title: Директива 1999/95/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 13 декември 1999 година относно изпълнението на разпоредбите по отношение на работното време на моряците на борда на кораби, които посещават пристанища на Общността

eurovoc_concepts:
crew
harbour installation
organisation of work
rest period
working time

formats: html pdf print xhtml

text: 166 BG Официален вестник на Европейския съюз 05/т. 5 31999L0095 20. 1. 2000 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИТЕ ОБЩНОСТИ L 14/29 ДИРЕКТИВА 1999/95/ЕО НА ЕВРОПЕЙСКИЯ ПАРЛАМЕНТ И НА СЪВЕТА от 13 декември 1999 година относно изпълнението на разпоредбите по отношение на работното време на моряците на борда на кораби, които посещават пристанища на Общността ЕВРОПЕЙСКИЯТ ПАРЛАМЕНТ И СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ, като взеха предвид Договора за създаване на Европейската общност, и по-специално член 80, параграф 2 от него; (5) като взеха предвид предложението на Комисията (1); като взеха предвид становището на Икономическия и социален комитет (2); в съответствие с процедурата, предвидена в член 251 от Договора (3), като имат предвид, че: (1) (2) (3) (4) Действието на Общността в областта на социалната поли- тика цели, inter alia, подобряване на здравето и безопас- ността на работниците в тяхната работна среда; Действието на Общността в областта на морския транспорт цели, inter alia, подобряване на условията на живот и труд на моряците, безопасността на море и предотвратяването на замърсяването, причинено от морски произшествия; относно По време на осемдесет и четвъртата си сесия от 8 до 22 октомври 1996 г. Конференцията на Международната организация на труда (МОТ) прие Конвенция № 180 на МОТ и окомплектоването на корабите с екипажи от 1996 г. (нари- чана по-долу „Конвенция № 180 на МОТ“) и Протокол към Конвенцията за търговското корабоплаване (минимални стандарти) от 1976 г. (наричан по-долу „Протокол към Конвенция № 147 на МОТ“); на моряците работното време между сключено Сдружението Директива 99/63/ЕО на Съвета от 21 юни 1999 г. относно Споразумението за организация на работното време на моряците, на корабособствениците от Европейската общност (ECSA) и Федерацията на синдикатите на транспортните работници в Европейския съюз (FST) (4), приета съгласно член 139, параграф 2 от Договора, цели да въведе в действие споме- натото споразумение, сключено на 30 септември 1998 г. (наричано по-долу „Споразумението“); съдържанието на Споразумението отразява някои разпоредби от Конвенция № 180 на МОТ; Споразумението се прилага за моряците на борда на всеки морски кораб, независимо дали е публична регистриран на или частна собственост, който е територията на държава-членка и обичайно извършва тър- говски морски операции; Целта на настоящата директива е да се приложат разпоред- бите на Директива 1999/63/EO, които се основават на раз- поредбите на Конвенция № 180 на МОТ, за всички кораби, които посещават пристанище на Общността, независимо под чий флаг плават, с оглед да се идентифицира и разреши всяка ситуация, която очевидно застрашава безопасността или здравето на моряците; Директива 1999/63/ЕО, обаче, съдържа изисквания, които не са предвидени в Конвенция № 180 на МОТ и които следователно не трябва да се при- лагат на борда на кораби, които не плават под флага на държава-членка; Директива 1999/63/ЕО се прилага по отношение на моря- ците на борда на всеки морски кораб, регистриран на тери- торията на държава-членка; държавите-членки следва да наблюдават спазването на всички разпоредби на цитира- ната директива от корабите, регистрирани на тяхна терито- рия; С оглед да се защити безопасността и да се избегне наруша- ване на конкуренцията, държавите-членки следва да имат право да проверяват спазването на съответните разпоредби на Директива 1999/63/ЕО от всички морски кораби, които посещават техните пристанища, независимо от държавата, в която са регистрирани; По-специално корабите, които плават под флага на дър- жава, която не е страна по Конвенция № 180 на МОТ или по Протокола към Конвенция № 147 на МОТ, не следва да получават по-благоприятно отношение от тези, които пла- ват под флага на държава, която е страна по Конвенцията или Протокола, или и по двете; За да се контролира ефективното прилагане на Директива 1999/63/ЕО, е необходимо държавите-членки да осъщест- вяват инспекции на борда на корабите, особено след като получат оплакване от капитана, член на екипажа или всяко друго лице или организация с правен интерес за безопасно експлоатиране на кораба и условията на живот и труд на кораба или предотвратяването на замърсяване; (6) (7) (8) (9) (10) За целите на настоящата директива държавите-членки, по тяхна собствена инициатива, могат да определят, ако е уместно, инспектори от Държавен пристанищен контрол, които да осъществяват инспекции на борда на плавателни съдове, посещаващи пристанища на Общността; (1) ОВ C 43, 17. 2. 1999 г. , стр. 16. (2) ОВ C 138, 18. 5. 1999 г. , стр. 33. (3) Становище на Европейския парламент от 14 април 1999 г. (ОВ C 219, 30. 7. 1999 г. , стр. 240), Обща позиция на Съвета от 12 юли 1999 г. (ОВ C 249, 1. 9. 1999 г. , стр. 7) и Решение на Европейския парламент от 4 ноември 1999 г. (все още непубликувано в Официален вестник). (4) ОВ L 167, 2. 7. 1999 г. , стр. 37. (11) Доказателството, че корабът не отговаря на изискванията на Директива 1999/63/ЕО, може да бъде получено след про- верка на условията на работа на борда на кораба и графика на часовете за работа на моряците или часовете за почивка, или когато инспекторът има основателна причина да вярва, че моряците са прекалено уморени; 05/т. 5 BG Официален вестник на Европейския съюз 167 (12) С оглед отстраняване на всякакви условия на борда на кораба, които очевидно застрашават безопасността и здра- вето, компетентната власт на държавата-членка, чието при- станище посещава корабът, може да наложи забрана за напускане на пристанището, докато установените несъот- ветствия не бъдат отстранени или екипажът не е достатъчно отпочинал; (13) Тъй като Директива 1999/63/ЕО отразява разпоредбите на Конвенция № 180 на МОТ, проверката на спазването на разпоредбите на настоящата директива от кораби, регис- трирани на територията на трети държави, може да бъде направена само след като тази Конвенция влезе в сила: обичайното извършване на неговите търговски операции или по оперативни причини, получи оплакване, което тя не смята за очевидно неоснователно или получи доказателства, че корабът не отговаря на стандартите, посочени в Директива 1999/63/ЕО, тя подготвя доклад, адресиран до правителството на страната, в която е регистриран корабът и ако проверката, проведена съгласно член 4, предостави съответно доказателство, държавата-членка взема необходимите мерки, за да гарантира, че всички условия на борда, които очевидно застрашават безопасността или здравето на екипаж, са отстранени. Самоличността на лицето, предоставило доклада или оплакването, не трябва да се разкрива на капитана или на собственика на съответния кораб. ПРИЕХА НАСТОЯЩАТА ДИРЕКТИВА: Член 1 Цел и приложно поле 1. Целта на настоящата директива е да осигури механизъм за про- верка и привеждане в съответствие на корабите, които посещават пристанища на държави-членки, с Директива 1999/63/ЕО с цел подобряване на безопасността на море, условията на работа и здра- вето и безопасността на моряците на борда на кораби. 2. Държавите-членки предприемат подходящи мерки, за да гарантират, че корабите, които не са регистрирани на тяхна тери- тория или не плават под техния флаг, спазват клаузи от 1 до 12 от Споразумението, приложено към Директива 1999/63/ЕО. Член 2 Определения По смисъла на настоящата директива: а) „кораб“ е всеки морски плавателен съд, независимо дали е пуб- лична или частна собственост, който по принцип извършва търговски морски операции. Риболовните плавателни съдове не са включени в това определение; б) „компетентна власт“ са властите, определени от държавите- членки да изпълняват функции съгласно настоящата дирек- тива; в) г) „инспектор“ е служител от публичния сектор или друго лице, надлежно оправомощено от компетентната власт на дадена държава-членка да инспектира условията на труд на борда, което е отговорно пред тази компетентна власт; „оплакване“ е всяка информация или доклад, предоставен от член на екипажа, професионална организация, асоциация, синдикат или общо казано, всяко лице, което е заинтересовано от безопасността на кораба, включително заинтересовано и от рисковете за безопасността или за здравето на неговия екипаж. Член 3 Подготовка на докладите Без да се засяга член 1, параграф 2, ако дадена държава-членка, чието пристанище даден кораб посещава доброволно при Член 4 Инспекция и по-детайлна инспекция 1. Когато осъществява инспекция с цел да получи доказателства, че даден кораб не спазва изискванията на Директива 1999/63/ЕО, инспекторът определя дали: — на работния език или езици на кораба и на английски език е била изготвена таблица, уточняваща организацията на работа на борда на кораба, съгласно образеца, представен в приложе- ние I, или в друг еквивалентен формат, и тази таблица е изло- жена на борда на леснодостъпно място; — на работния език или езици на кораба и на английски език е бил изготвен график на часовете за работа или на часовете за почивка на моряците, съгласно образеца, представен в прило- жение II, или в друг еквивалентен формат, този график се пази на борда и има доказателство, че е бил одобрен от компетен- тната власт на държавата, в която е регистриран корабът. 2. Ако е получено оплакване или ако инспекторът от своите соб- ствени наблюдения на борда смята, че моряците са прекалено уморени, той предприема по-детайлна инспекция съгласно параг- раф 1, за да определи дали записаните в графика часове за работа или периоди за почивка съответстват на стандартите, установени от Директива 1999/63/ЕО, и че те са били надлежно спазвани, имайки предвид други графици по отношение на експлоатацията на кораба. Член 5 Отстраняване на несъответствията 1. Ако инспекцията или по-детайлната инспекция разкрие, че корабът не спазва изискванията на Директива 1999/63/ЕО, държавата-членка взема необходимите мерки, за да гарантира, че са отстранени всички условия на борда, които очевидно застрашават безопасността или здравето на моряците. Такива мерки могат да включват забрана за напускане на пристанището, докато несъответствията не бъдат отстранени или моряците не са достатъчно отпочинали. 2. Ако има явно доказателство, че вахтените моряци от първата вахта или тези от следващите вахти, които ги сменят, са прекалено уморени, държавата-членка следи корабът да не напусне приста- нището, докато не бъдат отстранени откритите несъответствия или въпросните моряци не са достатъчно отпочинали. 168 BG Официален вестник на Европейския съюз 05/т. 5 Член 6 Последващи процедури 1. В случай че на даден кораб му е забранено да напуска приста- нището по силата на член 5, компетентната власт на държавата- членка информира капитана, собственика или оператора, адми- нистрацията на държавата, под чийто флаг плава корабът или държавата, в която е регистриран корабът, или консула, или в негово отсъствие, най-близкия дипломатически представител на държавата, за резултатите от инспекцията, посочена в член 4, за всички решения, взети от инспектора и ако се налага, за необхо- димите коригиращи действия. 