title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2258/99 från Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen. Skattediskussioner.

eurovoc_concepts:
intergovernmental conference (EU)
majority voting
tax harmonisation

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/21 (2000/C 280 E/019) SKRIFTLIG FR¯GA E-2258/99 fr(cid:229)n Theresa Villiers (PPE-DE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Skattediskussioner Vilka f(cid:246)r(cid:228)ndringar av skattesystemen i EU anser kommissionen man borde ta upp vid n(cid:228)sta 1. regeringskonferens? 2. Framf(cid:246)r allt: st(cid:246)djer kommissionen inf(cid:246)randet av majoritetsr(cid:246)stning i skattefr(cid:229)gor och, i s(cid:229) fall vilka? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 februari 2000) Kommissionen anser, enligt vad som framg(cid:229)r av det yttrande som antogs den 26 januari 2000 (1), att eftersom beskattning och social trygghet (cid:228)r omr(cid:229)den som (cid:229)terspeglar de nationella lagstiftarnas grund- l(cid:228)ggande inst(cid:228)llning i fr(cid:229)ga om ekonomisk politik, socialpolitik och solidaritet, p(cid:229)verkar dessa i h(cid:246)g grad medborgarnas nationella politiska val, och det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r generellt ber(cid:228)ttigat att ha kvar enh(cid:228)llighetsbesluten p(cid:229) dessa omr(cid:229)den. Kommissionen anser dock att vissa aspekter av dessa b(cid:229)da omr(cid:229)den, som (cid:228)r oupp- l(cid:246)sligen f(cid:246)rbundna med den inre marknadens funktion, b(cid:246)r avg(cid:246)ras genom kvalificerade majoritetsbeslut, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r detta leder till diskriminerande behandling, dubbelbeskattning eller skattefusk. Det b(cid:246)r under- strykas att avsikten inte (cid:228)r att g(cid:229) mot en allm(cid:228)n harmonisering av de nationella systemen, skattebaserna och skattesatserna. Kvalificerade majoritetsbeslut b(cid:246)r dessutom till(cid:228)mpas efter det att lagstiftningen har harmoniserats f(cid:246)r att f(cid:246)renkla och modernisera g(cid:228)llande best(cid:228)mmelser och f(cid:246)r en enhetligare till(cid:228)mpning av dessa best(cid:228)mmelser. Detta g(cid:228)ller s(cid:228)rskilt det gemensamma momssystemet samt r(cid:246)rligheten f(cid:246)r och kontrollen av varor som omfattas av punktskatt. Slutligen (cid:228)r kommissionen fast besluten att bek(cid:228)mpa bedr(cid:228)gerier som har blivit ett allt st(cid:246)rre problem i och med kapitalr(cid:246)relser. Kvalificerade majoritetsbeslut b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r ocks(cid:229) till(cid:228)mpas n(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att f(cid:246)rhindra skatteflykt och skattebedr(cid:228)geri. skattegr(cid:228)nserna liberaliseringen avskaffandet varor och f(cid:246)r av av Kommissionen kommer senare att l(cid:228)gga fram detaljerade f(cid:246)rslag om detta p(cid:229) regeringskonferensen. (1) (cid:148)Anpassning av institutionerna inf(cid:246)r utvidgningen(cid:148) (cid:129) Kommissionens yttrande enligt artikel 48 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen betr(cid:228)ffande utlysande av en konferens mellan f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaternas regeringar i syfte att genomf(cid:246)ra en (cid:228)ndring av f(cid:246)rdragen (cid:129) KOM(2000) 34. (2000/C 280 E/020) SKRIFTLIG FR¯GA E-2260/99 fr(cid:229)n Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Bevarande av milj(cid:246)n och det historiska arvet i Dos Llometes i Valencia (Spanien) I Les Dos Llometes i Massarrojos i Valencia p(cid:229)g(cid:229)r ett byggnadsprojekt som har orsakat klagom(cid:229)l fr(cid:229)n inv(cid:229)nare och organisationer som anser att n(cid:228)mnda projekt utg(cid:246)r ett hot mot bevarandet av milj(cid:246)n och det historiska arvet. (framf(cid:246)r allt milj(cid:246)gruppen (cid:148)Colla Ecologista de Massarrojos(cid:148)) har gjort en De som framf(cid:246)r klagom(cid:229)l anm(cid:228)lan mot byggnadsf(cid:246)retaget (Onofre Miguel) inf(cid:246)r brottm(cid:229)lsdomstolen nr 14 i Valencia. I n(cid:228)mna anm(cid:228)lan f(cid:246)rel(cid:228)ggs domaren en rapport fr(cid:229)n Societat Valenciana d(cid:146)Ornitologia av vilken det framg(cid:229)r att


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2439/99 af Ioannis Souladakis (PSE) til Kommissionen. Beskyttelse af europæiske foretagender i Kosovo.

