kunnen worden gebruikt. De richtlijn bepaalt dat de lidstaten het gebruik om gezondheidsredenen kunnen beperken, b. v. door het voorschrijven van bepaalde minimumafstanden tussen de zender en het publiek


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2360/99 di Paulo Casaca (PSE) alla Commissione. Sistema della retribuzioni, delle indennità, del pensionamento e del regime fiscale nelle istituzioni europee.

eurovoc_concepts:
European official
allowances and expenses
disability insurance
pay
retirement conditions
tax on employment income

text: 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/53 Le molteplici attivit(cid:224) previste dalla Commissione assicurano che all(cid:146)ambiente sar(cid:224) prestata la necessaria attenzione; tra l(cid:146)altro, sar(cid:224) fornita assistenza finanziaria (in particolare attraverso lo strumento per le politiche strutturali di preadesione (ISPA)) e il ravvicinamento nel settore dell(cid:146)ambiente verr(cid:224) indicato come una priorit(cid:224) nell(cid:146)ambito del partenariato per l(cid:146)adesione. Inoltre, la Commissione pubblica delle guide che forniscono orientamenti per il ravvicinamento e l(cid:146)attuazione dell(cid:146)acquis in materia di ambiente. Per quanto riguarda i periodi transitori, nel documento riepilogativo allegato alle relazioni sui progressi fatti da ciascuno dei paesi candidati nel soddisfare i criteri di adesione, adottate il 13 ottobre 1999 (1), la Commissione ha espresso la seguente opinione: «. per gli aspetti connessi al funzionamento del mercato le misure normative dovrebbero essere applicate rapidamente, con pochi e brevi periodi di unico, transizione; per gli aspetti che richiedono notevoli adattamenti e un considerevole sforzo, ivi compresi consistenti esborsi le disposizioni l(cid:146)ambiente, transitorie potrebbero estendersi su un determinato periodo, purchØ i candidati possano dimostrare che l(cid:146)allineamento Ł in corso e che sono impegnati a rispettare piani di allineamento realistici e particolareg- giati, comprendenti i necessari investimenti». l(cid:146)energia e le infrastrutture), (in settori quali finanziari (1) COM(1999) 500 def. (2000/C 303 E/047) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2360/99 di Paulo Casaca (PSE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Sistema della retribuzioni, delle indennit(cid:224), del pensionamento e del regime fiscale nelle istituzioni europee All(cid:146)inizio del suo mandato la Commissione ha annunciato l(cid:146)intenzione di realizzare una profonda riforma delle istituzioni europee nel senso di promuoverne l(cid:146)efficacia e la trasparenza. Lo statuto del personale, dal punto di vista delle condizioni salariali e generali, rappresenta un elemento essenziale del funzionamento delle istituzioni europee e perci(cid:242) risulta opportuno renderlo pubblico. Al fine di consentire un(cid:146)informazione sintetica e comprensibile, occorre disporre di informazioni attinenti in particolare alle condizioni all(cid:146)inizio e alla fine della carriera di: un funzionario in possesso di titolo di studio superiore al momento dell(cid:146)assunzione, un giudice della Corte di giustizia al vertice della carriera e un membro della Commissione. Alla luce di quanto sopra esposto, pu(cid:242) la Commissione comunicare, in merito ai casi specifici citati, le informazioni seguenti: 1. 2. 3. 4. 5. il sistema retributivo; l(cid:146)indennit(cid:224) di dislocazione; il rimborso spese per missioni di servizio; le condizioni di pensionamento o di pensione di invalidit(cid:224); il sistema fiscale? Risposta data dal sig. Kinnock in nome della Commissione (18 gennaio 2000) La Commissione trasmette direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare ed al segretariato del Parlamento esempi di retribuzioni (incluse indennit(cid:224), imposte e ritenute) e di indennit(cid:224) giornaliere di trasferta per un funzionario di recente assunzione in possesso di diploma di laurea o equipollente (grado A8-1) nonchØ per un membro della Commissione. Essa invia altres(cid:236) le condizioni di pensionamento e di invalidit(cid:224) per i funzionari e le condizioni di pensionamento per i membri della Commissione. Inoltre, la Commissione rimanda l(cid:146)onorevole parlamentare al regolamento n. 422/67/CEE, n. 5/67/Euratom del Consiglio, del 25 luglio 1967, relativo alla fissazione del trattamento economico del presidente e dei C 303 E/54 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 membri della Commissione, del presidente, dei giudici, degli avvocati generali e del cancelliere della Corte di Giustizia (1) modificato da ultimo dal regolamento (CE, CECA, Euratom) n. 2778/98 del Consiglio, del 17 dicembre 1998, relativo alla fissazione del trattamento economico del presidente e dei membri della Commissione, del presidente, dei giudici, degli avvocati generali e del cancelliere del Tribunale di primo grado (2) (sistema di retribuzione dei membri delle istituzioni europee) nonchØ alla «relazione della Commissione al Consiglio e al Parlamento europeo sul sistema di retribuzione» (3). Il quesito sulla retribuzione di un giudice della Corte di Giustizia andrebbe rivolto all(cid:146)istituzione interessata. (1) GU 187 dell(cid:146)8. 8. 1967. (2) GU L 347 del 23. 12. 1998. (3) COM(1999) 650 def. (2000/C 303 E/048) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2371/99 di Mihail Papayannakis (GUE/NGL) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Concessione di aiuti alla Grecia in seguito a calamit(cid:224) naturali Considerando: (cid:129) la recente calamit(cid:224) naturale (8 novembre 1999) che ha colpito principalmente il Peloponneso meridionale, l(cid:146)Attica occidentale e la provincia di Magnissia e i danni susseguenti, (cid:129) che l(cid:146)abusivismo edilizio, i lavori malfatti e le negligenze durante la loro esecuzione (vedasi l(cid:146)autostrada Atene-Corinto), le modifiche dei corsi d(cid:146)acqua che costituiscono una forma di ecosistema (per esempio il Kifiss(cid:243)s), nonchŁ il grande incendio del 1998 che ha devastato il Pendeli, hanno creato condizioni sfavorevoli per il deflusso delle acque, 1. Quanti progetti per far fronte alle inondazioni ha finanziato la Commissione in Grecia? Sono stati realizzati e quando, e quali sono? Sono stati utilizzati i fondi di cui la Commissione dispone grazie ai suoi regolamenti per il rimboschimento e quali? Hanno presentato le autorit(cid:224) greche competenti, dopo essere state sollecitate dal Commissario per l(cid:146)Ambiente in seguito a una mia interrogazione (E-0188/97) (1), i progetti per migliorare la situazione nel Kifiss(cid:243)s, che ha causato un(cid:146)inondazione nel 1997; 2. Pu(cid:242) la Commissione fornire un sostegno indiretto qualora le autorit(cid:224) regionali proponessero di concedere aiuti per la realizzazione delle infrastrutture, dando precedenza alle regioni colpite dalle recenti calamit(cid:224) naturali? (1) GU C 217 del 17. 7. 1997, pag. 122. Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (2 febbraio 2000) Nell(cid:146)ambito della lotta contro le inondazioni, la Commissione ha cofinanziato tutta una serie di misure attraverso i vari programmi operativi regionali del secondo quadro comunitario di sostegno (QCS) per il periodo 1994-1999. Dal mese di settembre 1999, il Fondo di coesione ha cofinanziato il progetto per la sistemazione del torrente Sarrantapotamos, con un contributo di 2,48 milioni di euro, pari all(cid:146)80 % del costo globale. Giova inoltre ricordare che, in quasi tutti i progetti approvati concernenti la costruzione il Fondo di coesione cofinanzia reti di acque piovane, delle reti di evacuazione delle acque reflue, contribuendo in tal modo alla lotta contro le inondazioni. Nel settore delle foreste, il Fondo di coesione ha cofinanziato, all(cid:146)85 %, tre progetti il cui costo complessivo ammonta a 14,21 milioni di euro. I lavori, gi(cid:224) portati a termine, consistevano in opere tecniche e forestali intese a proteggere il suolo montano dall(cid:146)erosione, in opere di rimboschimento, di costruzione di fasce


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2450/99 esittäjä(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön nuoriso-toimintaohjelma.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU programme
European Parliament
interinstitutional relations (EU)
young person