2. Когато се осъществява инспекция по силата на настоящата директива, следва да се положат всички възможни усилия, за да се избегне неоправданото забавяне на даден кораб. Ако даден кораб е неоправдано забавен, собственикът или операторът имат право да поискат компенсация за всяка претърпяна загуба или вреда. Във всички случаи, когато се претендира за неоправдано забавяне, доказателствената тежест лежи върху собственика или оператора на кораба. Член 7 Право на обжалване 1. Собственикът или операторът на кораба, или техен представи- тел в държавата-членка имат право да обжалват решението за задържане, взето от компетентната власт. Обжалването не отменя задържането. 2. Държавите-членки установяват и поддържат подходящи про- цедури за тази цел в съответствие с техните национални законода- телства. 3. Компетентната власт надлежно информира капитана на даден кораб, посочен в параграф 1, за правото му на обжалване. Член 8 Административно сътрудничество 1. Държавите-членки предприемат необходимите стъпки, за да гарантират, при условия, съвместими с онези, предвидени в член 14 от Директива 95/21/ЕО на Съвета от 19 юни 1995 г. относно прилагането по отношение на кораби, които използват водите под пристанища на Общността или плават юрисдикцията на държавите-членки, на международни стандарти за безопасност на корабоплаване, предотвратяване на замърсява- нето и условията на живот и труд на борда на корабите (държавен пристанищен контрол) (1), сътрудничеството между съответните им власти и съответните компетентни власти на други държави- членки с цел осигуряване на ефективното прилагане на настоящата директива и уведомяват Комисията за тези разпоредби. във 2. Информацията относно мерките, взети съгласно членове 4 и 5, се публикува в съответствие с процедури като тези, установени в първата алинея на член 15 от Директива 95/21/ЕО. Член 9 Клауза за „по-неблагоприятно“ третиране Когато инспектират кораб, регистриран на територията или плаващ под флага на дадена държава, която не е подписала Конвенция № 180 на МОТ или Протокола към Конвенция № 147 на МОТ, държавите-членки, след влизането в сила на Конвенцията и на Протокола, гарантират, че тези кораби и техните екипажи не се ползват от по-благоприятно третиране от това, предоставяно на кораби, плаващи под флага на държава, която е страна по Конвенция № 180 на МОТ или Протокола към Конвенция № 147 на МОТ, или и по двете. Член 10 Заключителни разпоредби 1. Държавите-членки въвеждат в сила законовите, подзаконовите и административните разпоредби, необходими, за да се съобразят с настоящата директива, най-късно до 30 юни 2002 г. 2. Когато държавите-членки приемат разпоредбите, посочени в параграф 1, в тях се съдържа позоваване на настоящата директива или то се извършва при официалното им публикуване. Условията и редът на позоваване се определят от държавите-членки. 3. Държавите-членки незабавно уведомяват Комисията за всички разпоредби от националното законодателство, които те приемат в областта, уредена с настоящата директива. Комисията информира другите държави-членки за това. Член 11 Кораби от държави, които не са членки Настоящата директива се прилага за кораби, които не са регистрирани на територията на или не плават под флага на държава-членка, само от датата на влизане в сила на Конвенцията № 180 на МОТ и от датата на влизане в сила на Протокола към Конвенцията № 147 на МОТ. Член 12 Влизане в сила Настоящата директива влиза в сила в деня на публикуването ѝ(cid:65) в Официален вестник на Европейските общности. Член 13 Адресати Адресати на настоящата директива са държавите-членки. Съставено в Брюксел на 13 декември 1999 година. За Европейския парламент Председател N. FONTAINE За Съвета Председател S. HASSI (1) ОВ L 157, 7. 7. 1995 г. , стр. 1. Директива, последно изменена с Дирек- тива 98/42/ЕО (ОВ L 184, 27. 6. 1998 г. , стр. 40). 05/т. 5 BG Официален вестник на Европейския съюз 169 I Е И Н Е Ж О Л И Р П 170 BG Официален вестник на Европейския съюз 05/т. 5 W C T S Я И Ц Н Е В Н О К Т О И Т О М А Н 0 8 1 № Я И Ц Н Е В Н О К Т О Е В О Т С К Е Т И Н А Р Б Д О П Т О М а н 0 8 1 № я и ц н е в н о К т я и н л а м и н и м ) б и л и , д о и р е п н е в е н д м е д е с и к е с в а н а с а ч 2 7 ) i i и ; д о и р е п в о с а ч - 4 2 и к е с в а н а с а ч 4 1 ) i : а в а ш и в е р п е н а т о б а р а з е в о с а ч й о р б т я и н л а м и с к а м ) а : е т и н д е л с а с а к в и ч о п а з и л и а т о б а р а з е т е в о с а ч а н а т я и н е ч и н а р г О. 1. д о и р е п н е в е н д м е д е с и к е с в а н а с а ч 7 7 ) i i и ; д о и р е п в о с а ч - 4 2 и к е с в а н а с а ч 0 1 ) i : т о к ъ л а м - о п е е н а к в и ч о п а з е в о с а ч й о р б а р и р т с и г е р а д и л и и ш е р з а р а д т с а л в а т а н т н е т е п м о к а н т я л о в з о п а д о т и о к , а р у д е ц о р п и л и и б д е р о п з а р и в о н о к а з д о п и л и и в о н о к а з и н л а н о и ц а н е м е и р п а д а т я и ц н е в н о К о п а н а р т с а н и ч е р п е н 2 и 1 и ф а р г а р а п в о щ и Н. а с а ч 4 1 а в а ш и в д а н е н а д а к в и ч о п а з и д о и р е п е т и н л е т а в о д е л с о п у д ж е м т ъ л а в р е т н и а , а с а ч т с е ш т о к ъ т а р к - о п е е н а д о т и о к т о т я и н и д е , а д о и р е п а в д т о е ч е в о п е н а н т я л е д з а р е с а д т а г о м а к в и ч о п а з е т е в о с а Ч. 2. 6 и д о и р е п и г л ъ д - о п и л и и т с е ч - о п т а т и ч т о а д т а г о м о н , и т р а д н а т с е т и н е в о н а т с у т а в д е л с , о н ж о м з ъ в е о т о к л о к о д , я и н е ч ю л к з и и з е Т. я и н е ч и н а р г о е т и н е в о н а т с у т о я и н е ч ю л к з и и щ а д ж и в д е р п , и р о в о г о д и в о д у р т и н в и т к е л о к. я и н а в а л п и к т а р к а з и б а р о к а н а д р о б а н т я т о б а р о т и о к , е т и ц я р о м а н и л и и ц я р о м е т и н е т х а в а н е н а р и с н е п м о к а з к с у п т о а н о т е н я в а т с о д е р п и л и , к с у п т о а н 5 н е л Ч щ о м о п е ж а к о а д л е ц с и л и , а р а в о т и л и а д р о б а н а т а ц и л , а б а р о к а н т с о н с а п о з е б а н е в т с д е р с о п е н а з и м и д о х б о е н , а т о б а р а з е т е в о с а ч к я р о м н е д а д т о а к с и з и а д а н а т и п а к а н о т о в а р п а в а ш у р а н е н я и ц н е в н о К и з а т в о щ и Н. е р о м а н т с о н с а п о в а с о т и о к , а ц и л и л и и б а р о к и г у р д а в з л о п е с , е и н а с и п з а р о т о н л а м р о н о н с а л г ъ с а к в и ч о п а з д о и р е п а н е м е р в о п л и т о б а р е о т й о к , к я р о м и к е с в е ч , а р и т н а р а г а д а в б я р т т ъ н а т и п а к , я и ц а у т и с а т а н л а м р о н а н е н а в я в о н а т с з ъ в д е л с о р о к с - о п о н ж о м з ъ в е о т о к л о К. а к в и ч о п а з д о и р е п я и н т е в т о ъ с. 1 а н. 3 т о 7 н е л Ч е ч и , и н д а в д т о е ч е в о п е е н е н а в я л а м а н а в о к а т е ч е и в о л с у и р п , а с а ч и н л е т а в о д е л с о п 6 т о о к л а м - о п е н о д н е л а м а н е д ъ б а д е ж о м а с а ч 0 1 т о д о и р е п т я и н л а м и н и м , 2 и 1 и ф а р г а р а п а н е т и б д е р о п з а р т о о м и с и в а з е Н. я и ц а т а о л п с к е а н я и в о л с у и н д е р н ъ в з и и г у р д и р п и л и , е и н е ч у и л и я и ц а у т и с а н д е р н ъ в з и а н й а ч у л с в т а г а л и р п е с а д о м и д о х б о е н е е н , 2 и 1 и ф а р г а р а п в и н е л е д е р п о , а к в и ч о п а з д о и р е п а з а т я и н а в к с и з И. д о и р е п в о с а ч - 4 2 и к е с в а н а к в и ч о п а з а с а ч 0 1 м у м и н и м и н е д и в д е р п а с а д а в д е л с , а т х а в а н к я р о м а н и л и р е ц и ф о н е т х а в а н я и н е ж л ъ д а з и н е ж о л з ъ в а с о т и о к а н , а ц и л и к ч и с в а З. а с а ч т с е ш т о к ъ т а р к - о п е е н а д о т и о к т о т я и н и д е , а д о и р е п а в д т о е ч е в о п е н а н т я л е д з а р е с а д т а г о м а к в и ч о п а з е т е в о с а Ч. 1. 2. 3. 4 W C T S я и ц н е в н о К ) и б д е р о п з а р и н л е т и ж л ъ д а з ( W C T S а с к е д о К т о 1 / I I I V - А л е д з а Р. о т с я м о н п ъ т с о д о н с е л а н и н е ж о л з и т а д ъ б а д а т х а в а з е т е в о с а ч т а в к с и з и а д а в б я р т е т и и ц а р т с и н и м д А. 5. а к в и ч о п а з а с а ч 0 7 е н о п т я в а т с о д е р п е с д о и р е п н е в е н д м е д е с и к е с в а н : и п и ц н и р п е т и н д е л с д и в д е р п т а м е з в е с а д а в б я р т 1 / I I I V а б д е р о п з а р а н о т е н а г а л и р п и р П. 3 ) и к ъ р о п е р п ( W C T S а с к е д о К т о 1 / I I I V - Б л е д з а Р и д о и р е п е т и н л а м и н и м , о н л а и ц е п с - о П. е м е р в о н т о б а р о т о н л ъ п н ъ в з и а т о б а р а н а д в а р п о е н и л и а н р е м о к е р п а в ш р ъ в з и е с а д а м я н е ч , т а р и т н а р а г а д а в б я р т , а т а р о м у а н е н а в я т а р в т о д е р п а з и н е д и в д е р п , е т и б д е р о п з а р. 1 ; я и н е ж л ъ д а з и г у р д и л и а т х а в а з и н е л е д т о т а д ъ б а д т а г о м е в о с а ч и г у р д и к ч и с в е ч , и щ а в а ч а н з о о т а к т а в у к л ъ т е с а д а в д е л с е н , 1 / I I I V - А л е д з а р в и н е н ч о т у , а к в и ч о п а з ; о т е м е р в с а н а п у р т а н , а т а р о м у а н е н а в я т а р в т о д е р п а з и р о т к а ф и н с а к и ф е а с я и ц а с н е п м о к а з к с у п т о а н е н я в а т с о д е р п и к с у п т о а з е т и д о и р е п а н а т т с о н л е т и ж л ъ д о р п и а т а т о т с е ч е ч. 2. т с о н с а п о з е б а з и к р е м е т и н л а и ц е п с и н е ж о л и р п а с е ч е и в о л с у и р п , и б д е р о п з а р и г у р д и н е д и в д е р п т а д ъ б а д т а г о м , я и н а в а л п и к т а р к т а в ш р ъ в з и о т и о к , е т и б а р о к а з. 3 05/т. 5 BG Официален вестник на Европейския съюз 171 I I Е И Н Е Ж О Л И Р П 172 BG Официален вестник на Европейския съюз 05/т. 5


eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
production aid

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 12. 1999 KOM(1999) 492 slutlig 1999/0201 (CNS) 1999/0202 (CNS) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om sjätte ändringen av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om produktionsstöd för bomull (framlagda av Komissionen) MOTIVERING 1. INLEDNING Denna motivering och bifogade förslag till förordning följer av bestämmelserna i punkt 11 i protokoll 4 till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrad genom protokoll 14 till Anslutningsakten för Spanien och Portugal, där det föreskrivs att en rapport om hur stödsystemet fungerar skall lämnas. Under 1997/98 föregicks rapporten till viss del av kommissionens rapport till rådet om Greklands begäran inom bomullssektorn (KOM(1998) 10 slutlig). Till följd av den rapporten och till följd av antagandet av vissa bestämmelser uppmanade rådet i juni 1998 kommissionen att göra en undersökning av vissa frågor. De aktuella frågorna är följande: – – – – huruvida det är möjligt att inrätta ett system där stödet betalas ut direkt till producenten, huruvida ett sådant system är förenligt med nu gällande praxis för handeln med produkten, huruvida det är möjligt att inrätta ett system för sanktioner på regional nivå, vilka svårigheter vad gäller förvaltning och övervakning som följer av ett sådant system. Utvärderingen av de önskade förändringarna har präglats av en önskan om förenkling av lagstiftningen och av målsättningen att bibehålla eller förstärka kontrollåtgärderna. I revisionsrättens årliga rapporter1 har det framkommit att det inom stödsystemet för bomull förekommer stora svårigheter när det gäller kontroll. 