eurovoc_concepts:
Kosovo
UNO
company law
private sector

formats: html pdf print

text: C 26 E/6 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 26. 1. 2001 I forbindelse med delprogram 7 (vedrłrende udvikling af de menneskelige ressourcer) er der planlagt investeringer p(cid:229) 32,31 mio. € til bygning og forbedring af uddannelsesinstitutioner. Projektstłtten er fordelt p(cid:229) fłlgende m(cid:229)de: Organ Antal projekter Błrnehaver og prim(cid:230)r skoleundervisning Undervisningsministeriet Sekund(cid:230)r skoleundervisning og erhvervsuddannelse Undervisningsministeriet Universiteter Kunstneriske uddannelser Undervisningsudstyr Undervisningsministeriet Undervisningsministeriet Den selvstyrende region 73 30 10 2 13 Der vil blive sendt en detaljeret liste over modtagerne af denne stłtte til det (cid:230)rede parlamentsmedlem og til Parlamentets generalsekretariat. (1) Beslutning K(94) 2586/3. (2001/C 26 E/007) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2439/99 af Ioannis Souladakis (PSE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Beskyttelse af europ(cid:230)iske foretagender i Kosovo Under drłftelsen af mit spłrgsm(cid:229)l til Kommissionen den 16. 11. 1999 (1) om beskyttelse af EU-foretagen- ders interesser i Kosovo (H-0608/99) meddelte kommiss(cid:230)r Patten, at han ikke var i besiddelse af oplysninger om pression og trusler mod europ(cid:230)iske foretagender i Kosovo. For at han kunne supplere sin manglende viden om dette emne, overdrog jeg ham personligt en kopi af korrespondancen herom mellem virksomheden »Mitilinaios« og hr. Kouchner og hr. Dixson. Endvidere anmodede jeg ham om at holde sig underrettet om den nuv(cid:230)rende situation vedrłrende telekommunikationsselskaberne i Kosovo og disses drift, s(cid:229)ledes at han kunne f(cid:229) et fuldst(cid:230)ndigt overblik over de faktiske forhold. En effektiv kommunikation mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen vil bidrage til at beskytte EU(cid:146)s interesser i de tilf(cid:230)lde, hvor disse eventuelt er truet. Og i łjeblikket s(cid:230)ttes de europ(cid:230)iske foretagenders suver(cid:230)ne rettigheder p(cid:229) spil. Det gr(cid:230)ske telekommunikationsselskab (OTE) og det italienske STET International, som har en andel p(cid:229) hhv. 20 % og 29 % i Srbija Telekom, lider tab ved, at der ikke betales afgifter til Srbija Telekom for anvendelsen af telekommunikationsanl(cid:230)ggene i Kosovo, medens UCK med hj(cid:230)lp fra dets tilh(cid:230)ngere, som arbejder bag kulisserne, kr(cid:230)ver, at begge selskaber genetablerer de łdelagte net, inden disse nationaliseres af Albanien, hvilket ville v(cid:230)re en kr(cid:230)nkelse af de internationale aftaler. Den alvorligste overtr(cid:230)delse af loven skete dog fłrst for kort tid siden, hvor en »s(cid:230)rkommission«, hvori deltog repr(cid:230)sentanter fra De Forenede Nationer og Kosovo-albanere, fuldst(cid:230)ndig i strid med loven, overdrog rettighederne inden for mobiltelefoni til det franske selskab Alcatel. Disse rettigheder tilhłrer udelukkende OTE og STET International i henhold til de g(cid:230)ldende internationale aftaler, hvori det fastsl(cid:229)s, at Kosovo henhłrer under det vigtigste operationsomr(cid:229)de for disse to selskaber, der har tilladelse til at eksportere deres udbytte. Kommissionen bedes oplyse, hvorledes den agter at beskytte de europ(cid:230)iske foretagenders legitime rettigheder i Kosovo, som i łjeblikket er truet af illegale net, hvori nu ogs(cid:229) embedsm(cid:230)nd fra De Forenede Nationer begynder at blive involveret, idet de handler i modstrid med de instruktioner, som de har f(cid:229)et p(cid:229)lagt, og som kr(cid:230)ver af dem, at de overholder omr(cid:229)dets retspraksis? (1) Fuldst(cid:230)ndigt referat af młdet den 16. november 1999, s. 60. 