text: C 219 E/166 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Mihin toimiin neuvosto aikoo ryhty(cid:228), jotta EU:n nuoriso-ohjelman toteutuminen voidaan taata suunnitel- lussa aikataulussa? Aikooko neuvosto taata nuorisoministerineuvoston ty(cid:246)n jatkumisen? Vastaus (31. tammikuuta 2000) Nuoriso-ohjelman osalta arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mieleen palautetaan, ett(cid:228) perustamissopimuksen mukaisesti (251 artikla (cid:129) yhteisp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)smenettely) neuvostolla on kolme kuukautta aikaa hyv(cid:228)ksy(cid:228) tai hyl(cid:228)t(cid:228) Euroopan parlamentin toisessa k(cid:228)sittelyss(cid:228) tekem(cid:228)t tarkistukset, mink(cid:228) j(cid:228)lkeen, jos se hylk(cid:228)(cid:228) tarkistukset, sill(cid:228) on kuusi viikkoa aikaa kutsua sovittelukomitea koolle. On kuitenkin korostettava, ett(cid:228) neuvosto toivoo t(cid:228)m(cid:228)n ohjelman hyv(cid:228)ksymist(cid:228) mahdollisimman pian ensi vuonna. Nuorisoasioita k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoston tulevaisuuden osalta on syyt(cid:228) panna merkille, ett(cid:228) Helsingin Eurooppa-neuvostossa k(cid:228)siteltiin neuvoston ty(cid:246)skentelyn tulevaa j(cid:228)rjest(cid:228)mist(cid:228) koskevaa yleist(cid:228) kysymyst(cid:228) ja ett(cid:228) vaikka Eurooppa-neuvosto p(cid:228)(cid:228)ttikin v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) neuvoston eri kokoonpanojen lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n enint(cid:228)(cid:228)n viiteentoista, se ei tehnyt mit(cid:228)(cid:228)n lopullisia p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksi(cid:228) siit(cid:228), mitk(cid:228) neuvoston kokoonpanot jatkavat kokoon- tumisia ja mitk(cid:228) eiv(cid:228)t. On kuitenkin teht(cid:228)v(cid:228) selv(cid:228)ksi, ett(cid:228) nuorisoalaa koskevat Euroopan tason aloitteet saavat jatkossakin niille kuuluvan sijan neuvoston asialistalla asiaa k(cid:228)sittelev(cid:228)n neuvoston kokoonpanosta riippumatta. (2000/C 219 E/211) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2450/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Yhteis(cid:246)n nuoriso-toimintaohjelma Komissio teki 28. elokuuta 1998 ehdotuksen parlamentin ja neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseksi, jolla luotaisiin yhteis(cid:246)n nuoriso-toimintaohjelma ajanjaksolle 2000 B 2004 (KOM(98) 331) (1). Euroopan parlamentin 28. lokakuuta 1999 olleen toisen k(cid:228)sittelyn j(cid:228)lkeen t(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s toimitettiin neuvostolle toista k(cid:228)sittely(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) ohjelmaa ei voida k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) varten. Ellei neuvotteluissa p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n kompromissiin, suunnitelmien mukaisesti 1. tammikuuta 2000. Elleiv(cid:228)t neuvosto ja Euroopan parlamentti p(cid:228)(cid:228)se kompromissiin, onko olemassa ohjelman korvaavaa 1. siirtym(cid:228)kauden toimintaohjelmaa vai j(cid:228)(cid:228)v(cid:228)tk(cid:246) nuorisoj(cid:228)rjest(cid:246)t ja nuoriso t(cid:228)ysin ilman ohjelmaa? Onko t(cid:228)m(cid:228) mahdollinen siirtym(cid:228)kauden ohjelma entisen vai uuden toimintaohjelman direktiivien 2. mukainen? (1) EYVL C 311, 10. 10. 1998, s. 6. Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (17. joulukuuta 1999) T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa neuvosto ja parlamentti eiv(cid:228)t ole viel(cid:228) p(cid:228)(cid:228)sseet lopulliseen yhteisymm(cid:228)rrykseen Nuoriso- ohjelmasta. Sovittelukomitean ensimm(cid:228)isen kokouksen p(cid:228)iv(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi on asetettu 13. tammikuuta 2000, ja Portugali toimii kokouksen puheenjohtajana. Komissio luottaa siihen, ett(cid:228) uusi ohjelma hyv(cid:228)ksyt(cid:228)(cid:228)n. Koska sovittelu saataneen viety(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen vuoden 2000 nelj(cid:228)n ensimm(cid:228)isen kuukauden aikana, kaikki tarpeel- linen on tehty ohjelman jatkuvuuden turvaamiseksi


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2350/99 von Roger Helmer (PPE-DE) an die Kommission. EU-Zuschüsse.

eurovoc_concepts:
EU financing
auditing
redemption

text: C 280 E/30 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (25. Januar 2000) (cid:132)Ellinikos Niognomonas(cid:147) (EN) wurde vom 17. bis 20. M(cid:228)rz 1997 (cid:252)berpr(cid:252)ft, um festzustellen, ob die griechische Klassifizierungsgesellschaft den im Anhang der Richtlinie 94/57/EG des Rates vom 22. Novem- ber 1994 (cid:252)ber gemeinsame Vorschriften und Normen f(cid:252)r Schiffs(cid:252)berpr(cid:252)fungs- und -besichtigungsorgani- sationen und die einschl(cid:228)gigen Ma(cid:223)nahmen der Seebeh(cid:246)rden niedergelegten Kriterien gen(cid:252)gte. Die (cid:220)ber- pr(cid:252)fung ergab, da(cid:223) Ellinikos Niognomonas die sogenannten quantitativen Kriterien (1000 Seeschiffe (cid:252)ber 100 BRZ (Bruttoraumzahl) klassifiziert zu haben und 100 hauptamtliche Besichtiger zu besch(cid:228)ftigen) nicht erf(cid:252)llte. Es wurde hingegen festgestellt, da(cid:223) die griechische Organisation die qualitativen Kriterien mit Ausnahme einiger nicht-konformer Ergebnisse, die zu korrigieren Ellinikos Niognomonas durch die Kommission aufgefordert wurde, erf(cid:252)llte. EN kam allen Empfehlungen seitens der Kommission unmittelbar im Anschlu(cid:223) an die (cid:220)berpr(cid:252)fung nach. Somit sah sich die Kommission (cid:252)berzeugt, da(cid:223) Ellinikos Niognomonas auch den qualitativen Kriterien gen(cid:252)gte. Zum Zeitpunkt der (cid:220)berpr(cid:252)fung hatte Ellinikos Niognomonas erst 941 Seeschiffe klassifiziert und besch(cid:228)ftigte 60 hauptamtliche Besichtiger. Entsprechend einer von EN vorgeschlagenen anderen Berech- nungsmethode betr(cid:252)ge die Anzahl der hauptamtlichen Besichtiger 86 (cid:129) die von der Richtlinie vorge- schriebenen 100 w(cid:252)rden also immer noch nicht erreicht. Im M(cid:228)rz 1997 wurde bei der Kommission eine Beschwerde eingelegt, derzufolge Ellinikos Niognomonas einigen Kriterien der Richtlinie nicht gen(cid:252)gte. Die in der Beschwerde unterstellten nicht-konformen Ergebnisse entsprachen weitgehend denjenigen, die bei der (cid:220)berpr(cid:252)fung durch die Kommission festgestellt worden waren. Wie oben erw(cid:228)hnt, wurden alle nicht-konformen Ergebnisse von EN unmittelbar nach der (cid:220)berpr(cid:252)fung korrigiert, weswegen die Kommission beschlo(cid:223), das Beschwerdeverfahren einzustellen. Am 22. April 1998 wurde Ellinikos Niognomonas gem(cid:228)(cid:223) Artikel 4 Absatz 3 der Richtlinie f(cid:252)r einen Zeitraum von drei Jahren anerkannt, w(cid:228)hrend dessen EN nur f(cid:252)r die griechische Verwaltung t(cid:228)tig werden darf. Gegenw(cid:228)rtig und bis auf weiteres wird EN von dem gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie eingesetzten Ausschu(cid:223) (cid:252)berwacht, bevor ein endg(cid:252)ltiger Beschlu(cid:223) (cid:252)ber seine volle Anerkennung ergeht. Der Ausschu(cid:223) (cid:252)berwacht st(cid:228)ndig alle auf Gemeinschaftsebene anerkannten Klassifizierungsgesellschaften, um sicherzustellen, da(cid:223) sie hohe Qualit(cid:228)tsnormen einhalten. (2000/C 280 E/029) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2350/99 von Roger Helmer (PPE-DE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: EU-Zusch(cid:252)sse Wie hoch sind die Gesamtkosten der Rechnungspr(cid:252)fung aller EU-Zusch(cid:252)sse (Strukturfonds und direkt- finanzierte Projekte), einschlie(cid:223)lich (cid:129) der internen Kosten der Rechnungspr(cid:252)fung und (cid:129) der Kosten der Rechnungspr(cid:252)fung von EU-Mitteln durch externe Vertragspartner? Soweit mir bekannt ist, werden Mittel, die in betr(cid:252)gerischer Weise erlangt oder offensichtlich unrechtm(cid:228)(cid:223)ig verwendet wurden, von der Europ(cid:228)ischen Kommission wiedereingezogen. Welcher Prozentsatz der gesamten Zusch(cid:252)sse ist nach Ermittlungen der Europ(cid:228)ischen Kommission unrechtm(cid:228)(cid:223)ig verwendet und wird von ihr zur(cid:252)ckgefordert? Gibt es einen zeitlichen Rahmen, innerhalb dessen Empf(cid:228)nger unrechtm(cid:228)(cid:223)ig verwendete und/oder irrt(cid:252)m- lich zugeteilte Gelder r(cid:252)ckerstatten m(cid:252)ssen? Welcher durchschnittliche Prozentsatz wird nie eingezogen und/oder abgeschrieben? Antwort von Frau Schreyer im Namen der Kommission (23. Februar 2000) Die Verbuchung der Verwaltungsausgaben der Kommission erfolgt nach Art der Ausgaben und nicht nach Fonds, Politikziel oder Art der Verwaltungskosten. Daher sind die Gesamtkosten f(cid:252)r die Rechnungspr(cid:252)fung aller von der Gemeinschaft vergebenen Zusch(cid:252)sse nicht genau zu ermitteln. Die Kontrolle der Ausgaben der mittelbewirtschaftenden Generaldirektionen wird von diesen veranla(cid:223)t und kann sogar aus Teil B des 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/31 Haushaltsplans finanziert werden. Zur Zeit wird keine Konsolidierung vorgenommen, die Auskunft (cid:252)ber die Gesamtkosten der Pr(cid:252)ft(cid:228)tigkeit geben k(cid:246)nnte. Durch die von ihr im November 1999 beschlossene Einf(cid:252)hrung des ma(cid:223)nahmenbezogenen Managements (ABM) d(cid:252)rfte die Kommission in der Lage sein, diese Information zu gegebener Zeit vorzulegen. Wird festgestellt, da(cid:223) Mittel nicht ordnungsgem(cid:228)(cid:223) verwendet wurden, leitet die Kommission gem(cid:228)(cid:223) Artikel 28 und 29 der Haushaltsordnung (1) das Einziehungsverfahren ein. Die zust(cid:228)ndigen Anweisungsbefugten stellen Einziehungsanordnungen aus, die dem Finanzkontrolleur zwecks erteilung des Sichtvermerks zuge- leitet und vom Rechnungsf(cid:252)hrer verbucht werden. Letzterer stellt eine Lastschriftanzeige aus und gew(cid:228)hr- leistet mit der geb(cid:252)hrenden Sorgfalt, da(cid:223) die der Kommission geschuldeten Betr(cid:228)ge eingezogen werden. Falls die Betr(cid:228)ge nicht fristgerecht eingehen, leitet er das Beitreibungsverfahren ein. Da das Reportingsystem haupts(cid:228)chlich der wirksamen Einziehung einzelner Forderungen dient, k(cid:246)nnen zu diesem Zeitpunkt keine allgemeinen Angaben (cid:252)ber den prozentualen Anteil der Wiedereinziehung von Zusch(cid:252)ssen gemacht werden. Dank der Weiterentwicklung des Reportingsystems im Rahmen von Sincom2 d(cid:252)rfte die Kommission k(cid:252)nftig in der Lage sein, allgemeinere Statistiken dieser Art zu erstellen. (1) ABl. L 356 vom 31. 12. 1977. (2000/C 280 E/030) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2359/99 von Cristiana Muscardini (UEN) und Brian Crowley (UEN) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Synthetische Drogen (cid:129) Chemische Drogen verbreiten sich in besorgniserregendem Ma(cid:223) und fordern in allen L(cid:228)ndern der Union Opfer. (cid:129) Presseberichten zufolge werden bestimmte Anleitungen f(cid:252)r die Herstellung dieser Stoffe mit genauen Angaben (cid:252)ber Internet verbreitet, womit die Herstellung chemischer Drogen sogar zuhause m(cid:246)glich wird. (cid:129) Zu viele Jugendliche wissen nicht (cid:252)ber die irreversiblen Sch(cid:228)den Bescheid, die diese Stoffe verursachen (Italien) an einem siebzehnj(cid:228)hrigen M(cid:228)dchen durchgef(cid:252)hrte k(cid:246)nnen, wof(cid:252)r die in der Lombardei Lebertransplantation ein offenkundiger Beweis ist. Angesichts dieser Tatsachen wird die Kommission dringend aufgefordert, einen kurzen Fernsehspot vorzubereiten, der von allen nationalen (cid:246)ffentlichen und privaten Fernsehanstalten der Mitgliedstaaten ausgestrahlt werden soll, um die Jugendlichen und ihre Familien auf die drohenden Gefahren aufmerksam zu machen, sie vor der Einnahme dieser Stoffe zu warnen und zur Zusammenarbeit mit den zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rden aufzufordern, damit jene Personen identifiziert und unsch(cid:228)dlich gemacht werden k(cid:246)nnen, die mit diesen Stoffen handeln oder auch nur deren Verbreitung f(cid:246)rdern. Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (21. Januar 2000) Die Kommission ist ebenso wie die Fragesteller besorgt (cid:252)ber die Problematik der synthetischen Drogen. In ihrer Mitteilung (cid:252)ber einen europ(cid:228)ischen Aktionsplan zur Drogenbek(cid:228)mpfung (2000-2004) (1) hat die Kommission darauf hingewiesen, da(cid:223) sich hier Fortschritte erreichen lie(cid:223)en durch entsprechende Rechts- vorschriften, Ma(cid:223)nahmen gegen Produktion und Handel einschlie(cid:223)lich einer verbesserten Zusammenarbeit zwischen nationalen Beh(cid:246)rden und der chemischen Industrie, insbesondere bei den Grundstoffen, inter- nationale Zusammenarbeit und Ma(cid:223)nahmen zur Nachfragereduzierung durch Aufkl(cid:228)rung und andere pr(cid:228)ventive Strategien