2. STÖDSYSTEMET FÖR BOMULL Gemenskapsrättsligt bygger stödsystemet för bomull på ett protokoll som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland. Efter Portugals och Spaniens anslutning antogs rådets förordning (EEG) nr 1964/87 om ändring av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 i bilaga till Anslutningsakten för Grekland särskilt i syfte att inrätta en maximal garanterad kvantitet. Därefter har den förordningen ändrats fyra gånger och dessa ändringar har bland annat inneburit ändringar av vissa artiklar, men även av vissa punkter i protokoll 4. Dessutom fastställs i rådets förordning (EG) nr 1554/95 allmänna regler för stödsystemet. Denna något ovanliga konstruktion inom lagstiftningen har blivit särskilt komplex, och det är därför, lämpligt att begränsa bestämmelserna i protokollet till de grundläggande aspekterna och att samla övriga bestämmelser i en och samma rådsförordning. i syfte att förenkla, Stödsystemet för bomull bygger på ett minimipris per ton orensad bomull, som rensningsföretaget betalar till producenten. Rensningsföretaget får gemenskapsstöd per ton, stödbeloppet varierar beroende på marknadsnoteringarna, så att företaget kan sälja till världsmarknadspris. Sedan regleringsåret 1998/99 kan även rensad bomull 1 EGT C 309, 16. 11. 1993, s. 1. EGT C 340, 17. 11. 1996, s. 1. 2 producentsammanslutningar utföra rensningen på beställning och få stödet via rensningsföretagen. Systemet inbegriper följande nationella garanterade kvantiteter: 782 000 ton för Grekland och 249 000 ton för Spanien. När produktionen överstiger den nationella garanterade kvantiteten sänks riktpriset, stödbeloppet och minimipriset, dock utan att det säkerställs att budgeten förblir oförändrad. Det finns emellertid en metod som under vissa omständigheter, som när världsmarknadspriset är relativt högt, kan motverka sänkning. Oftast finns det ett övre tak för budgetutgifter på 770 miljoner EUR, men dessa kan också vara högre, särskilt om världsmarknadspriset är lågt och intresset för odlingen ånyo ökar, som i det aktuella fallet. Under sådana omständigheter får utgifterna överstiga 900 miljoner EUR. Genom ett förskottssystem är det möjligt att betala ut stödet under loppet av regleringsåret, på grundval av det konstaterade världsmarknadspriset och de regleringsårets början (1 september). Sedan skördeprognoser regleringsåret 1998/99 revideras dessutom förskotten på grundval av en ny skördeprognos som görs i slutet av november när skörden har kommit igång ordentligt. som gjorts före Från 1982 till 1992 har gemenskapen uppmuntrat producentsammanslutningar inom bomullssektorn. Det har föreskrivits startstöd och investeringsstöd, huvudsakligen till inköp av skördemaskiner. För närvarande är maskinparken för skördemaskiner kollektiv, både i Grekland och Spanien. Producentsammanslutningarna förvaltar denna maskinpark. Sedan 1992 anses det att av producentsammanslutningar och deras verksamhet. för produktionsstöd gynnar bildandet systemet I Grekland är 20 av 75 rensningsföretag kooperativ, vilket betyder att cirka en fjärdedel av dessa disponerar över cirka en tredjedel av rensningskapaciteten. Den totala rensningskapaciteten utgör inget särskilt problem mot bakgrund av den grekiska produktionsnivån. I Spanien företräder tio kooperativ nästan hälften av de 22 företagen. Rensningssektorn har överkapacitet i förhållande till producenternas utbud, särskilt efter den svåra torkan under de senaste regleringsåren, 1993/94 och 1995/96. När det gäller kontroll av systemet är huvudelementen följande: – – – – den arealdeklaration som lämnas av producenterna och integration av denna i den ansökan om arealstöd som föreskrivs i det för förvaltning och kontroll, integrerade systemet det avtal som ingås mellan producenten och rensningsföretaget och som innebär ett åtagande beträffande minimipriset, kontroll av kvantiteter orensad bomull i företaget, bokföring rensningsföretaget. av vilka kvaliteter som levereras respektive lämnar Genom att dessa olika element kontrolleras är det möjligt att fastställa ursprunget för varje enskilt parti orensad bomull, att kontrollera huruvida kvantiteterna överensstämmer med arealerna och att skapa en koppling mellan den orensade bomullen och de färdiga fibrerna. 3 En kontroll av tillämpningen av lagstiftningen har inom ramen för granskning av till följd att det gjorts finansiella justeringar för räkenskaperna inom EUGFJ fått Greklands vidkommande beträffande 10% av de utgifter för räkenskapsåren 1991 och 1992. I revisionsförklaringen 1994 fastställde revisionsrätten även att det hos de grekiska rensningsföretagen förekom svagheter när det gällde att justering om iaktta vissa bestämmelser 3,2 miljoner EUR. lagstiftningen. Det gjordes en finansiell som deklarerats i Efter 1994 har kontrollförfarandena i Grekland setts över och i nuläget anser granskningsenheterna inom EUGFJ att kontrollsystemet förbättrats. Som helhet betraktat fungerar det nuvarande systemet så att det är möjligt att ha en produktion vars kvalitet är ganska hög och det är möjligt att avsätta rensad bomull till världsmarknadspris. Emellertid visar aktuella uppgifter på en oroande utveckling när det gäller arealer och produktion. Detta tyder på att det kan förekomma faktorer som gör det svårt att garantera budgetdisciplinen och miljöskyddet. För att motverka detta bör det säkerställas en högre grad av budgetneutralitet för ordningen för stöd till bomull. Därför föreslås en höjning av den procentsats med vilken riktpriset nedsätts, som dock inte får innebära att övriga faktorer i stabiliseringsmekanismen ändras. 3. FRÅGAN OM UTBETALNING AV STÖDET DIREKT TILL PRODUCENTEN Producenterna och rensningsföretagen är ofta oense om när förskottet på stödet skall betalas till producenten i form av minimipriset och även beträffande justeringar av minimipriset på grund av varierande kvalitet. Sedan regleringsåret 1995/96 används inte längre gemenskapens schablon för höjning och sänkning av minimipriset för att kompensera för kvalitetsvariationer, som resultat av en önskan om subsidiarietet och på enhällig begäran från aktörerna inom sektorn. För närvarande justeras det överenskomna priset för orensad bomull proportionellt, efter överenskommelse mellan de avtalsslutande parterna, om det skulle förekomma avvikelser mellan den levererade bomullens kvalitet och kvalitetsnormen. I avsaknad av en branschöverenskommelse har det grekiska interventionsorganet infört schablonersättningar. Dessutom uppbär interventionsorganet från rensningsföretagen 1% av de belopp som företagen betalar till producenterna, vilket bidrar till att ge systemet jämvikt. Då det förefaller svårt och föga lämpligt att på gemenskapsnivå försöka lösa de problem som finns i de avtalsmässiga förhållandena mellan producenterna och rensningsföretagen bör det föreskrivas att hela stödet skall betalas ut till stödmottagarna så att stödet kan fylla sin funktion som kompensation vid avvikelser mellan riktpriset och priset på världsmarknaden. Det förefaller vidare lämpligt att fastställa vissa regler som skall iakttas, såsom kravet på att kvaliteten på orensad bomull skall överensstämma med kvaliteten på rensad bomull och kravet på att det skall betalas ut ett förskott på minimipriset. Det är i detta sammanhang och i syftet att stödet mer direkt skall komma producenterna till godo som Grekland har begärt en undersökning av huruvida det är möjligt att bevilja stödet direkt till producentorganisationerna, som i sin tur betalar minimipriset till sina medlemmar, låter utföra rensningen och saluför den rensade bomullen. Denna möjlighet skulle endast vara fakultativ och skulle åtminstone inledningsvis endast röra ett fåtal fall. För närvarande är det ingen av de producentorganisationer som inte förfogar över rensningsanläggningar som saluför rensad bomull. 4 Förslaget att stödet skall betalas ut direkt till producentorganisationerna enligt ovan angivna villkor möter följande två huvudsakliga hinder: – – av att den rensade garantera bomullen saluföring för att producentorganisationen förfogar över det kapital som krävs för nödvändiga bankgarantier för betalningen av minimipriset, material och anläggningar för saluföringen (dvs. för lagerhållning, hantering och kommunikation), kvalificerad personal och särskilt en ledning som kan följa utvecklingen på världsmarknaden, hantera rörligt stöd och ingå försäljningsavtal. Det finns stor risk för att det uppstår finansiella svårigheter när det gäller att betala ut minimipris eller att betala banklån. krävs det skulle fortfarande åligga det rensningsföretag som arbetar på beställning att kontrollera de kvantiteter orensad och rensad bomull som omfattas av stöd. Om oegentligheter skulle ett producentorganisationen kunna hävda ansvarsfrihet. konstateras företag sådant skulle hos Det förefaller således som om de producentsammanslutningar som inte själva utför rensning av bomull inte för närvarande förfogar över de medel som krävs för direkt förvaltning av det rörliga stöd som föreskrivs i det nuvarande systemet. Frågan bör undersökas på nytt om några år, mot bakgrund av de erfarenheter som kommer att göras av de producentorganisationer som i enlighet med den lagstiftning som träder i kraft i början av regleringsåret 1998/99 kommer att låta rensa bomull på beställning mot utbetalning av det stöd som rensningsföretaget fått. Denna möjlighet har ännu inte utnyttjats. Mot bakgrund av ovanstående är det lämpligt att behålla det nuvarande systemet där stöd beviljas per producerad kvantitet och går till rensningsföretaget. 4. FRÅGAN OM SANKTIONER PÅ REGIONAL NIVÅ Grekland önskar införa principen om regionalisering av bomullsodlingen i syfte att motverka att odlingen sprids till andra områden än de traditionella odlingsområdena i regioner där vattenförsörjningen är både orsak till konflikter och till problem när det I Spanien är bomullsodlingen nästan helt och hållet gäller miljöförvaltningen. koncentrerad till regionen Andalusien. Förhållandet mellan bomullsodling och miljö är komplext. Å ena sidan är bomull den främsta naturfibern och det är tack vare det faktum att bomullen är en naturprodukt som den har en bättre image än de syntetiska fibrer som den konkurrerar med. Å andra sidan beskrivs miljökonsekvenserna ofta som mycket stora när det gäller vattenförbrukning, användningen av pesticider och gödningsämnen och tendensen till ensidig odling i vissa områden. Det finns en risk för att den bristande odlingsrotationen med tiden kommer att utarma jordarna och öka de fytosanitära riskerna. Åtskilliga ansträngningar har redan gjorts för att åtgärda ovannämnda problem. Genom droppbevattning och odling under plast är det möjligt att minska vattenförbrukningen. Grekland har inlett ett program för att minska användningen av gödningsämnen och för att införa droppbevattning på de arealer där bomull odlas. I Spanien har Asociaciones para Tratamientos Integrados del Algodón (ATRIAS) tagit initiativ för att sänka produktionskostnaderna och för att främja biologisk bekämpning. 