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/7 Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (10. marts 2000) Kommissionen takker det (cid:230)rede medlem for igen at henlede dens opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) spłrgsm(cid:229)let om retsbeskyttelse af europ(cid:230)iske virksomheder i Kosovo og for at have tilsendt yderligere materiale om dette fłlsomme emne. Spłrgsm(cid:229)let om beskyttelse af virksomheders juridiske rettigheder i Kosovo hłrer under UNMIK(cid:146)s direkte kompetence (De Forenede Nationers mission i Kosovo) i henhold til Sikkerhedsr(cid:229)dets resolution 1244 (1999). Den komplette sag vedrłrende problemet befinder sig hos UNMIK, som er den eneste instans, der kan frems(cid:230)tte gyldige forslag til de nłdvendige foranstaltninger. (2001/C 26 E/008) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2653/99 af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Malpensa-sagen I henhold til et dekret udstedt af den italienske regering for at imłdeg(cid:229) beskyldningen om, at dens egne dekreter af 5. juli 1996 og 13. oktober 1997, hvorefter samtlige fly skulle overfłres fra Linate til Malpensa, stred mod f(cid:230)llesskabsrettens bestemmelser, skulle Linate beholde 34 % af de europ(cid:230)iske flyankomster og - afgange, indtil der var foretaget en forbedring af tilrejseinfrastrukturerne, og indtil alt arbejde var afsluttet. Kan Kommissionen, idet vi understreger nłdvendigheden af at sikre Linates overlevelse som lufthavn med forbindelse til de 15 medlemsstaters hovedst(cid:230)der, oplyse, om den har kendskab til de gener, der stadig er tale om for brugerne af Malpensa-lufthavnen, hovedsagelig fordi strukturerne stadig er mangelfulde, fordi pendultoget endnu ikke betjener terminal 2, hvilket tvinger passagererne til selv at sl(cid:230)be deres bagage og benytte sig af taxaer eller pendulbusser mellem terminal 1 og 2 (en service, der desuden indstilles p(cid:229) et bestemt tidspunkt af dagen), og fordi der endnu ikke st(cid:229)r tilstr(cid:230)kkelig mange bagagevogne til r(cid:229)dighed? Hvorledes stiller Kommissionen sig til det forhold, at den italienske regering endnu ikke har fremsendt de oplysninger, som Kommissionen havde anmodet om at f(cid:229) forelagt inden den 15. november? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (12. april 2000) Kommissionen har fortsat sin opm(cid:230)rksomhed rettet mod situationen i Malpensa lufthavn, herunder hvad ang(cid:229)r tilrejseinfrastrukturen og infrastrukturen i lufthavnen. Dette spłrgsm(cid:229)l er nemlig t(cid:230)t relateret til problemet om foreneligheden mellem F(cid:230)llesskabets regler og de italienske trafikfordelingsregler for Milanos lufthavnssystem. Kommissionen har flere gange, i 1998 og 1999, med bistand fra specialiserede konsulenter udfłrt grundige undersłgelser om tilstanden af disse infrastrukturer, is(cid:230)r med hensyn til om de er egnede til at klare den trafik, der skal overfłres til Malpensa i henhold til ovenn(cid:230)vnte regler om fordeling af lufttrafikken. P(cid:229) baggrund af disse oplysninger erkl(cid:230)rede Kommissionen i 1998, at en łjeblikkelig anvendelse af de regler, der oprindelig var indfłrt, var uforenelig med F(cid:230)llesskabsretten (1). De italienske myndigheder tog efterfłlgende disse undersłgelsers resultat i betragtning og besluttede at uds(cid:230)tte anvendelsen af reglerne (i oktober 1999 og i december 1999). Is(cid:230)r vedrłrende infrastrukturen i lufthavnen besluttede de italienske myndigheder i oktober 1999 i henhold til de specialiserede konsulenters undersłgelse at udfłre visse arbejder og forbedringer p(cid:229) en r(cid:230)kke omr(cid:229)der (flere gates, ibrugtagning af et Apron Management Control-system, forbedring af kapacite- ten ved bagagekontrol og paskontrol osv. ) I mods(cid:230)tning til, hvad det (cid:230)rede parlamentsmedlem synes at


title: QUESTION ÉCRITE E-2320/99 posée par Freddy Blak (PSE) à la Commission. Lésions liées à l'utilisation de la souris.