title: PERGUNTA ESCRITA E-2304/99 apresentada por SIR Robert Atkins (PPE-DE) à Comissão. Problemas relacionados com o bug do Milénio nos aeroportos.

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) PERGUNTA ESCRITA P-2267/99 apresentada por SIR Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Problemas provocados pelo bug do ano 2000 nos aeroportos (24 de Novembro de 1999) Que medidas tomou ou tenciona tomar a Comissªo para garantir que todos os aeroportos internacionais situados no territ(cid:243)rio dos Estados-membros estejam protegidos da amea(cid:231)a do chamado bug do ano 2000? (2000/C 219 E/166) PERGUNTA ESCRITA E-2303/99 apresentada por SIR Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: O problema do «bug do MilØnio» nos aeroportos (13 de Dezembro de 1999) EstÆ a Comissªo convicta de que a seguran(cid:231)a dos viajantes na UE estÆ garantida ao n(cid:237)vel dos aeroportos internacionais e que os viajantes estªo protegidos contra a amea(cid:231)a do chamado «bug do MilØnio»? (2000/C 219 E/167) PERGUNTA ESCRITA E-2304/99 apresentada por SIR Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Problemas relacionados com o «bug do MilØnio» nos aeroportos Tenciona a Comissªo publicar relat(cid:243)rios por si elaborados sobre a amea(cid:231)a que o chamado «bug do MilØnio» constitui para o equipamento nos aeroportos internacionais? (2000/C 219 E/168) PERGUNTA ESCRITA E-2305/99 apresentada por SIR Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Problemas relacionados com o «bug do MilØnio» nos aeroportos Quantos aeroportos internacionais da UE procederam (cid:224)s adapta(cid:231)ıes necessÆrias para evitar os danos, perigos ou atrasos que o chamado «bug do MilØnio» poderÆ causar a passageiros e mercadorias? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 e E-2305/99 dada pela ComissÆria L. de Palacio em nome da Comissªo (16 de Dezembro de 1999) O papel da Comissªo no dom(cid:237)nio dos transportes aØreos e dos aeroportos, tal como noutros sectores em que o chamado bug do ano 2000 poderÆ ter influŒncia, consiste essencialmente em facilitar a divulga(cid:231)ªo de informa(cid:231)ªo. Em conformidade com as competŒncias nacionais vigentes e com o princ(cid:237)pio da subsidiariedade, a principal responsabilidade pelo tratamento do bug, no que respeita aos aeroportos, compete (cid:224)s autoridades aeroportuÆrias e (cid:224)s autoridades sob cuja jurisdi(cid:231)ªo recai a avia(cid:231)ªo civil nacional. A regulamenta(cid:231)ªo relativa (cid:224) seguran(cid:231)a Ø aprovada a n(cid:237)vel internacional e tem (cid:226)mbito mundial, devendo os Estados-membros garantir o cumprimento das normas e regulamenta(cid:231)ıes aplicÆveis aos aeroportos. Existem diversas organiza(cid:231)ıes internacionais com um papel de interven(cid:231)ªo, na medida das suas responsa- bilidades


title: Regulamento (CE) n.o 2626/1999 da Comissão, de 13 de Dezembro de 1999, que altera o anexo I do Regulamento (CEE) n.o 2658/87 do Conselho relativo à nomenclatura pautal e estatística e à pauta aduaneira comum

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
common customs tariff
customs regulations
nomenclature
prepared foodstuff
tariff nomenclature

text: 14. 12. 1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 321/3 REGULAMENTO (CE) N. o 2626/1999 DA COMISSÃO de 13 de Dezembro de 1999 que altera o anexo I do Regulamento (CEE) n. o 2658/87 do Conselho relativo à nomenclatura pautal e estatística e à pauta aduaneira comum A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 2658/87 do Conselho, de 23 de Julho de 1987, relativo à nomenclatura pautal e estatística e à pauta aduaneira comum (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 2204/1999 da Comissão (2), e, nomeadamente, o seu artigo 9. o, Considerando o seguinte: (1) (2) (3) (4) (5) (6) É necessário estabelecer uma distinção entre, por um lado, os cogumelos preparados ou conservados em vinagre ou em ácido da posição 2001 90 50 e, por outro, os cogumelos preparados ou conservados, excepto em vinagre ou em ácido acético, das subposi- ções 2003 10; Segundo o texto das notas explicativas do Sistema Harmonizado da posição 2001, os produtos desta posição podem conter sal, para além de outros aditivos; que, nesse caso, o sal foi adicionado unicamente para fins da preparação; Para poder estabelecer uma distinção em relação aos produtos da subposição 2003 10, se afigura necessário limitar o teor de sal dos produtos da subposição 2001 90 50; Afigura-se conveniente limitar o teor de sal a um nível máximo de 2,5 % do peso; É necessário alterar a nota complementar 1 do capítulo 20 para reflectir a presente decisão; Os pontos 3 e 4 do anexo do Regulamento (CE) n. o 1196/97 da Comissão (3), onde tais produtos foram anteriormente classificados com base no teor de vinagre, independentemente do teor de sal, devem ser revogados; (7) As medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité do Código Aduaneiro, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o A nota complementar 1 do capítulo 20 da Nomenclatura Combinada apenso ao Regulamento (CEE) n. o 2658/87 passa a ter a seguinte redacção: «1. São considerados como produtos da posição 2001 unicamente os produtos hortícolas, frutas e outras partes comestíveis de plantas, preparados ou conser- vados em vinagre ou em ácido acético, contendo 0,5 % ou mais, em peso, de ácido volátil livre calculado como ácido acético. Por outro lado os cogumelos classificados na subposição 2001 90 50 não podem conter um teor de sal superior a 2,5 %, em peso. ». Artigo 2. o São revogados os ponto 3 e 4 do anexo do Regulamento (CE) n. o 11196/97. Artigo 3. o O presente regulamento entra em vigor no vigésimo primeiro dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comuni- dades Europeias. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 13 de Dezembro de 1999. Pela Comissão Mario MONTI Membro da Comissão (1) JO L 256 de 7. 9. 1987, p. 1. (2) JO L 278 de 28. 10. 1999, p. 1. (3) JO L 170 de 28. 6. 1997, p. 13


title: PERGUNTA ESCRITA E-2340/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à Comissão. Salvaguarda das esculturas do Parténon.