5 I förhållande till Greklands begäran skulle förslaget om att göra om de nationella orsaka garanterade komplikationer, utgöra ett risktagande för EUGFJ eller skapa konflikter regioner emellan när det gäller följande områden: kvantiteterna garanterade kvantiteter regionala kunna till – – – regionala produktionsprognoser och förskott på stöd, omfördelning av outnyttjade regionala garanterade kvantiteter i vissa regioner, kontroll av ursprung för orensad bomull som skulle kunna omfattas av olika stödbelopp per ton. En anan lösning som Grekland föreslår skulle bygga på individuella kvoter. Enligt det förslaget skulle det nuvarande stödet fortsätta att som idag gå till rensningsföretagen med en nationell garanterad kvantitet för all bomull som produceras. Producenterna skulle även fortsättningsvis erhålla minimipriset med lämpligt avdrag för individuella kvoter som skulle motsvara den beräknade produktionen. Eventuell bomull som produceras utöver de individuella kvoterna skulle inte omfattas av regeln om minimipris. föreslagna systemet har Det inom mjölk- och durumvetesektorerna, och det har i samband därmed visat sig hur komplicerat ett sådant system är. Följande två huvudsakliga praktiska svårigheter uppstår: tillämpats tidigare, bland annat – – förvaltningen av de individuella kvoterna vilka skulle behöva omfördelas varje år, skulle kunna orsaka svåra konflikter, det faktum att det förekommer rensad bomull till låga priser på marknaden, vilket ger rensningsföretaget rätt till samma stöd som bomull till minimipris förefaller kunna orsaka omläggningar av handelsmönsterna och bedrägerier. De båda förslagen, dvs. regionalisering av de nationella garanterade kvantiteterna och individuella kvoter innebär ytterligare komplikationer, konflikter och risk för bedrägerier. För att det angivna målet för kontroll av spridning av odlingen skall kunna uppnås föreslås det att medlemsstaterna vidtar lämpliga åtgärder för miljöskydd och på objektiva miljökriterier är stödberättigande. Därmed kan sägas att detta förslag är i linje med de allmänna miljömål som anges i besluten inom ramen för Agenda 2000. Det föreslås att medlemsstaterna, senast den 31 december 2003, skall till kommissionen om miljösituationen inom sektorn. lämna in en rapport bomullsodling begränsar områden arealer antalet eller där 5. ANDRA FRÅGOR RÖRANDE FÖRVALTNING OCH KONTROLL Beträffande frågan om hur systemet fungerar kan villkoren för fastställande av stödet orsaka problem. Enligt det gällande systemet skall det stödbelopp som skall beviljas vara det belopp som gäller den dag då rensningsföretaget in sin ansökan. lämna sin eller sina ansökningar beträffande den Rensningsföretaget kan välja att kvantitet eller de kvantiteter som önskas närsomhelst från och med den dag då bomullen anländer till företaget (tidigast den 1 september) fram till och med senast den 31 mars följande år. Genom denna mekanism kan rensningsföretaget erhålla ett belopp som är anpassat efter priset på världsmarknaden samma dag som företaget ingår kontrakt om försäljning av de producerade fibrerna. lämnar 6 Genom denna mekanism är stödmottagaren förhindrad att lämna in ansökan om stöd innan han rent fysiskt innehar produkten och det gör att det inte är möjligt att ingå kontrakt på världsmarknaden förrän skörden inletts. Det skulle kunna föreslås att perioden för förlängs, men det skulle innebära att bokföringen beträffande stödberättigande kvantiteter skiljs från den fysiska kontrollen av de enskilda partier som anländer till företaget. fastställande av stödbeloppet Till exempel kommer stödansökningarna beträffande kvantiteter som fastställs av den berörda parten att avse de belopp som gäller då ansökningarna lämnas in, dvs. mellan den 1 juli och den 31 mars följande år. De sammanlagda kvantiteterna i ansökningarna måste motsvara de bomullskvantiteter som anlänt till företaget mellan den 1 september och den 31 mars följande år. Däremot kommer förskotten på stödet att i likhet med nu att beräknas på grundval av de kvantiteter som faktiskt genomgår kontroll vid det berörda företaget. 6. FÖRESLAGNA ÅTGÄRDER Efter att ha undersökt hur bomullssystemet fungerar lämnar kommissionen sitt förslag som huvudsakligen består av följande element: – – – – – – – att det nuvarande stödsystemet bibehålls, att det föreskrivs att hela stödet betalas ut fastställs regler för betalning och justering av minimipriset, till stödmottagarna och att det att procentsatsen för nedsättning av riktpriset höjs, att det föreskrivs att medlemsstaterna skall fastställa objektiva miljökriterier och i tillämpliga fall begränsa antalet stödberättigade områden, att det föreskrivs att medlemsstaterna skall lämna in en rapport om effekterna av de nationella miljöåtgärder som vidtagits inom sektorn, att tidsfristen för inlämnande av stödansökningar förlängs inom ramen för ett förbättrat system för bokföring av stödberättigande kvantiteter, gemenskapslagstiftningen att de bestämmelser i protokoll 4 som rör bomull sammanförs i en och samma rådsförordning om produktionsstöd för bomull. förenklas genom att huvuddelen av De föreslagna åtgärderna innebär en förenkling av lagstiftningen och dessutom villkor för fastställande och beviljande av stöd vilket gynnar små och medelstora företag. De innebär en förbättring av miljöskyddet och bidrar till att budgetdisciplinen iakttas i högre grad. Samtliga dessa åtgärder faller inom ramen för målet att uppnå en enhetlig tillämpning av stödordningarna på jordbruksområdet. På detta område har gemenskapen ensam behörighet. 7 1999/0201 (CNS) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om sjätte ändringen av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av protokoll 4 om bomull2 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrat genom förordning (EG) nr 1553/953, särskilt punkt 11 i detta, med beaktande av kommissionens förslag4, med beaktande av Europaparlamentets yttrande5, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande6, och av följande skäl: (1) (2) 2 3 4 5 6 7 8 9 En undersökning av funktionen hos det stödsystem för bomull och det stödsystem för jordbruksgrödor som infördes genom punkt 11 i protokoll 4 visar att det är nödvändigt att göra ändringar i stödsystemet för bomull. Åtgärder beträffande bomull fastställs i protokoll 4 i rådets förordning (EG) nr 1554/95 av den 29 juni 1995 om fastställande av de allmänna reglerna för systemet med stöd till bomull och upphävande av förordning (EEG) nr 2169/817, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1419/988, och i rådets förordning (EEG) nr 1964/87 av den 2 juli 1987 om ändring av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 i bilaga till Anslutningsakten för Grekland9, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1553/95. Dels bör de principer som fastställs i protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland behållas, särskilt rådets möjlighet att ändra systemet och dels bör, i syfte att förenkla, åtgärderna för att genomföra produktionsstödet för bomull samlas i en och samma rådsförordning. EGT L 291, 19. 11. 1979, s. 174. EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 45. EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 48. EGT L 190, 4. 7. 1998, s. 4. EGT L 184, 3. 7. 1987, s. 14. 8 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Punkt 3 i protokoll 4 skall ersättas med följande: Artikel 1 «3. Systemet produktionsstöd. » som avses i punkt 2 skall inkludera beviljandet av ett Punkt 6 i protokoll 4 skall ersättas med följande: Artikel 2 «6. Rådet skall, med kvalificerad majoritet efter förslag från kommissionen och efter samråd med Europaparlamentet, besluta om nödvändiga förändringar av det system som föreskrivs i detta protokoll och fastställa de grundläggande regler som är nödvändiga för införandet av de bestämmelser som föreskrivs i detta protokoll. » Punkterna 7, 8, 8a, 9, 10, 11 och 12 i protokoll 4 skall utgå. Artikel 3 Punkt 13 i protokoll 4 skall betecknas punkt 7. Artikel 4 Artikel 5 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 september 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 9 1. 2. 3. 4. 5. 5. 0 5. 1 FINANSIERINGSÖVERSIKT BUDGETPOST: B1-141 ÅTGÄRDENS BETECKNING: ANSLAG: 812 miljoner EUR Förslag till rådets förordning om sjätte ändringen av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland. RÄTTSLIG GRUND: Protokoll nr 4 I bilaga till Anslutningsakten för Grekland BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN: Aktualisera protokoll nr 4 BUDGETKONSEKVENSER UTGIFTER SOM BELASTAR - GEMENSKAPENS BUDGET (BIDRAG/INTERVENTION) MEDLEMSSTATERNAS BUDGETAR ANDRA SEKTORER INTÄKTER - GEMENSKAPENS EGNA MEDEL (AVGIFTER/TULL) NATIONELLA INKOMSTKÄLLOR - - - 5. 0. 1 UTGIFTSPROGNOS 5. 1. 1 INTÄKTSPROGNOS 5. 2 BERÄKNINGSMETOD: 12-MÅNADERS- PERIOD (miljoner EUR) PÅGÅENDE BUDGETÅR (1999) (miljoner EUR) FÖLJANDE BUDGETÅR (2000) (miljoner EUR) - - - - - - 2001 2002 2003 2004 - - - - - - - - 6. 0 6. 1 ÄR FINANSIERING MÖJLIG GENOM DE ANSLAG SOM FÖRTS UPP I DET BERÖRDA KAPITLET I PÅGÅENDE BUDGET? ÄR FINANSIERING MÖJLIG GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I DEN PÅGÅENDE BUDGETEN? 6. 2 ÄR DET NÖDVÄNDIGT MED EN TILLÄGGSBUDGET? 6. 3 SKALL DET FÖRAS UPP ANSLAG I KOMMANDE BUDGETAR? ANMÄRKNINGAR: Åtgärden som sådan får jämfört med nuläget inga ekonomiska konsekvenser. JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ 10 1999/0202 (CNS) Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om produktionsstöd för bomull EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av protokoll 4 om bomull10 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland, senast ändrad genom förordning (EG) nr …. /199911 ,, särskilt punkt 6 första stycket i detta, med beaktande av kommissionens förslag12, och med beaktande av Europaparlamentets yttrande13, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande14, och av följande skäl: (1) (2) 10 11 12 13 14 15 16 17 18 En översyn av hur det stödsystem som infördes genom punkt 11 i protokoll 4 fungerar, visar att det är nödvändigt att behålla det nuvarande stödsystemet för bomull, och att vissa ändringar bör införas. Bestämmelserna beträffande bomull fastställs i protokoll 4 i rådets förordning (EG) nr 1554/95 av den 29 juni 1995 om fastställande av de allmänna reglerna för systemet med stöd till bomull och upphävande av förordning (EEG) nr 2169/8115, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1419/9816, och i rådets förordning (EEG) nr 1964/87 av den 2 juli 1987 om ändring av det stödsystem för bomull som infördes genom protokoll 4 i bilaga till Anslutningsakten för Grekland17, senast ändrad genom förordning (EG) nr 1553/9518. Det förefaller lämpligt att, dels, behålla de principer i protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland, särskilt rådets möjlighet att anpassa ordningen och dels, i syfte att förenkla, att i en och samma förordning sammanföra samtliga genomförandebestämmelser för beviljande av stöd. som fastställs EGT L 291, 19. 11. 1979, s. 174. Se denna utgåva av EGT. EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 48. EGT L 190, 4. 7. 1998, s. 4. EGT L 184, 3. 7. 1987, s. 14. EGT L 355, 5. 12. 1992, s. 45. 