eurovoc_concepts: European Agency for Safety and Health at Work

text: C 225 E/98 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Il revient aux autoritØs rØglementaires dans les (cid:201)tats membres d(cid:146)appliquer les principes de la lØgislation communautaire en matiŁre de produits pharmaceutiques et de prendre des dØcisions concrŁtes concernant les autorisations et les restrictions (par exemple, dØlivrance sur prescription mØdicale) pour des produits donnØs. La Commission n(cid:146)envisage aucun modification de cette approche. L(cid:146)application pratique des rŁgles prØcitØes relevant de la compØtence des (cid:201)tats membres, la Commission n(cid:146)est pas en mesure de rØpondre aux questions trŁs prØcises et spØcifiques d(cid:146)un produit donnØ formulØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire. L(cid:146)Honorable Parlementaire peut toutefois prendre connaissance des activitØs du «groupe de travail sur les mØdicaments d(cid:146)herboristerie» de l(cid:146)Agence europØenne pour l(cid:146)Øvaluation des mØdicaments (EMEA) de Londres, qui a ØtØ crØØ afin de favoriser l(cid:146)harmonisation progressive de l(cid:146)Øvaluation de la sØcuritØ et de l(cid:146)efficacitØ des mØdicaments d(cid:146)herboristerie dans la CommunautØ. Les rapports d(cid:146)activitØ de ce groupe de travail peuvent Œtre aisØment consultØs sur le site Internet de l(cid:146)EMEA: http://www. eudra. - org/emea. html. (1) (2) JO 22 du 9. 2. 1965. JO L 243 du 15. 9. 1999. (2000/C 225 E/098) QUESTION (cid:201)CRITE E-2320/99 posØe par Freddy Blak (PSE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: LØsions liØes (cid:224) l(cid:146)utilisation de la souris Les lØsions liØes (cid:224) l(cid:146)utilisation de la souris sont en passe de devenir une prØoccupation essentielle dans le milieu professionnel. Des chercheurs affirment d(cid:146)ailleurs qu(cid:146)elles constitueront (cid:224) l(cid:146)avenir de nouveaux problŁmes majeurs dans ce domaine. Au Danemark, une enquŒte menØe par l(cid:146)arrondissement de ¯rhus concernant les dangers du travail sur Øcran rØvŁle que quatre heures quotidiennes suffisent (cid:224) provoquer des lØsions des poignets et des coudes ainsi que de la nuque et des Øpaules. Toutefois, le groupe (cid:224) risques ne compte pas que des utilisateurs intensifs d(cid:146)ordinateurs. Plus de 50 % des travailleurs sur Øcran interrogØs prØsentaient des problŁmes et la comparaison avec d(cid:146)autres groupes gØnØralement les plus touchØs par les lØsions susmentionnØes montre que le travail sur Øcran prØsente des risques physiques Øquivalents. La Commission a-t-elle connaissance d(cid:146)enquŒtes europØennes semblables concernant l(cid:146)Øtendue des lØsions liØes (cid:224) l(cid:146)utilisation de la souris? L(cid:146)enquŒte danoise montre Øgalement que, malheureusement, la directive europØenne concernant le travail sur Øcran est loin d(cid:146)Œtre respectØe. Seules 36 % des tables de travail ont pu Œtre ajustØes en hauteur et seuls 30 % des employØs ont la possibilitØ de poser l(cid:146)avant-bras lorsqu(cid:146)ils utilisent le clavier ou la souris. La Commission a-t-elle une vue d(cid:146)ensemble de l(cid:146)exØcution de la directive relative au travail sur Øcran dans d(cid:146)autres (cid:201)tats membres? La Commission envisage-t-elle une mise (cid:224) jour de cette directive afin de prendre en considØration, le cas ØchØant, de nouvelles donnØes concernant les lØsions liØes (cid:224) l(cid:146)utilisation de la souris? RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (17 janvier 2000) La directive 90/270/CEE du Conseil, du 29 mai 1990, qui prØvoit les prescriptions minimales de sØcuritØ et de santØ relatives au travail sur des Øquipements (cid:224) Øcran de visualisation (1) a ØtØ transposØe par tous les (cid:201)tats membres. Aux termes de son article 11 paragraphe 3 les (cid:201)tats membres font rapport (cid:224) la Commission tous les quatre ans sur la mise en (cid:156)uvre pratique des dispositions de la directive en indiquant les points de vue des partenaires sociaux. Ces rapports ont permis (cid:224) la Commission d(cid:146)obtenir une vue d(cid:146)ensemble de l(cid:146)exØcution pratique de cette directive. 