eurovoc_concepts:
EU competence
European social policy
Greece
United Kingdom
heritage protection
museum

text: 18. 7. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 203 E/165 membros podem adoptar regulamenta(cid:231)ªo com vista a um acesso justo e razoÆvel (cid:224)s redes de tele- comunica(cid:231)ıes (m(cid:243)veis ou fixas), se tal for necessÆrio para garantir a concorrŒncia global no mercado e o desenvolvimento de servi(cid:231)os novos e inovadores. As autoridades nacionais, com o conhecimento profundo que possuem da situa(cid:231)ªo nos mercados das telecomunica(cid:231)ıes que supervisionam, podem, assim, determinar as condi(cid:231)ıes precisas em que se justifica o acesso (cid:224)s redes m(cid:243)veis, desde que estejam em conson(cid:226)ncia com os princ(cid:237)pios consagrados no Tratado CE, nomeadamente as regras da concorrŒncia, e com o quadro regulamentar estabelecido a n(cid:237)vel comunitÆrio. Estas condi(cid:231)ıes s(cid:243) seriam contrÆrias (cid:224)s regras da concorrŒncia caso se demonstrasse que os requisitos aplicÆveis iriam limitar a capacidade de concorrŒncia dos operadores de rede nªo dominantes, impedindo- -os, por exemplo, de beneficiarem das vantagens da integra(cid:231)ªo vertical da oferta de redes e servi(cid:231)os. A Comissªo encorajou os Estados-membros a consultarem as suas autoridades nacionais da concorrŒncia sobre estas medidas. A Comissªo considera que a defini(cid:231)ªo dos pre(cid:231)os do acesso Ø uma questªo cr(cid:237)tica que deve proporcionar os necessÆrios incentivos, a mØdio e a longo prazo, aos proprietÆrios de recursos no sentido de realizarem no futuro investimentos na infra-estrutura. No que respeita (cid:224) distin(cid:231)ªo entre operadores de redes m(cid:243)veis e fornecedores de servi(cid:231)os, a legisla(cid:231)ªo comunitÆria em vigor permite que os Estados-membros apliquem diferentes condi(cid:231)ıes de licenciamento. No entanto, Ø necessÆrio que tais diferen(cid:231)as nªo conduzam a distor(cid:231)ıes no mercado. (1) COM(1999) 539 final. (2) JO L 199 de 26. 7. 1997. (2000/C 203 E/212) PERGUNTA ESCRITA E-2340/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Salvaguarda das esculturas do PartØnon O Museu Brit(cid:226)nico de Londres disponibiliza, mediante pagamento, a «mecenas ricos e sØrios», para as suas recep(cid:231)ıes oficiais, as salas onde se encontram esculturas do PartØnon, exigindo uma garantia em dinheiro para a cobertura de eventuais danos. Como Ø sabido, as esculturas em causa pertencem ao PartØnon, monumento que a UNESCO declarou patrim(cid:243)nio mundial Visto que esta iniciativa do Museu Brit(cid:226)nico, nªo s(cid:243) nªo Ø compat(cid:237)vel com o respeito que merece um monumento que Ø patrim(cid:243)nio da humanidade, como tambØm comporta riscos para as esculturas, como comprovado pelo facto de o Museu exigir garantias, pergunta-se (cid:224) Comissªo que medidas pretende tomar, nos termos do artigo 128o do Tratado da UE, de acordo com o qual a Comunidade contribuirÆ para «a conserva(cid:231)ªo e salvaguarda do patrim(cid:243)nio cultural de import(cid:226)ncia europeia», tendo em vista salvaguardar as esculturas que se encontram no Museu Brit(cid:226)nico? Resposta dada por V. Reding em nome da Comissªo (13 de Janeiro de 2000) O artigo 151o (ex. artigo 128o) do Tratado CE atribui (cid:224) Comunidade competŒncia para encorajar a coopera(cid:231)ªo no dom(cid:237)nio cultural. A questªo suscitada pelo Senhor Deputado nªo Ø da competŒncia da Comunidade mas sim, por for(cid:231)a do princ(cid:237)pio da subsidiariedade, da competŒncia exclusiva dos Estados- -membros


title: PERGUNTA ESCRITA E-2347/99 apresentada por Salvador Jové Peres (GUE/NGL) e Pedro Marset Campos (GUE/NGL) à Comissão. Importações de tomate proveniente de Marrocos.

eurovoc_concepts:
EU market
Morocco
agricultural market
association agreement (EU)
economic consequence
fruit vegetable
import (EU)
international trade
market stabilisation
tariff quota
trade agreement (EU)
voluntary restraint agreement

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/111 Quais as medidas que a Comissªo tenciona tomar para assegurar, no futuro, o respeito do Protocolo? De que forma tenciona compensar os produtores comunitÆrios pelos preju(cid:237)zos econ(cid:243)micos provocados pelo incumprimento do Protocolo? (2000/C 225 E/115) PERGUNTA ESCRITA E-2346/99 apresentada por Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) e Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Importa(cid:231)ıes de tomate proveniente de Marrocos Pode a Comissªo indicar por que razªo nªo efectuou o seguimento do contingente, nem adoptou as medidas adequadas para impedir que Marrocos excedesse o volume de exporta(cid:231)ıes de tomate previsto no Acordo de Associa(cid:231)ªo e no seu Protocolo no 1 relativo ao regime aplicÆvel (cid:224) importa(cid:231)ªo na Comunidade de produtos agr(cid:237)colas originÆrios de Marrocos e, em concreto, no seu artigo 3o? (2000/C 225 E/116) PERGUNTA ESCRITA E-2347/99 apresentada por Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) e Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Importa(cid:231)ıes de tomate proveniente de Marrocos Por que razªo nªo exigiu a Comissªo da parte de Marrocos o pagamento do direito aduaneiro espec(cid:237)fico, quando os pre(cid:231)os das suas exporta(cid:231)ıes se situaram abaixo do pre(cid:231)o de entrada estabelecido no Acordo de Associa(cid:231)ªo, segundo o previsto no artigo 2o do Protocolo no 1? (2000/C 225 E/117) PERGUNTA ESCRITA E-2348/99 apresentada por Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) e Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Importa(cid:231)ıes de tomate proveniente de Marrocos Por que razªo nªo adoptou a Comissªo Europeia as medidas necessÆrias para que Marrocos respeitasse o escalonamento mensal do contingente e a margem de 20 % de reporte permitida no Acordo de Associa(cid:231)ªo e no artigo 3o de seu Protocolo no 1? (2000/C 225 E/118) PERGUNTA ESCRITA P-2483/99 apresentada por Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Importa(cid:231)ªo ilegal de tomate de origem marroquina Em aplica(cid:231)ªo dos acordos assinados pela Uniªo Europeia com o Reino de Marrocos, a produ(cid:231)ªo de tomate marroquino pode aceder ao mercado europeu com direitos aduaneiros de 500 euros por tonelada para um


title: QUESTION ÉCRITE E-2321/99 posée par Michl Ebner (PPE-DE) à la Commission. Service européen civil et de solidarité.

eurovoc_concepts:
EU action
European Union
alternative service
equal treatment
national service
voluntary military service

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/99 Par ailleurs, la Commission a effectuØ en 1997 une Øvaluation des Øtudes scientifiques et avis exprimØs par les milieux intØressØs, en particulier en ce qui concerne le travail avec la souris. D(cid:146)aprŁs les rØsultats de cette Øvaluation, la directive 90/270/CEE couvre suffisamment ces aspects, notamment dans le point 1d) de l(cid:146)annexe qui prescrit une surface de travail de dimensions suffisantes pour permettre, entre autres, une disposition flexible du matØriel accessoire (par exemple la souris) et une position confortable pour les travailleurs. S(cid:146)agissant de l(cid:146)ajustement des tables de travail en hauteur, la directive 90/270/CEE ne contient pas de prescriptions minimales (cid:224) cet Øgard mais plut(cid:244)t Øtablit que le siŁge de travail doit Œtre rØglable en hauteur et que son dossier doit Œtre adaptable en hauteur et en inclinaison. En outre, en vue d(cid:146)Øvaluer les besoins d(cid:146)une Øventuelle action communautaire relative aux facteurs de risque pour les troubles des membres supØrieurs, les informations collectØes (cid:224) ce sujet par l(cid:146)Agence europØenne pour la sØcuritØ et la santØ au travail ont ØtØ transmises, pour avis, au comitØ consultatif pour la sØcuritØ, l(cid:146)hygiŁne et protection de la santØ sur le lieu du travail. Une fois l(cid:146)avis rendu par le comitØ, la Commission prendra les initiatives qui s(cid:146)imposeront. (1) JO L 156 du 21. 6. 1990. (2000/C 225 E/099) QUESTION (cid:201)CRITE E-2321/99 posØe par Michl Ebner (PPE-DE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Service europØen civil et de solidaritØ ConsidØrant que dans la plupart des (cid:201)tats membres, le service militaire a ØtØ aboli ou, qu(cid:146)(cid:224) tout le moins, un dØbat sur la rØforme du service militaire obligatoire est menØ et que le Parlement europØen a d(cid:146)ores et dØj(cid:224) adoptØ, le 22 septembre 1995, une rØsolution sur la crØation d(cid:146)un service civil europØen, dans laquelle il demande (cid:224) la Commission de prØsenter une proposition ad hoc, la Commission peut-elle indiquer si elle envisage de prendre des initiatives et des mesures pour crØer un service civil et de solidaritØ de trois (cid:224) quatre mois, qui s(cid:146)appliquera (cid:224) ØgalitØ de conditions tant aux hommes qu(cid:146)aux femmes? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (28 janvier 2000) Un programme de service civil et de solidaritØ europØen a ØtØ mis sur pied par la dØcision no 1686/98/CE du Parlement europØen et du Conseil du 20 juillet 1998 Øtablissant le programme d(cid:146)action communautaire «Service volontaire europØen pour les jeunes» (1). Le programme poursuit les objectifs suivants (article 1er): (. ) II est destinØ, dans le respect de l(cid:146)ØgalitØ des chances entre hommes et femmes, (cid:224) stimuler la mobilitØ et la solidaritØ des jeunes dans le cadre d(cid:146)une citoyennetØ active, (cid:224) favoriser une expØrience d(cid:146)Øducation informelle dans plusieurs secteurs d(cid:146)activitØ et (cid:224) permettre aux jeunes d(cid:146)acquØrir cette expØrience, qui pourra Œtre un des fondements de leur orientation future, (cid:224) favoriser, par leur participation (cid:224) des activitØs transnationales d(cid:146)utilitØ collective, leur contribution active au service des idØaux de dØmocratie, de tolØrance et de solidaritØ dans le contexte de la construction europØenne et (cid:224) la coopØration entre la CommunautØ europØenne et les pays tiers. il convient de souligner que le service volontaire europØen ne se substitue pas au service Toutefois, militaire ou aux services alternatifs qui, en vertu du principe de subsidiaritØ, relŁvent de la compØtence des (cid:201)tats membres. Sur ce point, le considØrant 21 dispose ce qui suit: considØrant que les activitØs de service volontaire europØen ne se substituent pas au service militaire, aux formules de services alternatifs prØvues notamment pour l(cid:146)objection de conscience et au service civil obligatoire qui existent dans plusieurs (cid:201)tats membres ((cid:133)). Les activitØs de service volontaire europØen se poursuivront dŁs 2000 dans le cadre du programme d(cid:146)action communautaire «Jeunesse» (2), en cours de nØgociation. C 225 E/100 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 La Commission a rØcemment entrepris une analyse comparative et une description de toutes les formules de service civil, notamment celles qui peuvent remplacer le service militaire, existant dans les (cid:201)tats membres. Les rØsultats de cette Øtude, qui seront vraisemblablement disponibles au cours du deuxiŁme semestre, devraient mettre en Øvidence des possibilitØs de crØer des synergies entre les programmes nationaux de service civil et le service volontaire europØen. (1) (2) JO L 214 du 31. 7. 1998. JO C 210 du 22. 7. 1999. (2000/C 225 E/100) QUESTION (cid:201)CRITE E-2322/99 posØe par Daniela Raschhofer (NI) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Accord sur la coopØration scientifique et technique entre la CE et la RØpublique argentine La Commission propose la conclusion d(cid:146)un accord scientifique et technique avec la RØpublique argentine. Dans le cadre de cet accord, la coopØration et les Øchanges de vues dans le domaine de la recherche et du dØveloppement doivent s(cid:146)intensifier. Ainsi que la commission des budgets l(cid:146)a dØj(cid:224) constatØ, informations plus prØcises. la Commission doit fournir (cid:224) ce sujet des La Commission peut-elle rØpondre aux questions suivantes et permettre ainsi de traiter sØrieusement ce point: 1. Quelle contribution financiŁre les partenaires argentins fournissent-ils concernant les activitØs de recherche? 2. Des analyses de coßt-efficacitØ ont-elles ØtØ faites pour des accords de coopØration internationaux du mŒme type? Dans l(cid:146)affirmative, quel est le rØsultat de ces analyses? 3. Dans quelle mesure les scientifiques et les chercheurs ou les fonctionnaires et d(cid:146)autres agents participent-ils (cid:224) cet accord de coopØration? 4. Cet accord englobe-t-il Øgalement la recherche dans le domaine de la biotechnologie ou de la biotechnologie militaire? (2000/C 225 E/101) QUESTION (cid:201)CRITE E-2323/99 posØe par Daniela Raschhofer (NI) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Accord sur la coopØration scientifique et technique entre la CE et la RØpublique populaire de Chine La Commission propose la conclusion d(cid:146)un accord scientifique et technique avec la RØpublique populaire de Chine. Dans le cadre de cet accord, la coopØration et les Øchanges de vues dans le domaine de la recherche et du dØveloppement doivent s(cid:146)intensifier. Ainsi que la commission des budgets l(cid:146)a dØj(cid:224) constatØ, informations plus prØcises. la Commission doit fournir (cid:224) ce sujet des La Commission peut-elle rØpondre aux questions suivantes et permettre ainsi de traiter sØrieusement ce point: 1. Quelle contribution financiŁre les partenaires chinois fournissent-ils concernant les activitØs de recherche? 2. Des analyses de coßt-efficacitØ ont-elles ØtØ faites pour des accords de coopØration internationaux du mŒme type? Dans l(cid:146)affirmative, quel est le rØsultat de ces analyses?