11 (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) I enlighet med punkt 6 i protokollet bör de bestämmelser som krävs för stödordningen för bomull fastställas. Det produktionsstöd som föreskrivs i punkt 3 i protokoll 4 bygger för närvarande på ett system, inom ramen för de garanterade nationella kvantiteterna, där producenten garanteras ett minimipris och där det genom det stöd som ges till rensningsföretagen ges kompensation för skillnaden mellan riktpriset och priset på världsmarknaden. De erfarenheter som gjorts tyder på att det är lämpligt att behålla systemets grunder och huvudsakliga bestämmelser. Riktpriset, det minimipris som betalas till producenten och de garanterade nationella kvantiteterna bör fastställas för att motverka obalans mellan odlingarna och för att göra det möjligt för aktörerna att upprätta produktions- och bearbetningsprogram på medellång sikt. Det är lämpligt att behålla de bestämmelser genom vilka det är möjligt att fastställa världsmarknadspriset för orensad bomull. Detta pris får bestämmas på grundval av de förhållanden som tidigare konstaterats mellan det pris som erhålls för rensad bomull och det som beräknas för orensad bomull. När priset för rensad bomull bestäms bör hänsyn tas till de anbud som görs på världsmarknaden samt till noteringarna på de börser som är viktiga för den internationella handeln. Enligt de bestämmelser som för närvarande är i kraft fördelas den minskning av stödet som görs då produktionen överstiger en viss kvantitet proportionellt på de medlemsstater som är ansvariga för överproduktionen och detta system bör bibehållas så att böterna kan fördelas jämlikt. Effekterna av sänkning av riktpriset kan dämpas i den mån budgetföreskrifterna inte överskridits, med beaktande av bland annat medelnivån på världsmarknadspriset. Konsekvenserna av ordningen med nationella garanterade kvantiteter bör avse nivån på minimipriset och stödet. Den gällande procentsatsen för sänkning av riktpriset, dvs. hälften av överskridandet av den nationella garanterade kvantiteten, kan i vissa fall innebära att budgetdisciplinen äventyras. Procentsatsen bör följaktligen höjas. För ett balanserat system bör hela produktionsstödet för bomull i framtiden betalas ut direkt till mottagarna, utan att detta påverkar tillämpningen av de olika sänkningar och avdrag som föreskrivs i gemenskapslagstiftningen. Enligt de nuvarande produktionsstrukturerna beviljas stödet till rensningsföretagen som sedan betalar producenterna ett pris som minst motsvarar minimipriset och ett förskott på det priset; vidare har rensningsföretagen att godta vissa villkor beträffande kontroll av de stödberättigande kvantiteterna. för Eftersom stödbeloppet varierar enligt världsmarknadspriset är det nödvändigt att stödberättigande bomullskvantiteter på grundval av beräkna beloppet uppgifter för exakt den period under vilken ansökan om stöd görs. I det nuvarande systemet kan rensningsföretaget i sin ansökan om stöd fastställa beloppet på grundval av dagen för ingående av de avtal om försäljning av bomull som företaget har ingått. I syfte att förenkla försäljningen av orensad bomull på världsmarknaden är det ingås före lämpligt att skördeperioden och följaktligen att inlämnande av ansökningar om stöd. i framtiden tillåta att avtal förlänga tidsfristen för 12 i (10) Det förefaller föga lämpligt att gemenskapsnivå försöka lösa de problem som och finns rensningsföretagen. Det är därför lämpligt att den nuvarande principen att de båda avtalsslutande parterna skall nå en överenskommelse bibehålls samt att det fastställs vad en sådan överenskommelse skall innehålla. förhållandena mellan producenterna avtalsmässiga de (11) Det stödbelopp som beviljas kan därför inte fastställas förrän den faktiska produktionen i varje medlemsstat har konstaterats. För att minska de olägenheter som en försenad utbetalning av stödet kan orsaka de berörda parterna, bör det föreskrivas om förskottsutbetalning av en del av stödet i enlighet med de nu gällande bestämmelserna. (12) förbättra förvaltningen och kontrollen av stödsystemet bör de För att producerande medlemsstaterna i förekommande fall tillämpa bestämmelserna för det integrerade system för administration och kontroll som föreskrivs i rådets förordning (EEG) nr 3508/92 av den 27 november 1992 om ett integrerat system för administration och kontroll av vissa stödsystem inom gemenskapen19, senast ändrad genom förordning (EG) nr 820/9720. för miljön och för (13) Odling av bomull i regioner som inte är lämpade för sådan odling kan få negativa jordbruksekonomin i de regioner där konsekvenser bomullsodlingen är viktig. Med hänsyn till miljömålen bör medlemsstaterna fastställa och vidta lämpliga miljöåtgärder när det gäller utnyttjandet av odlingsjordar för bomullsodling. I framtiden bör medlemsstaterna dels anta bestämmelser för att enligt objektiva miljökriterier begränsa odlingen och dels påminna producenterna om nödvändigheten av att den gällande lagstiftningen iakttas. Medlemsstaterna bör, vid en tidpunkt då så är möjligt, lämna in en rapport om effekterna av nationella miljöåtgärder inom bomullssektorn. (14) (15) För att underlätta genomförandet av systemet med produktionsstöd och en korrekt förvaltning bör det föreskrivas ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen i en förvaltningskommitté. Det är lämpligt att denna funktion fylls av Förvaltningskommittén för lin och hampa som inrättades genom rådets förordning (EEG) nr 1308/70 av den 29 juni 1970 om den gemensamma lin och hampa21, senast ändrad genom organisationen av marknaden för förordning (EG) nr 3290/9422. Eftersom åtgärderna för genomförandet av denna förordning utgörs av sådana förvaltningsåtgärder som avses i artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter23, det dessa förvaltningsförfarande som föreskrivs i artikel 4 i det beslutet. fastställas åtgärder enligt bör (16) För att gemenskapens utgifter i fråga om de planerade åtgärderna i denna förordning skall omfattas av lämpliga finansiella och monetära bestämmelser och förfaranden, bör rådets förordning (EG) nr 1258/1999 av den 17 maj 1999 om 19 20 21 22 23 EGT L 355, 5. 12. 1992, s. 1. EGT L 117, 7. 5. 1997, s. 1. EGT L 146, 4. 7. 1970, s. 1. EGT L 349, 31. 12. 1991, s. 105. EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 13 finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken24 och rådets förordning (EG) nr 2799/98 av den 15 december 1998 om att fastställa ett agromonetärt system för euron25 göras tillämpliga på detta område med tanke på att orensad bomull är en jordbruksgröda. (17) Genomförandet av de anpassningar av systemet som fastställs i denna förordning bör ske under så goda förhållanden som möjligt varför det kan komma att krävas att övergångsbestämmelser införs. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. KAPITEL I: ALLMÄNNA BESTÄMMELSER Artikel 1 1. 2. I denna förordning fastställs nödvändiga bestämmelser för beviljande av det produktionsstöd för bomull som föreskrivs i punkt 3 i protokoll 4 som utgör bilaga till Anslutningsakten för Grekland. I denna förordning avses med a) b) orensad bomull: frukten från bomullsplantan (Gossypium) när den är mogen och har innehållande kapseldelar, bladdelar och jordbeståndsdelar, skördats, rensad bomull: bomullsfibrer (med undantag av linters och avfall), inte kardade eller kammade men fria från frö och större andelen kapseldelar, bladdelar och jordbeståndsdelar. 3. Regleringsåret skall omfatta perioden 1 september-31 augusti. Artikel 2 1. 2. skall för produktion av orensad Stödbeloppet kommissionen på grundval av den befintliga skillnaden mellan bomull fastställas av – – riktpriset för orensad bomull, fastställt i enlighet med artiklarna 3. 1 och 7, och världsmarknadspriset, fastställt i enlighet med artikel 4. Stöd skall beviljas för orensad bomull vilken inköpts till ett pris som minst motsvarar minimipriset, vilket skall fastställas i enlighet med artiklarna 3. 2 och 9. 24 25 EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 103. EGT L 349, 24. 12. 1998, s. 1. 14 KAPITEL II: PRISMEKANISMER Artikel 3 1. Riktpriset skall fastställas till 106,30 EUR/100 kg orensad bomull. Priset skall gälla för bomull som – – – är av sund och god marknadsmässig kvalitet, har 10% vattenhalt och 3% orenhet, har de nödvändiga egenskaperna för att efter rensning innehålla 32% fibrer av kvalitet nr 5 (white middling) och med en längd av 28 mm (1-3/32"). Minimipriset skall fastställas till 100,99 EUR/100 kg orensad bomull av den kvalitet som ligger till grund för orienteringspriset och fritt jordbruksföretaget. Artikel 4 Världsmarknadspriset på orensad bomull skall bestämmas med hänsyn till de förhållanden som tidigare har konstaterats mellan priset på världsmarknaden för rensad bomull och det pris som beräknas för orensad bomull. Det fastställs regelbundet av kommissionen på grundval av det världsmarknadspris som konstateras för rensad bomull i enlighet med artikel 5. Om världsmarknadspriset på orensad bomull inte kan bestämmas i enlighet med punkt 1, skall detta pris fastställas på grundval av det senast bestämda priset. Artikel 5 Världsmarknadspriset på rensad bomull skall för en produkt av kvalitet nr 5 (white middling) med en fiberlängd på 28 mm (1-3/32") bestämmas med hänsyn till anbuden på marknaden och priser som noterats på en eller flera av de Europeiska börser som är viktiga för den internationella handeln. Det bestäms på grundval av de mest fördelaktiga anbud och börsnoteringar som anses vara representativa för den verkliga marknadstendensen för en produkt som levereras cif till en hamn i gemenskapen. Om anbuden och prisnoteringarna inte uppfyller villkoren i de föregående punkterna skall nödvändiga justeringar vidtas. 2. 1. 2. 1. 2. KAPITEL III. STABILISERINGSMEKANISMER Artikel 6 Följande nationella garanterade kvantiteter skall fastställas för orensad bomull för varje regleringsår: – 782 000 ton för Grekland, 15 – – 249 000 ton för Spanien, 1 500 ton för var och en av de övriga medlemsstaterna. Artikel 7 Om den sammanlagda faktiska produktionen i Spanien eller Grekland under ett regleringsår överstiger 1 031 000 ton skall det riktpris som avses i artikel 3. 1, utan att det påverkar tillämpningen av artikel 8, för regleringsåret sänkas i alla medlemsstater där den faktiska produktionen överstiger den nationella garanterade kvantiteten. Riktpriset för den berörda medlemsstaten skall sänkas med 60% av den procentsats med vilken den nationella garanterade kvantiteten överskridits. Om den faktiska produktionen i Spanien eller Grekland underskrider den nationella garanterade kvantiteten skall skillnaden mellan den sammanlagda faktiska produktionen i de båda länderna och 1 031 000 ton uttryckas som en procentandel av den nationella garanterade kvantitet som överskridits och riktpriset skall sänkas med 60% av den procentsatsen. Artikel 8 Den budgetskillnad som avses i tredje strecksatsen skall användas för att öka stödet i varje medlemsstat där den faktiska produktionen överstiger dess nationella garanterade kvantitet om, under ett regleringsår, – – – artikel 7 har tillämpats, och det viktade medelpriset på världsmarknaden, beräknat för att bestämma det stödbelopp som skall utges, överstiger 30,20 EUR/100 kg, och de totala budgetutgifterna för stödsystemet understiger 770 miljoner EUR. Den budgetskillnad som anges i den tredje strecksatsen skall användas för att i varje medlemsstat där den faktiska åstadkomma en ökning av stödbeloppet produktionen överstiger den nationella garanterade kvantiteten. Stödbeloppet som ökats med tillämpning av första stycket får dock aldrig överskrida – – stödbeloppet beräknat utan tillämpning av punkt 7, eller stödbeloppet beräknat med tillämpning av punkt 7 på grundval av en garanterad kvantitet om 1 120 000 ton orensad bomull, varav Spaniens nationella garanterade kvantitet utgör 270 000 ton och Greklands nationella garanterade kvantitet utgör 850 000 ton. Artikel 9 Det minimipris som avses i artikel 3. 2 skall sänkas med samma belopp som, med tillämpning av artikel 7, beräknats avseende riktpriset. 16 KAPITEL IV: STÖDMOTTAGARE Artikel 10 Stödet skall betalas ut direkt till de stödmottagare som anges i artikel 11 och 12 och som ansöker om stöd. Artikel 11 Andra rensningsföretag än de som anges i artikel 12 skall för att komma i fråga för stöd ha uppfyllt följande villkor: a) företaget skall ha lämnat in ett avtal där det särskilt anges att producenten skall betalas ett pris som lägst motsvarar minimipriset och som skall innehålla en klausul i vilken följande anges: b) c) d) 1. – – om artikel 7 tillämpas, skall det överenskomna priset anpassas förhållande till nedsättningen till följd av tillämpningen av denna artikel, i om kvaliteten på den bomull som levereras skiljer sig från den kvalitet som avses i artikel 3. 