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/99 Par ailleurs, la Commission a effectuØ en 1997 une Øvaluation des Øtudes scientifiques et avis exprimØs par les milieux intØressØs, en particulier en ce qui concerne le travail avec la souris. D(cid:146)aprŁs les rØsultats de cette Øvaluation, la directive 90/270/CEE couvre suffisamment ces aspects, notamment dans le point 1d) de l(cid:146)annexe qui prescrit une surface de travail de dimensions suffisantes pour permettre, entre autres, une disposition flexible du matØriel accessoire (par exemple la souris) et une position confortable pour les travailleurs. S(cid:146)agissant de l(cid:146)ajustement des tables de travail en hauteur, la directive 90/270/CEE ne contient pas de prescriptions minimales (cid:224) cet Øgard mais plut(cid:244)t Øtablit que le siŁge de travail doit Œtre rØglable en hauteur et que son dossier doit Œtre adaptable en hauteur et en inclinaison. En outre, en vue d(cid:146)Øvaluer les besoins d(cid:146)une Øventuelle action communautaire relative aux facteurs de risque pour les troubles des membres supØrieurs, les informations collectØes (cid:224) ce sujet par l(cid:146)Agence europØenne pour la sØcuritØ et la santØ au travail ont ØtØ transmises, pour avis, au comitØ consultatif pour la sØcuritØ, l(cid:146)hygiŁne et protection de la santØ sur le lieu du travail. Une fois l(cid:146)avis rendu par le comitØ, la Commission prendra les initiatives qui s(cid:146)imposeront. (1) JO L 156 du 21. 6. 1990. (2000/C 225 E/099) QUESTION (cid:201)CRITE E-2321/99 posØe par Michl Ebner (PPE-DE) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Service europØen civil et de solidaritØ ConsidØrant que dans la plupart des (cid:201)tats membres, le service militaire a ØtØ aboli ou, qu(cid:146)(cid:224) tout le moins, un dØbat sur la rØforme du service militaire obligatoire est menØ et que le Parlement europØen a d(cid:146)ores et dØj(cid:224) adoptØ, le 22 septembre 1995, une rØsolution sur la crØation d(cid:146)un service civil europØen, dans laquelle il demande (cid:224) la Commission de prØsenter une proposition ad hoc, la Commission peut-elle indiquer si elle envisage de prendre des initiatives et des mesures pour crØer un service civil et de solidaritØ de trois (cid:224) quatre mois, qui s(cid:146)appliquera (cid:224) ØgalitØ de conditions tant aux hommes qu(cid:146)aux femmes? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (28 janvier 2000) Un programme de service civil et de solidaritØ europØen a ØtØ mis sur pied par la dØcision no 1686/98/CE du Parlement europØen et du Conseil du 20 juillet 1998 Øtablissant le programme d(cid:146)action communautaire «Service volontaire europØen pour les jeunes» (1). Le programme poursuit les objectifs suivants (article 1er): (. ) II est destinØ, dans le respect de l(cid:146)ØgalitØ des chances entre hommes et femmes, (cid:224) stimuler la mobilitØ et la solidaritØ des jeunes dans le cadre d(cid:146)une citoyennetØ active, (cid:224) favoriser une expØrience d(cid:146)Øducation informelle dans plusieurs secteurs d(cid:146)activitØ et (cid:224) permettre aux jeunes d(cid:146)acquØrir cette expØrience, qui pourra Œtre un des fondements de leur orientation future, (cid:224) favoriser, par leur participation (cid:224) des activitØs transnationales d(cid:146)utilitØ collective, leur contribution active au service des idØaux de dØmocratie, de tolØrance et de solidaritØ dans le contexte de la construction europØenne et (cid:224) la coopØration entre la CommunautØ europØenne et les pays tiers. il convient de souligner que le service volontaire europØen ne se substitue pas au service Toutefois, militaire ou aux services alternatifs qui, en vertu du principe de subsidiaritØ, relŁvent de la compØtence des (cid:201)tats membres. Sur ce point, le considØrant 21 dispose ce qui suit: considØrant que les activitØs de service volontaire europØen ne se substituent pas au service militaire, aux formules de services alternatifs prØvues notamment pour l(cid:146)objection de conscience et au service civil obligatoire qui existent dans plusieurs (cid:201)tats membres ((cid:133)). Les activitØs de service volontaire europØen se poursuivront dŁs 2000 dans le cadre du programme d(cid:146)action communautaire «Jeunesse» (2), en cours de nØgociation


title: QUESTION ÉCRITE E-2394/99 posée par Raffaele Costa (PPE-DE) au Conseil. Tunnel du col de Tende.