title: Rådets förordning (EG) nr 2674/1999 av den 13 december 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 1911/91 om tillämpningen av gemenskapsrättens bestämmelser på Kanarieöarna

eurovoc_concepts:
Canary Islands
application of EU law
customs territory (EU)
single market

text: 18. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 326/3 RÅDETS FÖRORDNING (EG) nr 2674/1999 av den 13 december 1999 om ändring av förordning (EEG) nr 1911/91 om tillämpningen av gemenskapsrättens bestämmelser på Kanarieöarna EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av Anslutningsakten för Spanien och Portugal, särskilt artikel 25. 4 första stycket i denna, med beaktande av kommissionens förslag, med beaktande av Europaparlamentets yttrande (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2), och av följande skäl: 1. 2. 3. 4. Med stöd av artikel 25 i 1985 års anslutningsakt är fördragen och de rättsakter som utfärdas av gemen- skapernas institutioner tillämpliga på Kanarieöarna, om inte annat följer av de undantag som föreskrivs i nämnda artikel och i protokoll 2 till anslutningsakten. På grund av Kanarieöarnas geografiska läge har öarna särskilda svårigheter genom deras avsides belägenhet, deras ökaraktär och deras vulkanterräng som är föga gynnsam för utvecklingen av jordbruket och industrin samt på grund av avsaknaden av naturtillgångar. Rådet har vidtagit ett antal åtgärder för att förstärka Kana- rieöarnas integration i gemenskapen och särskilt i tull- unionen. I detta sammanhang var den historiska indirekta beskatt- ning som särskilt skulle kompensera Kanarieöarnas ökaraktär och avsides belägenhet i behov av en modem och progressiv reform som var i överensstämmelse med gemenskapsrätten. Som en av flera åtgärder, blev det därför genom rådets förordning (EEG) nr 1911/91 (3) tillåtet att fram till och med den 31 december 2000 ta ut den s. k. arbitrio-avgiften på produktion och import (APIM). Denna tillfälliga avgift skall göra det möjligt att anpassa den lokala produktionen till den inre marknadens krav genom en ordning med undantag. Därför beviljas ett antal undantag helt eller delvis, beroende på de ekono- miska behoven, till förmån för lokala produkter, förut- satt att dessa undantag bidrar till att lokal verksamhet på Kanarieöarna främjas och inte ändrar handelsvillkoren på ett sätt som strider mot det gemensamma intresset. 5. 6. 7. 8. 9. I enlighet med artikel 5. 6 i förordning (EEG) nr 1911/91 har kommissionen undersökt vilka effekter de vidtagna åtgärderna har haft för ekonomin på Kanarieöarna och utsikterna för deras integration i gemenskapens tullom- råde. Efter denna undersökning drogs slutsatsen att avskaffandet av APIM-avgiften har en allmän positiv effekt på priser och en negativ effekt på produktion och sysselsättning. Den negativa effekten på produktion och sysselsättning varierar dock mycket beroende på sektor. Även om den gångna perioden har tillåtit att de flesta sektorerna har anpassat sig, så gäller inte detta för vissa produkter i känsliga sektorer. I detta hänseende har kommissionen, på de spanska myndigheternas begäran, undersökt de känsligaste sektorerna, och sett på varje enskild känslig produkt med hänsyn till att denna känslighet skulle kunna leda till att den berörda sektorn nästan försvinner. Efter samråd med de spanska myndigheterna synes det nu vara nödvändigt att uppskjuta avskaffandet av denna avgift till den 30 juni 2000 för vissa känsliga produkter för att underlätta dessa produkters anpassning till mark- naden innan avgiften försvinner. Denna anpassning är tidsbegränsad och äventyrar inte målsättningen att införa den gemensamma tulltaxan och avskaffa APIM-avgiften utan mildrar endast effekterna av de ekonomiska anpass- ningar som är nödvändiga för att avgiften skall kunna avskaffas. Förordning (EEG) nr 1911/91 bör därför ändras. APIM-avgiften kommer att avskaffas den 31 december 2000. Före detta datum kommer emellertid kommis- sionen att i samarbete med de spanska myndigheterna undersöka effekterna av att avskaffandet av denna avgift skjuts upp inom de berörda ekonomiska sektorerna och särskilt för de produkter som avses i denna förordning. Kommissionen kommer med utgångspunkt i resultaten från denna undersökning att, i förekommande fall, lägga fram ett förslag för rådet om de åtgärder som skall vidtas på grundval av fördraget för att inte äventyra existensen av viss lokal produktion som är särskilt känslig, men ändå säkerställa att den befintliga avgiften på sikt kan avskaffas. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. (1) Yttrande av den 19 november 1999 (ännu ej offenliggjort i EGT). (2) EGT C 329, 17. 11. 1999, s. 27. (3) EGT L 171, 29. 6. 1991, s. 1. Förordningen senast ändrad genom förordning (EEG) nr 284/92 (EGT L 31, 7. 2. 1992, s. 6). Artikel 1 Förordning (EEG) nr 1911/91 ändras på följande sätt: L 326/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 18. 12. 1999 1. I artikel 5. 2 skall följande stycke läggas till: ”Utan hinder av bestämmelserna i första stycket skall nedsättningen av avgiften upphöra tills vidare från och med den 1 januari 1999 till den 30 juni 2000 i fråga om produkter från de sektorer som räknas upp i bilagan. ” 2. Den bilaga vars text återges i bilagan tili denna förordning skall läggas till. Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 13 december 1999. På rådets vägnar S. HASSI Ordförande 18. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 326/5 BILAGA ”BILAGA Förteckning över produkter som avses i artikel 5. 2 andra stycket enligt klassificeringen i Gemensamma tulltaxan Diverse livsmedel: 0403 10, 0407 00 90, 0701 90, 0702, 0703, 0803, 0901 21, 0901 90 90, 1101, 1601, 1602, 1704 90 71, 1806 (utom 1806 20 95), 1901 90 99, 1902, 1904 10 10, 1905 10 00, 1905 20, 1905 30, 1905 40, 1905 90, 2002 10 90, 2002 90 91, 2007 91 10, 2007 99 39, 2008 99 61, 2008 99 68, 2101, 2103, 2105, 2106 90 98, 2309. Tobak: 2402 10 00, 2402 20. Kemi: 2804 30 00, 2804 40 00, 2851 00 30, 3208, 3209, 3213, 3401, 3402 (utom 3402 11 00, 3402 12 00 och 3402 13 00), 3809 91 00. Papper: 4808, 4818 10, 4818 20, 4818 30, 4818 40, 4819, 4821, 4823 59 10, 4909, 4910, 4911, 5601 22 10, 5601 22 99. Textilier: 6112 31, 6112 41, 6213, 6302, 6303. Metallurgisk industri I: 7308, 7309 00 (utom 7309 00 90), 7317, 7325, 7604, 7608, 7610, 9406 00 31. Andra tillverkade produkter: 3923 10 00, 3923 21 00, 3923 30 10, 3924 10 00, 4012 10, 4418, 4601, 4602, 6802, 7010, 8544 59 10, 9401, 9403, 9404. ”