2 skall det överenskomna priset justeras enligt överenskommelse mellan de avtalsslutande parterna, i proportion till hur kvalitetsskillnaden påverkar priset på orensad bomull i förhållande till det pris som avses i artikel 5; företaget skall ha betalat ut ett förskott på minimipriset och det beloppet skall ha fastställts efter överenskommelse mellan de avtalsslutande parterna, enligt villkor som skall fastställas; företaget skall ha en lagerbokföring över orensad bomull och rensad bomull som uppfyller villkor som skall föreskrivas och tillhandahålla andra nödvändiga dokument som gör det möjligt att kontrollera rätten till stöd; företaget skall bevisa att den bomull som har levererats enligt avtal omfattas av den arealdeklaration som avses i artikel 15. 2. Artikel 12 Stöd skall beviljas till ansökande rensningsföretag som rensar bomull på uppdrag av en enskild producent eller en producentgrupp och som uppfyller de kriterier som avses i punkt 4 i protokoll 4, under förutsättning att dessa a) b) har lämnat in en deklaration som godkänts av den berörda producenten eller producentgruppen och i vilken det anges enligt vilka villkor rensningen sker och enligt vilka villkor stödet förvaltas; åtar sig att överföra hela stödet till den enskilda producenten eller, i förekommande fall, till berörd producentgrupp; c) uppfyller de villkor som anges artikel 11 c; 17 2. 1. 2. 3. d) e) bevisar att det för den bomull som den deklaration som anges i punkt a avser har avgetts en arealdeklaration enligt artikel 15. 2; när det gäller en producentgrupp, bevisar att denna åtar sig att iaktta en klausul som motsvarar den i artikel 11 a och samt åtar sig att lägga fram som visar att minimipriset har betalats till verifikationshandlingar medlemmarna. Om en producentgrupp som rensar bomull för egen räkning inte följer den klausul eller fullgör den skyldighet som avses i punkt 1 e skall detta betraktas som om kriterierna i punkt 4 i protokoll 4 inte uppfyllts. KAPITEL V: BEVILJANDE AV STÖD Artikel 13 Det stödbelopp som skall utbetalas skall vara det belopp som gäller den dag stödansökan lämnas in. Ansökan om stöd, vid behov åtföljd av en säkerhet, skall lämnas in inom en tidsfrist som skall fastställas, och skall avse en kvantitet orensad bomull som rensningsföretaget skall börja bearbeta från och med ingången av det berörda regleringsåret och bearbetningen skall avslutas inom en tidsfrist som skall fastställas. Rätten till stöd förvärvas när bomullen rensas. Stödet skall emellertid betalas ut i förskott på begäran av den berörda parten från och med den 16 oktober efter till ingången av regleringsåret så snart den orensade bomullen anländer rensningsföretaget, förutsatt att en tillräcklig säkerhet ställs. Förskottsbeloppet skall fastställas enligt punkt 3. Hela stödbeloppet skall senast betalas ut innan utgången av regleringsåret efter det att eventuella justeringar av stödet till följd av tillämpningen av artikel 7 gjorts. Förskottsbeloppet skall motsvara det riktpris som avses i artikel 3. 1, på vilket avdrag gjorts för världsmarknadspriset och för ett belopp som skall beräknas i enlighet med bestämmelserna i artikel 7, där dock den faktiska produktionen skall ersättas med den väntade produktion som beräknas i enlighet med artikel 17. 2 första strecksatsen och med tillägg av 15%. regleringsårets början skall det Från och med den 16 december efter förskottsbelopp som avses i första stycket ersättas med ett nytt belopp som skall fastställas med hjälp av samma beräkningsmetod, men där produktionen skall baseras på en ny beräkning av produktionen av orensad bomull enligt artikel 17. 2 andra strecksatsen, med tillägg av minst 7,5%. De förskottsbelopp som betalas från den 16 oktober till den 15 december skall således ökas, utom i de fall då skillnaden mellan de två förskottsbeloppen är mindre än 1 EUR/100 kg. 18 Artikel 14 1. 2. 3. skall endast beviljas Stödet marknadsmässig kvalitet. för produkter som är av god och sund Om kvantiteten rensad bomull utgör högst 33% av den kvantitet orensad bomull som har levererats till rensningsföretaget, skall stödet betalas ut för den rensade kvantiteten bomull multiplicerat med 100 och dividerat med 32. Om kvantiteten rensad bomull överstiger 33% av den kvantitet orensad bomull som har levererats till rensningsföretaget, skall stödet betalas ut för den orensade kvantiteten bomull multiplicerat med 33 och dividerat med 32. Den rensade bomullen skall väga lika mycket som i orensat tillämpliga fall med hänsyn tagen till skillnaderna mellan tillstånd, i – och – dels, den konstaterade procentuella föroreningshalten och den procentuella föroreningshalt som kännetecknar kvalitet nr 5, den procentandel vatten som konstaterats representativa procentandelen vatten hos saluförd fiber. i förhållande till den Artikel 15 1. De producerande medlemsstaterna skall upprätta ett kontrollsystem som gör det möjligt att kontrollera att minimipriset iakttas och i syfte att – – – fastställa den kvantitet orensad bomull från gemenskapen som har anlänt till varje rensningsföretag, fastställa den kvantitet orensad bomull från gemenskapen som har rensats, den varje fastställa rensningsföretag med utgångspunkt i den kvantitet som avses i första strecksatsen, som erhållits kvantitet bomull rensad i 2. Medlemsstaterna skall inrätta ett system för deklaration av besådd areal, särskilt i syfte att fastställa ursprunget för den bomull som omfattats av ansökningar om stöd. 1. Medlemsstaterna skall för bomullssektorn fastställa följande: Artikel 16 – – åtgärder för att förbättra miljöskyddet, särskilt odlingstekniker som kan minska de negativa miljöeffekterna, forskningsprogram för utveckling av miljövänliga odlingsmetoder, 19 2. 3. 4. 1. 2. – metoder genom vilka producenterna får ta del av forskningsresultaten och kan dra nytta av de nya odlingsmetoderna. Medlemsstaterna skall vidta de miljöåtgärder som de anser lämpliga för de särskilda förhållanden som präglar de arealer där bomull odlas. Vidare skall medlemsstaterna vidta de åtgärder som krävs för att göra producenterna medvetna om att det är nödvändigt att miljölagstiftningen iakttas. Medlemsstaterna skall, i tillämpliga fall, begränsa antalet arealer som skall omfattas av produktionsstöd för orensad bomull på grundval av följande objektiva kriterier: – – – – vilken betydelse har bomullsproduktionen för ekonomin i den berörda regionen, vilka klimatförhållanden (temperatur och fuktighet) råder på de berörda arealerna, hur förvaltas bevattningen, används växelbruk och andra odlingstekniker som kan förbättra miljön. Medlemsstaterna skall, senast den 31 december 2003, lämna in en rapport till kommissionen om miljösituationen inom bomullssektorn och om effekterna av de nationella åtgärder som vidtagits i enlighet med punkterna 1-3. KAPITEL VI: ALLMÄNNA FÖRESKRIFTER Artikel 17 Vid tillämpningsföreskrifterna för denna förordning och för de informationer, som medlemsstaterna skall meddela kommissionen, skall kommissionen biträdas av den förvaltningskommittén för lin och hampa som inrättades genom artikel 12 i förordning (EEG) nr 1308/70. Tillämpningsföreskrifterna avser, bland annat, samtliga kontrollbestämmelser som krävs för att skydda Europeiska gemenskapens ekonomiska intressen mot bedrägeri och andra oegentligheter. Vissa kontrollbestämmelser kan bygga på element i det integrerade förvaltnings- och kontrollsystem som inrättas genom förordning (EEG) nr 3508/92. När hänvisning görs till detta stycket skall det förvaltningsförfarande som anges i artikel 4 i beslut 1999/468/EG tillämpas. Även artikel 7. 3 i samma beslut skall beaktas. Den tidsperiod som anges i artikel 4. 3 i beslut 1999/468/EG skall fastställas till en månad. I enlighet med det förfarande som anges i punkt 1 skall kommissionen, innan utgången av de tidsfrister för var och en av medlemsstaterna fastställa följande: som skall fastställas 20 – – – den beräknade produktionen i enlighet med artikel 13. 3 första stycket och som följer därav, med beaktande av den sänkning av riktpriset skördeprognoserna, den, mot bakgrund av hur ånyo beräknade produktionen i enlighet med artikel 13. 3 andra stycket och den nya preliminära sänkning av riktpriset som följer därav, skörden fortskrider, den faktiska produktionen under innevarande regleringsår med beaktande av de kvantiteter för vilka det ansökts om stöd, samt den sänkning av riktpriset som avses i artikel 7 och den ökning av stödbeloppet som avses i artikel 8. Artikel 18 förordning (EG) nr 2799/98 och, å andra sidan, Bestämmelserna i, å ena sidan, förordning (EG) nr 1258/1999 om finansiering av den gemensamma jordbrukspolitiken skall i tillämpliga delar vara tillämpliga på den ordning som föreskrivs i den här förordningen. Artikel 19 för att underlätta Om det visar sig nödvändigt att genomförandet av de anpassningar av det system som fastställs i denna förordning, skall de bestämmelserna fastställas enligt det förfarande som avses i artikel 17. 1. De skall som längst gälla till slutet av regleringsåret 2000/2001. införa övergångsbestämmelser Förordningarna (EEG) nr 1964/87 och nr 1554/95 upphör att gälla. Artikel 20 Artikel 21 Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 september 2000. Artikel 19 skall dock tillämpas från och med den då dag denna förordning träder i kraft. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 21 FINANSIERINGSÖVERSIKT BUDGETPOST: B1-141 ANSLAG: 862 miljoner EUR (ändringsskrivelse) ÅTGÄRDENS BETECKNING: Förslag till rådets förordning om produktionsstöd för bomull. RÄTTSLIG GRUND: Protokoll nr 4 I bilaga till Anslutningsakten för Grekland BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN: Ändringar beträffande den gemensamma marknaden för bomull i enlighet med rådets mandat från juni 1998. BUDGETKONSEKVENSER 1. 2. 3. 4. 5. 12-MÅNADERS- PERIOD (miljoner EUR) PÅGÅENDE BUDGETÅR (1999) (miljoner EUR) FÖLJANDE BUDGETÅR (2000) (miljoner EUR) 770 Ej tillämpligt Ej tillämpligt 2001 770 2002 770 2003 770 2004 770 5. 0 UTGIFTER SOM BELASTAR - GEMENSKAPENS BUDGET (BIDRAG/INTERVENTION) - MEDLEMSSTATERNAS BUDGETAR - ANDRA SEKTORER 5. 1 INTÄKTER - GEMENSKAPENS EGNA MEDEL (AVGIFTER/TULL) - NATIONELLA INKOMSTKÄLLOR 5. 0. 1 UTGIFTSPROGNOS 5. 1. 1 INTÄKTSPROGNOS 5. 2 BERÄKNINGSMETOD: 6. 0 6. 1 6. 2 6. 3 ÄR FINANSIERING MÖJLIG GENOM DE ANSLAG SOM FÖRTS UPP I DET BERÖRDA KAPITLET I PÅGÅENDE BUDGET? ÄR FINANSIERING MÖJLIG GENOM ÖVERFÖRING MELLAN KAPITEL I DEN PÅGÅENDE BUDGETEN? ÄR DET NÖDVÄNDIGT MED EN TILLÄGGSBUDGET? SKALL DET FÖRAS UPP ANSLAG I KOMMANDE BUDGETAR? JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ JA / NEJ ANMÄRKNINGAR: De gällande metoderna för beräkning av stödet ändras genom förslaget genom att den procentsats (av överskridandet av de nationella garanterade kvantiteterna) med vilken riktpriset skall sänkas höjs från 50% till 60%. Om övriga faktorer förblir oförändrade, dvs. om överskridandet ligger kvar på nuvarande nivå (mellan 50% och 60%) och världsmarknadspriset ligger mellan 302 och 347 EUR per ton (medelvärde för de senaste regleringsåren) blir den samlade kostnaden för åtgärden 770 miljoner EUR, med möjlighet till höjning. Om priserna är högre tillämpas det andra taket och utgiften reduceras gradvis som tidigare. Om priserna däremot är lägre än 302 EUR per ton är det genom förslaget möjligt att avsevärt minska utgifterna. Om priset exempelvis skulle ligga mycket lågt, på 221 EUR per ton i vägt genomsnitt för regleringsåret 1998/99 skulle den samlade utgiften för den beräknade skörden för 1999/2000 vara cirka 772 miljoner EUR istället för 872 miljoner EUR. 22


title: PERGUNTA ESCRITA P-2439/99 apresentada por Ioannis Souladakis (PSE) à Comissão. Protecção das empresas europeias no Kosovo.