eurovoc_concepts:
Piedmont
Provence-Alpes-Côte d'Azur
common transport policy
competence of the Member States
engineering structure
road safety

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/39 Le Conseil va-t-il ouvrir une enquŒte sur l(cid:146)utilisation d(cid:146)ogives d(cid:146)obus allemands lors d(cid:146)une attaque 6. chimique en Turquie Øtant donnØ que ce matØriel a ØtØ fourni par un (cid:201)tat membre de l(cid:146)Union europØenne et qu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)une action d(cid:146)un (cid:201)tat candidat (cid:224) l(cid:146)adhØsion qui va (cid:224) l(cid:146)encontre de la convention des Nations unies sur les armes chimiques? Dans la nØgative, pourquoi? RØponse (13 mars 2000) Tous les (cid:201)tats membres de l(cid:146)UE sont parties (cid:224) la Convention sur l(cid:146)interdiction de la mise au point, de la fabrication, du stockage et de l(cid:146)emploi des armes chimiques et sur leur destruction (convention sur les armes chimiques). L(cid:146)article Ier de cette convention prØvoit, parmi d(cid:146)autres obligations d(cid:146)ordre gØnØral, que chaque (cid:201)tat partie «s(cid:146)engage (cid:224) ne jamais, en aucune circonstance,. mettre au point, fabriquer, acquØrir d(cid:146)une autre maniŁre, stocker ou conserver d(cid:146)armes chimiques, ou transfØrer, directement ou indirectement, d(cid:146)armes chimiques (cid:224) qui que ce soit», ni. «aider, encourager ou inciter quiconque, de quelque maniŁre que ce soit, (cid:224) entreprendre quelque activitØ que ce soit qui est interdite (cid:224) un (cid:201)tat partie en vertu de la prØsente Convention». L(cid:146)Organisation pour l(cid:146)interdiction des armes chimiques (OIAC) veille (cid:224) la mise en (cid:156)uvre des dispositions de cette convention, y compris celles qui visent la vØrification internationale du respect de cet instrument. Les (cid:201)tats parties (cid:224) la convention sur les armes chimiques sont tous membres de l(cid:146)OIAC. Les sources auxquelles l(cid:146)Honorable Parlementaire se rØfŁre, n(cid:146)ont pas ØtØ portØes (cid:224) la connaissance du Conseil. (2000/C 280 E/037) QUESTION (cid:201)CRITE E-2394/99 posØe par Raffaele Costa (PPE-DE) au Conseil (13 dØcembre 1999) Objet: Tunnel du col de Tende (cid:129) ConsidØrant que le tunnel du col de Tende constitue le seul passage alpin reliant le sud du PiØmont et la France, (cid:129) considØrant que, au cours de la derniŁre dØcennie, le tunnel a ØtØ bloquØ (cid:224) plusieurs reprises (cid:224) cause d(cid:146)Øboulements ou de risques d(cid:146)Øboulement, principalement dus (cid:224) l(cid:146)affaissement de la calotte, dØsormais usØe et soumise (cid:224) des pressions, (cid:129) considØrant que, en consØquence, le trafic a ØtØ ralenti et rendu difficile, voire arrŒtØ pendant de longues pØriodes, (cid:129) considØrant qu(cid:146)il semble difficile de rØ-amØnager cet ouvrage, qui date de 1876, pour qu(cid:146)il fonctionne de maniŁre normale et utile, (cid:129) considØrant que le tunnel lui-mŒme est situØ (cid:224) une altitude considØrable et prØsente des risques trŁs sØrieux pour la circulation routiŁre et pour l(cid:146)Øvacuation des personnes en cas d(cid:146)accident, (cid:129) considØrant que, pour accØder au tunnel, on est contraint d(cid:146)emprunter des itinØraires difficiles (cid:129) en particulier pour les vØhicules lourds (cid:129) comportant des passages en haute altitude, (cid:129) considØrant que les nombreuses hypothŁses de travail ØlaborØes pour mettre au point des projets de liaison plus rapide (cid:129) dans la rØgion (cid:129) entre la France et l(cid:146)Italie ont subi des retards et des arrŒts, parfois de plusieurs mois, sans que des progrŁs rØels aient ØtØ accomplis, le Conseil pourrait-il donner son avis et indiquer ses intentions quant (cid:224) l(cid:146)avenir du tunnel de Tende et/ou de la liaison routiŁre concernØe (nouveau tunnel (cid:129) et (cid:224) quelle altitude (cid:129) ou rØ-amØnagement du tunnel existant) et, de maniŁre plus gØnØrale, quant aux liaisons routiŁres sur l(cid:146)axe joignant la France et le sud du PiØmont, en Italie? C 280 E/40 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 RØponse (13 mars 2000) (cid:192) la lumiŁre des rØcents accidents intervenus dans le tunnel du Tauern et sous le Mont-Blanc, le Conseil a dØlibØrØ des problŁmes posØs par les transports dans les Alpes. Il a prØconisØ que des mesures opØrationnelles prØventives soient envisagØes au niveau europØen, visant (cid:224) donner davantage de sØcuritØ aux citoyens qui voyagent en Europe. Ainsi, le Conseil a invitØ la Commission (cid:224) lui soumettre des propositions pour qu(cid:146)il puisse Øtablir des recommandations visant (cid:224) amØliorer la sØcuritØ dans les tunnels et (cid:224) poursuivre le