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2344/99 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle. Marokosta peräisin olevien tomaattien tuonti.

text: C 225 E/110 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Tiedekomitea k(cid:228)sitteli aflatoksiinien toksikologiaa uudelleen 108. t(cid:228)ysistunnossaan syyskuussa 1997 (3) elintarvikelis(cid:228)aineita k(cid:228)sittelev(cid:228)n FAO:n ja WHO:n yhteisen asiantuntijakomitean (JECFA) arvioinnin (4) pohjalta. Tiedekomitea antoi tunnustusta asiantuntijakomitean ponnisteluille toteuttaa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llinen riskinar- viointi yhdist(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) karsinogeneettinen potentiaali ihmisten altistumista koskeviin tietoihin. Tiedekomitea huomautti kuitenkin useista t(cid:228)h(cid:228)n l(cid:228)hestymistapaan sis(cid:228)ltyvist(cid:228) rajoituksista ja oletuksista, jotka tuotiin selke(cid:228)sti esiin raportissa. Tiedekomitea huomautti, ett(cid:228) asiantuntijakomitea ei asettanut aflatoksiinien toksisuutta kyseenalaiseksi ((cid:148)aflatoksiinit ovat vahvimpia tiedossa olevia mutaatioita ja sy(cid:246)p(cid:228)(cid:228) aiheuttavia aineita(cid:148)) ja ett(cid:228) useat asiantuntijakomitean lausunnoista eiv(cid:228)t ole ristiriidassa tiedekomitean vuonna 1994 aflatoksiineista antaman lausunnon kanssa. Tiedekomitea katsoi n(cid:228)in ollen, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) lausunto on edelleen voimassa. T(cid:228)m(cid:228)n arvioinnin perusteella katsotaan, ett(cid:228) kuluttajien suojelua voidaan edist(cid:228)(cid:228) vahvistamalla enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ja toteuttamalla saastumisen ehk(cid:228)isyyn t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)vi(cid:228) toimenpiteit(cid:228). Enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t on vahvistettava niin alhaiselle tasolle kuin on kohtuuden rajoissa mahdollista. Komissio on t(cid:228)ysin tietoinen parap(cid:228)hkin(cid:228)n tuotannon merkityksest(cid:228) paikallisten tuottajien sosiaalisten olojen ja Amazonin metsien s(cid:228)ilytt(cid:228)misen kannalta. Komissio tarkastelee sen vuoksi parhaillaan kyseisten maiden kanssa voimassa olevien teknisten yhteisty(cid:246)sopimusten yhteydess(cid:228), mink(cid:228)laista teknist(cid:228) ja rahoi- tusapua niille voidaan antaa, kun pyrkimyksen(cid:228) on parap(cid:228)hkin(cid:228)n tuotannon pit(cid:228)minen yll(cid:228) Amazonin sademetsien biodiversiteetin s(cid:228)ilytt(cid:228)miseksi, parap(cid:228)hkin(cid:228)n laadun parantaminen sen aflatoksiinipitoisuuden osalta ja paikallisten pienviljelij(cid:246)iden sosiaalisten olojen parantaminen. N(cid:228)m(cid:228) tavoitteet ovat kuitenkin toissijaisia verrattuna eurooppalaisten kuluttajien terveyden suojeluun aflatoksiinin aiheuttamasta saastumi- sesta johtuvilta vaaroilta. EYVL L 201, 17. 7. 1998, s. 43 ja s. 93. (1) (2) Reports of the scientific committee for food, 35. sarja. (3) (4) Elintarvikealan tiedekomitean 108. kokouksen p(cid:246)yt(cid:228)kirja, 18. (cid:129)19. syyskuuta 1997, Bryssel. 49. kokous, Rooma, 17. (cid:129)26. kes(cid:228)kuuta 1997, Summary and Conclusions, enclosed section. (2000/C 225 E/113) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2344/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Marokosta per(cid:228)isin olevien tomaattien tuonti Marokosta per(cid:228)isin olevien tomaattien tuontikiinti(cid:246) on 150 676 tonnia. Kuitenkin Marokko vei lokakuun 1998 ja maaliskuun 1999 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana EU:hun 181 542 tonnia tomaatteja, mik(cid:228) on vastoin Marokosta per(cid:228)isin olevien maataloustuotteiden tuontia yhteis(cid:246)(cid:246)n koskevasta j(cid:228)rjestyksest(cid:228) tehdyn p(cid:246)yt(cid:228)kirjan 2 artiklan 4 kohdan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) kohdan sanamuoto on kirjaimellisesti seuraava: (cid:148)Marokko sitoutuu siihen, ett(cid:228) kokonaisvienti yhteis(cid:246)(cid:246)n t(cid:228)ss(cid:228) p(cid:246)yt(cid:228)kirjassa tarkoitettujen ajanjaksojen aikana ja siin(cid:228) tarkoite- tuin edellytyksin ei ylit(cid:228) 3 ja 4 artiklassa sovittuja m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228)(cid:148) Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) sen varmistamiseksi, ett(cid:228) p(cid:246)yt(cid:228)kirjan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) noudatetaan vastaisuudessa? Miten se aikoo korvata ne yhteis(cid:246)n tuottajien k(cid:228)rsim(cid:228)t taloudelliset menetykset, jotka johtuvat t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:246)yt(cid:228)kirjan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten noudattamatta j(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228)? (2000/C 225 E/114) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2345/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Marokosta per(cid:228)isin olevien tomaattien tuonti Marokko on rikkonut Marokosta per(cid:228)isin olevien maataloustuotteiden tuontia yhteis(cid:246)(cid:246)n koskevasta j(cid:228)rjes- tyksest(cid:228) tehdyn p(cid:246)yt(cid:228)kirjan 3 artiklaa, jossa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n tomaattikiinti(cid:246)n kuukausittaisesta jakautumisesta ja mahdollisesta 20 prosentin ylitt(cid:228)misvarasta. Viime markkinointivuoden tammi- ja marraskuussa Marokon tuonnin johdosta markkinoille tuli liikaa tomaatteja, mik(cid:228) aiheutti vakavaa taloudellista vahinkoa alalle


title: WRITTEN QUESTION E-2333/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission. Measures for the benefit of disabled people who practise sport and use IT networks.

eurovoc_concepts:
EU action
Internet
discrimination based on disability
equal treatment
information society
integration of the disabled
sport
sporting event

text: C 225 E/104 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/105) WRITTEN QUESTION E-2332/99 by Alejandro Cercas (PSE) to the Commission (13 December 1999) Subject: Innovative actions increasing transactional business by European SMEs accessing third markets (call for proposals 98/C 219/13) Would the Commission provide the following information on the above topic (1): (cid:129) total number of projects subsidised in 1998 and 1999, (cid:129) identity of the beneficiaries, (cid:129) amount of funding made available, (cid:129) the European participants in the consortia, (cid:129) the third countries involved, (cid:129) date of the next call for proposals. (1) OJ C 219, 15. 7. 1998, p. 23. Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (12 January 2000) Following the call for proposals (98/C 219/13), the Commission awarded subsidies to four proposals namely the proposal by EIC-CRCI Orleans (FR) regarding a Firmenpool action France-Israel (subsidy of € 80 000), the proposal by Excal (Spain) regarding a Firmenpool action Spain-Mexico/Argentina (subsidy of € 75 909), the proposal by Lisburn Enterprise (United Kingdom) regarding a Compagnonnage action N. Ireland/United States (subsidy of € 80 000), and the proposal by MLIP (Germany) regarding a Firmenpool action Germany/United Kingdom and United States (subsidy of € 80 000). The call for proposals did not request proponents to set up consortia. Nevertheless MLIP has associated to the development of its action Business Link from Thames Valley, Greater Nottingham and Isle of Wight (United Kingdom), three German Chambers of Commerce (Magdeburg, Leipzig, Dresden) and AFG Mecklenburg. Due to the experimental nature of the programme (cid:145)Innovative actions(cid:146), the Commission will take a decision on the possible launch of a new call for proposals after the results of these four projects have been evaluated. (2000/C 225 E/106) WRITTEN QUESTION E-2333/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (13 December 1999) Subject: Measures for the benefit of disabled people who practise sport and use IT networks In view of the fact that the process of European unification and cooperation must not exclude any social group, such as the disabled, that there are 37 million disabled people in the European Union, according to figures supplied by the European Disability Forum, and that recreational sport and IT networks such as the Internet offer the disabled great opportunities to socialise and communicate, can the Commission say what initiatives to promote the practice of sport and the use of IT networks it has organised to date to enable disabled people to communicate and socialise? What initiatives is the Commission considering promoting in the next few years? 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/105 Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (28 January 2000) The Commission agrees with the Honourable Member that people with disabilities must have access to the same opportunities in order to be able to participate fully in all aspects of society, including sporting activities and new technology. This is the objective of the Community disability strategy as identified by the Communication of the Commission of 30 July 1996 (1) on equality of opportunity for people with disabilities. Organisations involved in sports for people with disabilities had an opportunity to take part in the call for proposals published at the beginning of this year to grant funding for transnational measures to combat discrimination against disabled people. Similarly, in the proposal for a Community Action Programme 2001-2006 to combat discrimination, which was adopted by the Commission on 25 November 1999 (2), sport is recognised as a fundamental vehicle in promoting equal opportunities for people with disabilities. Finally, in future, as far as legal and budgetary conditions permit, the Commission intends to devote particular attention to the promotion of sport with a view to the integration of the disabled. As far as new technology is concerned, the Commission has launched calls for proposals in the area of information technology (IT) applications and services for elderly and disabled people. The legal basis for this is TIDE (Technology Initiative for Disabled and Elderly People, 1991(cid:141)1992), TIDE Bridge Phase (1993(cid:141)1994), the 4th (1994(cid:141)1998 with a budget of EUR 60 million) and 5th (1998(cid:141)2002 with a budget of EUR 40 million) framework programmes for research and technological development (RTD). The proposals selected include RTD projects to promote independent living and better integration of elderly and disabled people into society. Some accompanying measures such as Impact also provide tools to establish and assess the best assistive technology device which can support access by elderly and disabled people to IT networks or help them to handle daily activities within the work or home environment. This also includes leisure activities. On 8 December 1999, the Commission launched an initiative entitled (cid:145)e-Europe (cid:129) An Information Society for All(cid:146) (3), which proposes ambitious targets to bring the benefits of the information society within reach of all Europeans. The initiative focuses on ten priority areas, one of which is (cid:145)e-Participation(cid:146), which aims to ensure that the development of the information society takes full account of the needs of disabled people. One of the objectives of this initiative is to make the web pages of European and national administrations accessible to disabled people. (1) COM(96) 406 final. (2) COM(1999) 564 final and COM(1999) 567 final. (3) COM(1999) 687. (2000/C 225 E/107) WRITTEN QUESTION P-2334/99 by Umberto Bossi (TDI) to the Commission (29 November 1999) Subject: Infringement of anti-trust rules in connection with the certification of PDI and PGI products Following the less than exhaustive answer to my previous Written Question P-1845/99 (1) can the Commission clarify the following: (cid:129) Article 10(2) of Council Regulation (EEC) No 2081/92 (2) states that the inspection structure for PDI and PGI products may comprise (cid:145)one or more designated inspection authorities and/or private bodies approved for that purpose(cid:146)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2307/99 esittäjä(t): Lone Dybkjær (ELDR) komissiolle. Aavikoitumisen torjumista koskeva YK:n yleissopimus.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
desertification
environmental cooperation