eurovoc_concepts:
Greece
directive (EU)
harbour installation
maritime safety
maritime transport
transport infrastructure

formats: html pdf print

text: 20. 6. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 170 E/155 (2000/C 170 E/190) PERGUNTA ESCRITA P-2439/99 apresentada por Ioannis Souladakis (PSE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Protec(cid:231)ªo das empresas europeias no Kosovo Aquando da aprecia(cid:231)ªo, em 16. 11. 1999, da minha pergunta oral (cid:224) Comissªo H-0608/99 (1) sobre a protec(cid:231)ªo dos interesses das empresas da Uniªo Europeia no Kosovo, o ComissÆrio Patten declarou nªo ter informa(cid:231)ıes sobre pressıes e amea(cid:231)as de que sªo alvo as empresas europeias no Kosovo. Para cobrir estas lacunas entreguei-lhe pessoalmente a correspondŒncia escrita relevante da empresa «Mytilinaios» com os Srs. Kouchner e Dixon. Solicitei-lhe tambØm que se informe sobre a situa(cid:231)ªo e funcionamento actuais das telecomunica(cid:231)ıes no Kosovo a fim de ter uma imagem completa sobre o tema. A boa comunica(cid:231)ªo entre o Parlamento e a Comissªo contribuirÆ para a protec(cid:231)ªo dos interesses da UE onde estejam eventualmente amea(cid:231)ados. Neste momento, no Kosovo, estªo em risco os direitos funda- mentais de empresas europeias. O Organismo de Telecomunica(cid:231)ıes da GrØcia (OTE) e a STET International da ItÆlia que participam respectivamente com 20 % e 29 % do capital da Srbija Telekom, sªo afectadas pelo nªo pagamento (cid:224) Srbija Telekom das tarifas de utiliza(cid:231)ªo das telecomunica(cid:231)ıes no Kosovo, e o UCK, com apoios encobertos, insiste que a rede deverÆ ser reconstru(cid:237)da por estas duas empresas para ser em seguida nacionalizada pela Alb(cid:226)nia, em viola(cid:231)ªo dos acordos internacionais. No entanto a maior ilegalidade, aconteceu hÆ muito pouco tempo. De forma totalmente ilegal uma «comissªo especial» na qual participa- vam representantes da ONU e albaneses do Kosovo atribu(cid:237)ram os direitos de instala(cid:231)ªo de telefones m(cid:243)veis (cid:224) empresa francesa Alcatel. Estes direitos pertencem em exclusivo ao OTE e (cid:224) STET International de acordo com os acordos internacionais em vigor que estabelecem que o Kosovo estÆ integrado no espa(cid:231)o vital de exerc(cid:237)cio de competŒncias e de exporta(cid:231)ªo de lucros destas empresas. Pergunta-se (cid:224) Comissªo como irÆ defender os direitos legais das empresas europeias no Kosovo que neste momento estªo amea(cid:231)ados por c(cid:237)rculos ilegais, nos quais come(cid:231)am a estar envolvidos funcionÆrios da ONU que agem contrariamente (cid:224) missªo de que foram incumbidos e exortÆ-los a respeitarem a legalidade na regiªo. (1) Relato integral das sessıes de 16. 11. 1999, p. 60. Resposta dada pelo Sr. Patten em nome da Comissªo (9 de Dezembro de 1999) A Comissªo estÆ a proceder (cid:224) recolha das informa(cid:231)ıes necessÆrias para responder (cid:224) pergunta colocada. A Comissªo nªo deixarÆ de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo. (2000/C 170 E/191) PERGUNTA ESCRITA P-2575/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Falta de infra-estruturas e instala(cid:231)ıes no porto de Patras O recente acidente com o navio de passageiros SUPERFAST III que causou a morte trÆgica de 12 pessoas na sequŒncia do incŒndio que se declarou a 14 milhas nÆuticas ao largo do porto de Patras, revelou o problema cr(cid:243)nico deste porto em que a grande falta de infra-estruturas e instala(cid:231)ıes tornam insuficiente a seguran(cid:231)a e a saœde dos passageiros, dificultam os processos de embarque e desembarque e de controlo de passageiros, bem como os processos elementares de controlo dos ve(cid:237)culos pesados


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2311/99 från Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) till rådet. Stöd till varvsindustrin.

eurovoc_concepts:
EU industrial policy
International Monetary Fund
Japan
South Korea
Spain
State aid
World Bank
privatisation
restriction on competition
shipbuilding
tariff negotiations
terms for aid

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/23 N(cid:228)r det g(cid:228)ller fr(cid:229)gan om projektet Les Dos Llometes st(cid:229)r i strid med kommissionens rekommendation 75/65/EEG av den 20 december 1974 till medlemsstaterna om skydd av byggnadsminnen och naturarv, b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att inom gemenskapens sekund(cid:228)rlagstiftning (cid:228)r en rekommendation inte r(cid:228)ttsligt bindande f(cid:246)r medlemsstaterna. (1) EGT L 73, 14. 3. 1997. (2000/C 280 E/021) SKRIFTLIG FR¯GA E-2290/99 fr(cid:229)n Carlos Carnero GonzÆlez (PSE) till r(cid:229)det (13 december 1999) ˜mne: Skeppsvarvens framtid i Europa Den 5 november lade varvsindustrin ned arbetet under fyra timmar p(cid:229) uppmaning av Europeiska fackliga samorganisationen. Syftet var att k(cid:228)mpa f(cid:246)r varvens (cid:246)verlevnad under parollen ARBETE F(cid:214)R SKEPPS- VARVEN (cid:129) FRAMTID F(cid:214)R EUROPA. Den 9 november analyserade r(cid:229)det (industri) skeppsvarvens situation. I Spanien, d(cid:228)r varvsindustrin historiskt sett spelat en framtr(cid:228)dande roll, lades den 27 oktober arbetet ned under tv(cid:229) timmar vid alla arbetsplatser som ing(cid:229)r i gruppen Astilleros Espaæoles, f(cid:246)r att f(cid:246)rsvara varvsverksamheten och protestera mot den privatisering av Astander som planeras av det spanska bolaget Sociedad Espaæola de Participaciones Industriales. Samtidigt kom nyheten att Europeiska kommis- sionen kr(cid:228)ver att den spanska regeringen skall betala tillbaka mer (cid:228)n 18 000 miljoner pesetas som beviljats skeppsvarven i form av skattel(cid:228)ttnader och som kommissionen betraktar som otillb(cid:246)rligt statsst(cid:246)d. Av ekonomiska, sociala och syssels(cid:228)ttningsm(cid:228)ssiga sk(cid:228)l borde det vara av h(cid:246)gsta prioritet f(cid:246)r Europeiska unionen att garantera skeppsvarvens (cid:246)verlevnad. Och detta borde g(cid:246)ras i (cid:246)msesidigt samf(cid:246)rst(cid:229)nd med fackf(cid:246)reningsf(cid:246)rbunden, f(cid:246)rsta hand trygga syssels(cid:228)ttningen i en statlig sektor med god konkurrenskraft. f(cid:246)r att i 1. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder kan r(cid:229)det inf(cid:246)r sitt m(cid:246)te i november f(cid:246)resl(cid:229) f(cid:246)r att garantera skeppsvarvens (cid:246)verlevnad? 2. K(cid:228)nner r(cid:229)det till privatiseringen av Astander och tror r(cid:229)det verkligen att nedrustning av den offentliga sektorn (cid:228)r ett alternativ om man vill trygga produktionen och syssels(cid:228)ttningen? 3. Vad anser r(cid:229)det om den dumpning som l(cid:228)nder som Sydkorea och Japan utf(cid:246)r p(cid:229) detta omr(cid:229)de? (2000/C 280 E/022) SKRIFTLIG FR¯GA E-2311/99 fr(cid:229)n Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) till r(cid:229)det (13 december 1999) ˜mne: St(cid:246)d till varvsindustrin Den europeiska varvsindustrin st(cid:229)r inf(cid:246)r stora sv(cid:229)righeter. Europeiska unionen b(cid:246)r se det som en prioritering att garantera framtiden f(cid:246)r en konkurrenskraftig varvsindustri som bidrar till ekonomisk och social utveckling genom att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en syssels(cid:228)ttningsniv(cid:229) i vissa regioner av vilka flera har en h(cid:246)g arbetsl(cid:246)shet. I kommissionens rapport till r(cid:229)det om varvsindustril(cid:228)get i v(cid:228)rlden erk(cid:228)nner kommissionen att Sydkoreas statliga st(cid:246)d till varvsindustrisektorn h(cid:229)ller p(cid:229) att skapa obalans p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden f(cid:246)r denna sektor. Har r(cid:229)det, i syfte att planera (cid:229)tg(cid:228)rder som kan avhj(cid:228)lpa denna situation, uppskattat storleken p(cid:229) dessa st(cid:246)d? R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1540/98 (1) av den 29 juni 1998 inneh(cid:229)ller nya regler f(cid:246)r st(cid:246)d till varvsindustrin fram till december 2000. Har r(cid:229)det f(cid:246)r avsikt att forts(cid:228)tta med tilldelningen av dessa produktionsst(cid:246)d i Europa som en s(cid:228)kerhets(cid:229)tg(cid:228)rd samtidigt som den g(cid:229)r mer p(cid:229) djupet med att unders(cid:246)ka st(cid:246)det till sektorn i Sydkorea? C 280 E/24 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 R(cid:229)det (industri) kommer att ha m(cid:246)te tisdagen den 9 november. T(cid:228)nker r(cid:229)det ta upp denna fr(cid:229)ga p(cid:229) dagordningen? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, vilka (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker r(cid:229)det vidta? (1) EGT L 202, 18. 7. 1998, s. 1. (2000/C 280 E/023) SKRIFTLIG FR¯GA E-2351/99 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) till r(cid:229)det (13 december 1999) ˜mne: Den europeiska varvsindustrins framtid Sedan krisen 1973 har de europeiska skeppsvarven genomg(cid:229)tt olika omstruktureringar som har lett till f(cid:246)rlorade arbetstillf(cid:228)llen och djupa kriser i regioner vars v(cid:228)lst(cid:229)nd grundat sig p(cid:229) varvens verksamhet och drivkraft f(cid:246)r andra ekonomiska sektorer. Enligt vad kommissionen sj(cid:228)lv uppger forts(cid:228)tter priserna att sjunka. Priserna f(cid:246)r ett nybyggt fartyg har sjunkit med mellan 15 och 31,5 procent mellan januari 1997 och mars 1999. Detta f(cid:246)rklaras till stor del av det faktum att vissa asiatiska l(cid:228)nder, och i synnerhet Sydkorea, s(cid:228)ljer sina produkter med f(cid:246)rlust till priser som i vissa fall (cid:228)r 30 procent l(cid:228)gre (cid:228)n de europeiska priserna. Dessutom utbetalas stora statssubventioner som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla denna handels- praxis, dvs. prisdumpning. Vilka akuta (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r r(cid:229)det redo att beordra till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r de krisdrabbade europeiska varven f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla deras (cid:246)verlevnad, ut(cid:246)ver de blygsamma insatser som r(cid:229)det fattade beslut om den 9 november 1999 och den redan pr(cid:246)vade taktiken att h(cid:228)nvisa till WTO, IMF och V(cid:228)rldsbanken? (industri) Anser r(cid:229)det att den europeiska varvsindustrins framtid m(cid:229)ste prioriteras, mot bakgrund av ekonomiska och sociala sk(cid:228)l? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker r(cid:229)det vidta f(cid:246)r att skydda den nuvarande syssels(cid:228)ttningen inom varvssektorn i Europeiska unionen? Hur har r(cid:229)det f(cid:246)r avsikt att garantera framtiden f(cid:246)r denna sektor som tusentals l(cid:246)ntagare (cid:228)r beroende av? Vilka riktlinjer kommer r(cid:229)det att ge kommissionen inf(cid:246)r den f(cid:246)rsta f(cid:246)rhandlingsrundan i Seattle i slutet av detta (cid:229)r, f(cid:246)r att skydda den europeiska varvsindustrin fr(cid:229)n den illojala handelspraxis som bedrivs av tredje l(cid:228)nder? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-2290/99, E-2311/99 och E-2351/99 (13 mars 2000) Som svar p(cid:229) de (cid:228)rade parlamentsledam(cid:246)ternas ber(cid:228)ttigade fr(cid:229)gor och farh(cid:229)gor vill r(cid:229)det f(cid:246)rst och 1. fr(cid:228)mst p(cid:229)minna om f(cid:246)ljande: (cid:129) generellt styrs st(cid:246)det till varvsindustrin av reglerna i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1540/98 av den 29 juni 1998 (1); (cid:129) mer specifikt har kommissionen i f(cid:246)rordning (EG) nr 1013/97 av enlighet med r(cid:229)dets den 2 juni 1997 (2) beviljat st(cid:246)d till vissa skeppsvarv som (cid:228)r under omstrukturering i Tyskland och Europa. R(cid:229)det (industri) f(cid:246)relades vid sitt m(cid:246)te den 9 november 1999 tv(cid:229) olika rapporter fr(cid:229)n kommissionen 2. om: (cid:129) situationen inom v(cid:228)rldens varvsindustri (rapport enligt artikel 12 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1540/98), (cid:129) (cid:246)vervakning av omstruktureringprogrammen f(cid:246)r varv i Tyskland och Spanien (4:e rapporten enligt artikel 2 i f(cid:246)rordning (EG) nr 1013/97)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2310/99 esittäjä(t): Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) komissiolle. Tonnikalafileiden tuonti EU:hun.