dØveloppement, (cid:224) l(cid:146)Øchelle europØenne, de normes de sØcuritØ ØlevØes et uniformes. Concernant la question spØcifique posØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire, il n(cid:146)appartient toutefois pas au Conseil de se prononcer sur une situation qui relŁve de la responsabilitØ des autoritØs nationales. Le Conseil reste en attente des propositions de la Commission. (2000/C 280 E/038) QUESTION (cid:201)CRITE E-2397/99 posØe par Roberta Angelilli (UEN) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Infrastructures routiŁres dans la ville de Carrare Dans la ville de Carrare (rØgion de Toscane, en Italie), le secteur Øconomique le plus important est celui du travail du marbre, qui emploie plus de 10 000 personnes. La circulation de poids lourds transportant le marbre a ØtØ rØcemment dØsignØe comme un problŁme local urgent, parce qu(cid:146)il est (cid:224) l(cid:146)origine d(cid:146)une dØgradation considØrable de la qualitØ de la vie (cid:224) l(cid:146)intØrieur de cette ville. La solution pourrait consister (cid:224) construire (cid:224) l(cid:146)est de la ville une route d(cid:146)environ cinq kilomŁtres, nØcessitant un investissement de 75 milliards de lires, ce qui permettrait de rØduire de moitiØ la durØe de transport du marbre, d(cid:146)allØger la circulation urbaine, de crØer un axe interrØgional et de relier celui-ci (cid:224) l(cid:146)axe europØen qui va de la mer TyrrhØnienne au col du Brenner. L(cid:146)enclavement de cette zone pourrait Œtre dØfinitivement surmontØ par la construction de quinze kilomŁtres d(cid:146)autoroute reliant la Lunigiana orientale (cid:224) la c(cid:244)te. La Commission pourrait-elle dire s(cid:146)il existe des instruments financiers spØcifiques pour la rØalisation d(cid:146)un tel ouvrage d(cid:146)infrastructure? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (21 janvier 2000) Les fonds structurels peuvent financer des projets d(cid:146)infrastructure tel que celui mentionnØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire, pour autant qu(cid:146)ils soient situØs dans une zone Øligible. (cid:192) cet Øgard, en ce qui concerne l(cid:146)objectif 2, la Commission attend la proposition rØvisØe des autoritØs italiennes conforme aux dispositions rØglementaires en vigueur pour la prochaine pØriode de programma- tion 2000-2006 (1). (1) JO L 161 du 26. 6. 1999


title: Kommissionens direktiv 1999/97/EG av den 13 december 1999 om ändring av rådets direktiv 95/21/EG om tillämpning av internationella normer för säkerhet på fartyg, förhindrande av förorening samt boende- och arbetsförhållanden ombord på fartyg som anlöper gemenskapens hamnar och framförs i medlemsstaternas territorialvatten (hamnstatskontroll) (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
harbour installation
international standard
maritime safety
maritime transport
prevention of pollution
working conditions

text: 23. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 331/67 KOMMISSIONENS DIREKTIV 1999/97/EG av den 13 december 1999 om ändring av rådets direktiv 95/21/EG om tillämpning av internationella normer för säkerhet på fartyg, förhindrande av förorening samt boende- och arbetsförhållanden ombord på fartyg som anlöper gemenskapens hamnar och framförs i medlemsstaternas territorialvatten (hamnstats- kontroll) (Text av betydelse för EES) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV hamnar genom, när så är lämpligt, ändringar av den nationella lagstiftningen om dataskydd. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 95/21/EG av den 19 juni 1995 om tillämpning av internationella normer för säkerhet på fartyg, förhindrande av förorening samt boende- och arbetsför- hållanden ombord på fartyg som anlöper gemenskapens hamnar och framförs territorialvatten (hamnstatskontroll) (1), senast ändrat genom direktiv 98/42/ EG (2), särskilt artikel 19 i detta, och i medlemsstaternas av följande skäl: 1. 2. 3. 4. 5. Det är nödvändigt att ta hänsyn till ändringar som trätt i kraft till konventioner, protokoll, koder och resolutioner från Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), samt framsteg inom ramen för Parisavtalet. Offentliggörande av information om fartyg som kvarhål- lits i gemenskapens hamnar i enlighet med direktiv 95/ 21/EG kan motivera ägarna att frivilligt rätta till brister och kan förbättra säkerhetstänkandet inom sjöfartsin- dustrin. För detta ändamål bör den förteckning som skall offent- liggöras utvidgas, främst i syfte att omfatta mer ingående uppgifter om det berörda fartyget, dess kvarhållande och vidtagna åtgärder samt information om fartyg som vägrats tillträde till gemenskapens hamnar. Det bör avgränsas på ett tydligare sätt när de brister som kan leda till kvarhållande av fartyg faller inom klassificerings- sällskapens bör ansvarsområde. Åtgärdens förstärkas genom att informationen offentliggörs oftare, varje månad. effekt Ökad öppenhet vad gäller uppgifter om inspektioner av fartyg utgör en nödvändig och viktig del av att förbättra kvaliteten inom sjöfarten både inom gemenskapen och i hela världen. Metoderna för att göra sådan information snabbt tillgänglig i större utsträckning bör fastställas genom samarbete mellan medlemsstaterna och kommis- sionen. Medlemsstaterna bör vidta alla nödvändiga åtgärder för att avlägsna alla rättsliga hinder för offentliggörande av förteckningen över de fartyg som inspekterats, hållits kvar eller vägrats tillträde till någon av gemenskapens 6. 