text: C 280 E/26 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 EU noudattaa t(cid:228)ysin kaikkia nykyisi(cid:228), Irakia koskevia YK:n turvallisuusneuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmia, my(cid:246)s jotka liittyv(cid:228)t (cid:214)ljy(cid:228) ruokaa vastaan -ohjelmaan. EU on pyyt(cid:228)nyt itsepintaisesti Irakia toimimaan niit(cid:228), t(cid:228)ydellisess(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) Yhdistyneiden Kansakuntien kanssa. Neuvosto toteaa 17. joulukuuta 1999 annetun Turvallisuusneuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman 1284 tarkoituksena olevan sallia (cid:214)ljy(cid:228) ruokaa vastaan -ohjelman laajentaminen ja tehostaminen. Neuvosto ei yhdy arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kysymyksen viimeisess(cid:228) virkkeess(cid:228) esitettyyn kantaan. (2000/C 280 E/025) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2307/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lone Dybkj(cid:230)r (ELDR) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Aavikoitumisen torjumista koskeva YK:n yleissopimus Seuraavilla kysymyksill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n siihen, ett(cid:228) komissio t(cid:228)sment(cid:228)isi kantaansa aavikoitumisen torjuntaa koskevan YK:n yleissopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon. 1. Miss(cid:228) kehitysmaissa Euroopan unioni osallistuu aavikoitumisen torjumista koskevien kansallisten ohjelmien rahoitukseen? Kuinka paljon varoja on k(cid:228)ytetty, mihin tarkoituksiin, ja ketk(cid:228) ovat saanet tukea? Kuinka k(cid:228)ynnistetty rahoitusyhteisty(cid:246) varmistaa toimintaohjelmien jatkuvuuden ja mahdollistaa pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin suunnittelemisen? 2. Mill(cid:228) tavoin Euroopan unioni on kannustanut rahoituksen hankkimiseen yksityiselt(cid:228) sektorilta ja muista l(cid:228)hteist(cid:228) kuin hallituksilta? Mill(cid:228) tavoin unioni on edist(cid:228)nyt ja helpottanut sit(cid:228), ett(cid:228) kehitysmaat hankkivat tarvittavaa tekniikkaa, tiet(cid:228)myst(cid:228) ja asiantuntemusta aavikoitumisen torjumista koskevan yleis- sopimuksen 6 artiklan mukaisesti? 3. Mill(cid:228) tavoin Euroopan unioni on varmistanut, ett(cid:228) sen kauppapolitiikka ja tariffij(cid:228)rjestelyt eiv(cid:228)t johda aavikoitumiseen esim. suosimalla yksipuolista viljely(cid:228)? 4. Miten Euroopan unioni on varmistanut, ett(cid:228) sen maatalouspolitiikka ei johda aavikoitumiseen esim. sellaisten vientitukien johdosta, jotka tekev(cid:228)t kuivien alueiden perinteisest(cid:228) maanviljelyst(cid:228) kannattama- tonta? 5. Miten Euroopan unioni on varmistanut, ett(cid:228) aavikoitumisen torjumista koskeva yleissopimus pan- naan nopeasti ja kattavasti t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n l(cid:228)hivuosina? 6. Miten Euroopan unioni on varmistanut, ett(cid:228) eurooppalaiset osakkaat osallistuvat aavikoitumisen torjumista koskevan yleissopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) 1. Yhteis(cid:246) ei rahoita t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) aavikoitumisen torjumista koskevia kansallisia ohjelmia yhdess(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n maassa, sill(cid:228) ainoastaan eritt(cid:228)in harvat maat ovat laatineet kyseisen suunnitelman. Yhteis(cid:246) on sen sijaan rahoittanut ja rahoittaa edelleen erilaisia kuivuuden sek(cid:228) maaper(cid:228)n tilan huononemisen torjuntaohjelmia ja -hankkeita kehitysmaissa, erityisesti Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtioissa. Lukuja k(cid:228)ytetyist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoista ei ole mahdollista esitt(cid:228)(cid:228) aiheen moninaisuuden vuoksi. Parhaillaan tarkistettavana olevassa kertomuksessa (1) annetaan kuitenkin tietoja yhteis(cid:246)n rahoittamista aavikoitumisen torjuntatoimista kehitys- maissa ja yhteis(cid:246)ss(cid:228) vuosina 1990(cid:129)1995. My(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) LomØn yleissopimuksen nojalla kullekin AKT- valtiolle viideksi vuodeksi kokonaisrahoitusta maaohjelmia varten yhteis(cid:246) lis(cid:228)(cid:228) toimintaohjelmien ennus- tettavuutta, mik(cid:228) mahdollistaa pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin suunnittelun AKT-maiden osalta. 2. Yhteis(cid:246)n yleisen(cid:228) politiikkana on edist(cid:228)(cid:228) kehitysmaiden yksityist(cid:228) sektoria ja helpottaa tarvittavan tekniikan, tiet(cid:228)myksen ja asiantuntemuksen saatavuutta kyseisiss(cid:228) maissa. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) yhteis(cid:246) perusti 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/27 LomØn yleissopimuksen nojalla teollisuuden kehitt(cid:228)miskeskuksen (TKK). TKK hankkii rahoitusta ja tekno- logiaa yksityisist(cid:228) l(cid:228)hteist(cid:228) ja kolmannelta sektorilta teollisuusyritysten kehitt(cid:228)mist(cid:228) varten AKT-valtioissa. Rakennesopeutustuen avulla yhteis(cid:246) tukee kumppaneitaan yksityisen sektorin suotuisten kasvuedellytysten luomiseksi. 3. Yhteis(cid:246)n yleisen(cid:228) politiikkana on kehitysmaiden asteittainen yhdent(cid:228)minen maailmantalouteen. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) yhteis(cid:246) pyrkii varmistamaan, ett(cid:228) kaupalla ei ole kielteisi(cid:228) vaikutuksia ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi yhteis(cid:246) puolsi kauppaa ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevan kysymyksen ottamista esiin Maailman kauppaj(cid:228)r- jest(cid:246)n (WTO) vuosituhannen vaihteen kierroksella. 4. Yhteis(cid:246) noudattaa kest(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n kehitykseen ja ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojeluun perustuvaa politiikkaa kehitys- maissa. Maatalouden vientituista (Stabex) k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n parhaillaan uusia neuvotteluja AKT-valtioiden kanssa osana LomØn yleissopimuksen mukaisia j(cid:228)rjestelyj(cid:228). Pyrkim(cid:228)tt(cid:228) vaikuttamaan neuvottelujen lopputulokseen yhteis(cid:246)n tavoitteena on juuri varmistaa, ett(cid:228) vientituet eiv(cid:228)t vaikuta kielteisesti kyseisten maiden maatalou- teen. 5. Komission edustustoja AKT-maissa on pyydetty aloittamaan mahdollisuuksien mukaan vuoropuhelu aavikoitumisen est(cid:228)miseksi tehdyn yleissopimuksen yhteensovittamisesta vastaavien kansallisten elinten ja tukipisteiden kanssa, jotta voidaan m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) paras tapa edist(cid:228)(cid:228) yleissopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. T(cid:228)m(cid:228)n perusteella komissio voi nopeuttaa toimintaansa. Yhteis(cid:246) tukee hajautettua yhteisty(cid:246)t(cid:228) ja kaikkien Euroopassa olevien asianomaisten tahojen osallistu- 6. mista kehitysprosessiin, mukaan luettuna aavikoitumisen est(cid:228)miseksi tehdyn yleissopimuksen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- panoon. Yhteis(cid:246) on my(cid:246)nt(cid:228)nyt ja aikoo my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) edelleen osarahoitusta eurooppalaisten kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)- jen (valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen) hankkeisiin kehitysmaissa. (1) SEC(97) 1429. (2000/C 280 E/026) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2313/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ari Vatanen (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Rautatieliikenteen turvallisuus EU-maissa Rekkaliikenne EU-maissa on kasvanut huomattavasti viimeisten vuosikymmenten aikana. Vuonna 1970 kolmannes tavaraliikenteest(cid:228) kulki kiskoja pitkin, viime vuonna en(cid:228)(cid:228) 14 prosenttia. Rautatieliikenteen avaaminen kilpailulle onkin t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), jotta tavaraliikenne siirtyisi yh(cid:228) enemm(cid:228)n rautatieliikenteen vastuulle. Rautatieliikennett(cid:228) suosimalla v(cid:228)hennett(cid:228)isiin maanteiden ruuhkia sek(cid:228) liikenteest(cid:228) aiheutuvia ymp(cid:228)rist(cid:246)- haittoja. Rautatien kilpailukyvyn parantamisella uskotaan helpotettavan Euroopan liikenneongelmia. Kilpailun vapauttaminen ei kuitenkaan saa tapahtua junaturvallisuuden kustannuksella, vaan esimerkiksi radanpito tulisi erottaa liikenn(cid:246)innist(cid:228). Millaisiin toimenpiteisiin komissio on ryhtynyt taatakseen entist(cid:228) turvallisemman rautatieliikenteen EU- maissa? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) Rautatieliikenne on perusluonteensa ja toimintamenettelyjens(cid:228) ansiosta yh(cid:228) turvallisempi liikennemuoto. Rautateill(cid:228) tapahtuvien kuolemien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) (cid:129) kaikki rautatieliikenteen kuolemat, my(cid:246)s itsemurhat ja tasoristeysonnettomuudet mukaan lukien (cid:129) liikenneyksikk(cid:246)(cid:228) kohden on nelj(cid:228)nnes maantieliikenteen