eurovoc_concepts:
ACP countries
Andean Community countries
EU market
Thailand
cannery
fishing industry
import (EU)
international trade
private sector
tariff quota

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/95 (2000/C 225 E/094) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2309/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) komissiolle Aihe: Tullikoodiin 1604. 14. 00 kuuluvien tuotteiden tuonti (13. joulukuuta 1999) Thaimaan viranomaiset ovat tiett(cid:228)v(cid:228)sti pyyt(cid:228)neet lupaa tuoda Euroopan unioniin 8000 tonnia tonnikala- fileit(cid:228) siten, ett(cid:228) tullikoodiin 1604. 14. 00 kuuluville tuotteille my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n oma tuontikiinti(cid:246). EU:n tonnikalafileemarkkinoille saadaan aivan riitt(cid:228)v(cid:228)sti raaka-ainetta yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isen tuotannon ja yhteiseen tullietuusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvista Andien liiton j(cid:228)senvaltioista ja AKT-maista per(cid:228)isin olevan tuonnin ansiosta ja tarvittaessa n(cid:228)iden maiden tuontikiinti(cid:246)it(cid:228) voidaan nostaa. Siksi ei ole tarpeen etsi(cid:228) raaka- aineen toimittajia muista maista. Tullikoodiin 1604. 14. 00 kuuluvat my(cid:246)s tonnikalas(cid:228)ilykkeet, joten Thaimaan pyyt(cid:228)m(cid:228)n kiinti(cid:246)n my(cid:246)nt(cid:228)minen vahingoittaisi suuresti EU:n tonnikalafileiden ja s(cid:228)ilykkeiden tuottajia ja yhteiseen tullietuusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvien Andien liiton j(cid:228)senvaltioiden sek(cid:228) AKT-maiden elinkeinoa. Mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) t(cid:228)lle Thaimaan esitt(cid:228)m(cid:228)lle pyynn(cid:246)lle? Milloin komissio esitt(cid:228)(cid:228) todellisia tonnikalafileiden tuotantolukuja ja todellista raaka-ainetarvetta EU:ssa koskevan tutkimuksen, johon se sitoutui yhdess(cid:228) neuvoston kanssa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (14. tammikuuta 2000) Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen tarkoittama Thaimaan viranomaisten pyynt(cid:246) on komission saamien tietojen mukaan l(cid:228)hetetty ammattialaj(cid:228)rjest(cid:246)lle, jossa on j(cid:228)senin(cid:228) Euroopan kalateollisuuden edustajia. Komissio ei voi miss(cid:228)(cid:228)n tapauksessa tehd(cid:228) aloitetta sellaisen asiakirjan perusteella, jota ei ole osoitettu komissiolle. Lis(cid:228)ksi komissio ottaa autonomisten tariffikiinti(cid:246)iden avaamista ja hallintoa koskevaa ehdotusta tehdess(cid:228)(cid:228)n huomioon ainoastaan j(cid:228)senvaltioiden tekem(cid:228)t pyynn(cid:246)t. Parlamentin j(cid:228)senen mainitseman tutkimuksen osalta komissio voi todeta, ett(cid:228) se on sitoutunut toteutta- maan tutkimuksen, joka koskee tonnikalafileiden hankintaa yhteis(cid:246)n markkinoilla lyhyell(cid:228) ja keskipitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Sitoumuksen mukaan tutkimuksen on oltava valmis ennen vuoden 1999 loppua. Komissio toimittaa tutkimuksen neuvostolle asetetussa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa. (2000/C 225 E/095) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2310/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Tonnikalafileiden tuonti EU:hun Thaimaan viranomaiset esittiv(cid:228)t (cid:228)skett(cid:228)in pyynn(cid:246)n, ett(cid:228) EU my(cid:246)nt(cid:228)isi uuden 8000 tonnin tuontikiinti(cid:246)n tullikoodiin 1604. 14. 00 kuuluville tuotteille (tonnikalafileet ja s(cid:228)ilykkeet). EU:n tonnikalafileemarkkinoille saadaan aivan riitt(cid:228)v(cid:228)sti raaka-ainetta yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isen tuotannon ja yhteiseen tullietuusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvista Andien liiton j(cid:228)senvaltioista sek(cid:228) AKT-maista per(cid:228)isin olevan tuonnin ansiosta ja tarvittaessa n(cid:228)iden maiden tuontikiinti(cid:246)it(cid:228) voidaan nostaa. Siksi ei ole tarpeen etsi(cid:228) raaka-aineen toimittajia muista maista. Kuten viime kuukausina on k(cid:228)ynyt selv(cid:228)ksi, sek(cid:228) EU:n ett(cid:228) yhteiseen tullietuusj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228)n kuuluvien Andien liiton j(cid:228)senvaltioiden ja AKT-maiden tuottajat pystyv(cid:228)t toimittamaan tonnikalafileit(cid:228) EU:n jalostusteollisuudelle maailmanmarkkinahintaan, ja siksi on eritt(cid:228)in vaikea ymm(cid:228)rt(cid:228)(cid:228) uuden kiinti(cid:246)n my(cid:246)nt(cid:228)mistarvetta thaimaalaisille tuotteille. Voiko komissio toimittaa (cid:129) luettelon thaimaalaisista yrityksist(cid:228), my(cid:246)nnetyn kiinti(cid:246)n puitteissa; jotka ovat tuoneet tonnikalafileit(cid:228) EU:hun kahden viimeksi C 225 E/96 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 (cid:129) tiedot jokaisen niist(cid:228) EU:hun tuomista m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228); (cid:129) luettelon, josta ilmenev(cid:228)t n(cid:228)it(cid:228) eri(cid:228) ostaneet EU:n yritykset, ja se, miss(cid:228) j(cid:228)senvaltiossa ne toimivat? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (21. tammikuuta 2000) Komissio ei voi toimittaa arvoisan parlamentin j(cid:228)senen pyyt(cid:228)mi(cid:228) tietoja. Kysymys on yksityisten yritysten kaupallista toimintaa koskevista tiedoista, joita j(cid:228)senvaltioiden tulliviranomaiset eiv(cid:228)t ilmoita komissiolle. Komissio toimittaa kysyj(cid:228)lle ja parlamentin sihteerist(cid:246)lle luettelon thaimaalaisista yrityksist(cid:228), joilla on lupa vied(cid:228) kalastustuotteita Euroopan yhteis(cid:246)(cid:246)n. (2000/C 225 E/096) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2315/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Pat Gallagher (UEN) komissiolle (29. marraskuuta 1999) Aihe: Rahallinen apu Malille ja erityisesti Itema-yhti(cid:246)lle Voiko Euroopan komissio ilmoittaa Euroopan parlamentille, kuinka paljon rahallista apua on tarkalleen annettu Malin hallitukselle EU:n tukemien kehitysapuohjelmien ja LomØn yleissopimusten yhteydess(cid:228) viimeksi kuluneen viiden vuoden aikana? Onko varoja osoitettu suoraan tai ep(cid:228)suorasti Itema-yhti(cid:246)lle, jossa Malin hallituksella on huomattava osuus? Poul Nielsonin komission puolesta antama vastaus (21. joulukuuta 1999) Oheisessa taulukossa on eritelty Euroopan kehitysrahastosta (EKR) vuodesta 1986 my(cid:246)nnetty rahoitus. Varoja ei ole my(cid:246)nnetty suoraan eik(cid:228) v(cid:228)lillisesti Itemalle. ja yhteis(cid:246)jen talousarviosta Malille 1. Ohjelma 2. Muut (cid:129) erityiset rakennesopetusvarat (cid:129) Stabex (cid:129) pakolaiset (cid:129) riskip(cid:228)(cid:228)oma (EIP) (cid:129) Sysmin 3. Yhteis(cid:246)jen talousarvio (cid:129) elintarviketurva (cid:129) kansalaisj(cid:228)rjest(cid:246)t (cid:129) kansanvalta ja ihmisoikeudet (cid:129) hajautettu yhteisty(cid:246) (cid:129) trooppiset mets(cid:228)t (cid:129) Aidsin torjunta (cid:129) ECHO LomØ III (1986(cid:129)90) LomØ IV (1991(cid:129)96) LomØ IVa (1997(cid:129)01) 137 158 189 20,3 14,8 9,7 6,7 61,24 0,9 0,7 21,9 7,75 9,1 0,279 0,73 0,80 1,0 29,4 (1) 10 15 0,25 2,65 0,233 0,28 0,07 7,6 4. YHTEENS˜ (1 + 2 + 3) 188,5 262,6 254,4 (1) Uusi, m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lt(cid:228)(cid:228)n 37 miljoonan euron rakennesopetusohjelma on hyv(cid:228)ksymisvaiheessa