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2259/99 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Verokeskustelu.

eurovoc_concepts:
European tax cooperation
data collection
proposal (EU)

text: C 219 E/130 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kysymykseen voidaan vastata toteamalla ensinn(cid:228)kin, ett(cid:228) Euroopan yhtei- s(cid:246)jen tuomioistuimen asiassa C-76/97 (T(cid:246)gel ja Nieder(cid:246)sterreichische Gebietskrankenkasse) 24. syyskuuta 1998 antaman tuomion mukaisesti sairaankuljetus- ja pelastuspalvelut kuuluvat julkisia palveluhankintoja koskevien sopimusten tekomenettelyjen yhteensovittamisesta annetussa direktiiviss(cid:228) 92/50/ETY (1) olevan liitteen I A p(cid:228)(cid:228)luokkaan 25, silloin kun kuljetuspalvelun arvo on suurempi kuin kuljetuksen aikana suoritettujen pelastustoimien tai annetun l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rinhoidon arvo. T(cid:228)llaisissa tapauksissa EU:n laajuiset tar- jouspyynn(cid:246)t on julkaistava sairaankuljetuspalveluista silloin, kun direktiiviss(cid:228) asetettu kynnysarvo on saavutettu. Sopimus on t(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) edullisimman tarjouksen tehneelle tarjoajalle. Muita my(cid:246)nt(cid:228)misperusteita ei ole. joista pit(cid:228)isi ja pelastuspalveluja, Komissio on viime aikoina saanut asiasta useita valituksia yksityisilt(cid:228) henkil(cid:246)kuljetuksia tarjoavilta yrityksilt(cid:228). Valitukset koskevat tilannetta useissa osavaltioissa. Ilmoitusten mukaan joissakin osavaltioissa j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) julkinen tarjouskilpailu, ei avata julkiselle sairaankuljetus- tarjouskilpailulle. Komissio on tutkinut asiaa, ja se tutkii parhaillaan kyseisten osavaltioiden julkisia hankintoja koskevia menettelyj(cid:228). Se tutkii my(cid:246)s sit(cid:228), ovatko asianomaisia palveluja koskevat n(cid:228)iden osavaltioiden lait direktiivin 92/50/ETY. Kun n(cid:228)m(cid:228) tutkimukset on saatu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen, komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228), soveltaako se perustamissopimuksen 226 artiklan (entinen 169 artikla) mukaisesti k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n olevia keinoja ja mit(cid:228) n(cid:228)ist(cid:228) keinoista se mahdollisesti soveltaa puuttuakseen EY:n perustamissopimuksen mahdolliseen rikkomiseen tapauksissa, jotka koskevat sairaankuljetus- ja pelastuspalvelusopimusten my(cid:246)n- t(cid:228)mist(cid:228). (1) EYVL L 209, 24. 7. 1992. (2000/C 219 E/162) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2259/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Verokeskustelu Euroopan komission vuonna 1998 tekem(cid:228) ehdotus (KOM(98) 364) EU:n veroviranomaisten keskin(cid:228)ist(cid:228) avunantoa velanperimisasioissa koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ajanmukaistamisesta on menossa l(cid:228)pi ministerineu- vostossa. Lehdist(cid:246)ss(cid:228) julkaistujen uutisten mukaan neuvoston talouskysymyksi(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228) ty(cid:246)ryhm(cid:228) on p(cid:228)(cid:228)ssyt laajaan yhteisymm(cid:228)rrykseen siit(cid:228), millaisia tietoja viranomaisten on toimitettava pyyt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n apua. On liikkunut my(cid:246)s tietoja siit(cid:228), ett(cid:228) Espanjan hallitus on ehdottanut n(cid:228)it(cid:228) asioita k(cid:228)sittelev(cid:228)n ty(cid:246)ryhm(cid:228)n perustamista. Kommentoiko komissio avoimuuden nimiss(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) aloitteita? Ent(cid:228) toimittaako se parlamentille yksityis- kohtaisia tietoja ty(cid:246)ryhm(cid:228)n t(cid:246)iden tuloksista ja ilmoittaako se oman kantansa asiaan? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Komission ehdotus (1) Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi, jolla muutetaan neuvoston direktii- vi(cid:228) 76/308/ETY keskin(cid:228)isest(cid:228) avunannosta mm. veronperimisasioissa, on ollut ensimm(cid:228)isess(cid:228) k(cid:228)sittelyss(cid:228) yhteisp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)smenettelyss(cid:228) Euroopan parlamentissa. Komissio on esitt(cid:228)nyt muutetun ehdotuksen (2) parla- mentin muutosehdotusten perusteella. T(cid:228)st(cid:228) ehdotuksesta keskustellaan parhaillaan asianomaisessa neuvos- ja heti kun se on p(cid:228)(cid:228)ssyt yksimielisyyteen, ehdotus l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n takaisin parlamenttiin ton ty(cid:246)ryhm(cid:228)ss(cid:228), toiseen k(cid:228)sittelyyn. Tilap(cid:228)inen veropetoksia k(cid:228)sittelev(cid:228) ty(cid:246)ryhm(cid:228), joka perustettiin Espanjan hallituksen ehdotuksesta, ei ole vastuussa t(cid:228)t(cid:228) ehdotusta koskevasta keskustelusta. 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/131 Kyseisen ty(cid:246)ryhm(cid:228)n suorittamaa ty(cid:246)t(cid:228) koskevat kysymykset olisi osoitettava neuvostolle. (1) (2) EYVL C 269, 28. 8. 1998. EYVL C 179, 24. 6. 1999. (2000/C 219 E/163) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2263/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ewa Hedkvist Petersen (PSE) neuvostolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Barentsin alueen yhteisty(cid:246)n edist(cid:228)minen Barentsin alueen yhteisty(cid:246) on turvallisuuspoliittiselta kannalta eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228) osa pohjoista ulottuvuutta. Yhteisen turvallisuuden edist(cid:228)minen meid(cid:228)n osassamme Euroopan unionia ja maailmaa edellytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s monien ymp(cid:228)rist(cid:246)-, sosiaali- ja liikennepoliittisten ongelmien ratkaisemista Barentsin alueella. Siksi haluaisinkin kysy(cid:228) puheenjohtajamaalta, mill(cid:228) tavoin se katsoo 11. (cid:129)12. marraskuuta 1999 j(cid:228)rjestetyn pohjoista ulottuvuutta k(cid:228)sittelev(cid:228)n konferenssin johtop(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten edist(cid:228)v(cid:228)n Barentsin alueen kehityst(cid:228), yhteisty(cid:246)t(cid:228) ja turvallisuutta? Vastaus (14. helmikuuta 2000) On tunnettua, ett(cid:228) unioni pit(cid:228)(cid:228) hyvin t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) pohjoista ulottuvuutta koskevaa aloitettaan. Unionin pohjoista ulottuvuutta koskevan aloitteen yleisen(cid:228) tavoitteena on toimia EU:n ulkopuolisten maiden kanssa alueella Pohjois-Euroopan turvallisuuden, vakauden, demokraattisten uudistusten ja kest(cid:228)v(cid:228)n kehityksen edist(cid:228)miseksi. Barentsin alueen EU:n ulkopuoliset maat, Islanti, Norja ja Ven(cid:228)j(cid:228)n federaatio ovat t(cid:228)rkeit(cid:228) pohjoisen ulottuvuuden kumppaneita. Kaikki kolme osallistuivat rakentavasti Helsingin ministerikonferenssiin, ja ne otetaan luonnollisesti mukaan Helsingin konferenssin puheenjohtajan p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) kaavaillun l(cid:228)heisemm(cid:228)n yhteisty(cid:246)n piiriin. N(cid:228)iss(cid:228) p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) korostettiin sit(cid:228), ett(cid:228) pohjoisen ulottuvuuden aloitteen tarkoituksena on edist(cid:228)(cid:228) Barentsin alueen ja suuremman Pohjois-Euroopan alueen kehityst(cid:228), yhteisty(cid:246)t(cid:228) ja turvallisuutta. Helsingin Eurooppa-neuvosto kehotti komissiota laatimaan tiiviiss(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) neuvoston kanssa ja alueen pohjoisen ulottuvuuden kumppaneita kuullen pohjoista ulottuvuutta koskevan toimintasuunnitelman. Lis(cid:228)ksi ministerikonferenssin puheenjohtajan p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) korostettiin olemassa olevien alueellisten elinten kuten Barentsin euroarktisen neuvoston teht(cid:228)vi(cid:228) pohjoisen ulottuvuuden aloitteen jatkoty(cid:246)skentelyn kannalta. Helsingin kokouksen p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) alueellisilla elimill(cid:228) katsotaan olevan erityinen asema v(cid:228)linein(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)(cid:228) ja toteuttaa pohjoisen ulottuvuuden yhteisi(cid:228) painopistealueita. N(cid:228)in ollen Barentsin alueen kehityksen, yhteisty(cid:246)n ja turvallisuuden edist(cid:228)minen on pohjoisen ulottuvuu- den aloitteen jatkoty(cid:246)skentelyn olennainen osa