7. 8. Den samlade prioritetsfaktor som avses i del II i bilaga I till direktiv 95/21/EG måste förbättras mot bakgrund av den erfarenhet som vunnits vid dess genomförande. Värdet för prioritetsfaktorn kan komma att justeras ofta inom ramen för Parisavtalet och därefter införlivas i informationssystemet Sirenac. Det räcker att kontrollera i Sirenac-databasen för att få reda på värdet för ett fartygs prioritetsfaktor. Följaktligen verkar det onödigt att införliva detta värde i direktiv 95/21/EG. Den förteckning över certifikat och dokument som åter- finns i bilaga II till direktiv 95/21/EG bör ändras med hänsyn till de ändringar av internationell lagstiftning som har trätt i kraft. De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som har upprättats i enlighet med artikel 12 i rådets direktiv 93/75/EEG (3), ändrat genom kommissionens direktiv 98/ senast 74/EG (4). HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Direktiv 95/21/EG ändras på följande sätt: 1. Artikel 2 skall ändras på följande sätt: a) I artikel 2. 1 skall orden ”som är i kraft den 1 juli 1998” ersättas med ”som är i kraft den 1 juli 1999”. b) I artikel 2. 2 skall orden ”i den lydelse som detta har den 14 januari 1998” ersättas med ”i den lydelse som detta har den 1 juli 1999”. 2. Artikel 15 skall ersättas med följande: ”Artikel 15 Offentliggörande av information 1. Den behöriga myndigheten i varje medlemsstat skall vidta de åtgärder som är nödvändiga för att säkerställa att de uppgifter som anges i del I i bilaga VIII om de fartyg som hållits kvar i eller är föremål för vägrat tillträde till en hamn i denna medlemsstat den föregående månaden offentliggörs åtminstone en gång i månaden. (1) EGT L 157, 7. 7. 1995, s. 1. (2) EGT L 184, 27. 6. 1998, s. 40. (3) EGT L 247, 5. 10. 1993, s. 19. (4) EGT L 276, 13. 10. 1998, s. 7. L 331/68 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 12. 1999 De uppgifter som finns att tillgå i informationssys- 2. temet Sirenac om fartyg som inspekterats i hamnar i medlemsstaterna och som avses i delarna I och II i bilaga VIII skall offentliggöras med hjälp av lämplig teknik så snart som möjligt efter det att inspektionen slutförts eller kvarhål- landet hävts. 3. Medlemsstaterna och kommission skall samarbeta för att fastställa den lämpliga teknik som avses i artikel 15. 2. Där detta är 4. Sirenac ändras för att genomföra ovannämnda krav. ” informationssystemet lämpligt skall 3. Bilaga I skall ändras enligt bilagan till detta direktiv. 4. Bilaga II skall ändras på följande sätt: a) Den sjunde strecksatsen i punkt 2 skall ersättas med följande: ”— Dispenscertifikat, inklusive, om så är lämpligt, last- förteckningen” b) Följande skall införas efter punkt 28: ”29. Avfallshanteringsplan och avfallsdagbok. 30. Beslutsstödsystem för befälhavare på passagerar- fartyg. 31. Samarbetsplan vad gäller räddningstjänster för passagerarfartyg som går i reguljärtrafik. 32. Förteckning över driftbegränsningar för passagerar- fartyg. 33. Bulklastfartygsbok. 34. Lastnings- och lossningsplan för bulklastfartyg. ” 5. En ny bilaga VIII skall läggas till enligt bilagan till detta direktiv. Artikel 2 1. Medlemssterna skall anta de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv senast 12 månader efter att detta direktiv antagits. De skall genast under- rätta kommissionen om detta. När en medlemsstat antar dessa bestämmelser skall dessa inne- hålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen skall göras skall varje medlemsstat själv utfärda. 2. Medlemsstaterna till kommissionen överlämna texterna till bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv. skall Artikel 3 Detta direktiv träder i kraft den sjunde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 4 Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna. Utfärdat i Bryssel den 13 december 1999. På kommissionens vägnar Loyola DE PALACIO Vice ordförande 23. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 331/69 1. Bilaga I skall ändras enligt följande: a) I del I, punkt 6 skall orden ”eller dragits tillbaka” infogas efter ordet ”avstängts”. BILAGA b) Del II skall ersättas med följande: ”II. Samlad prioritetsfaktor Följande fartyg skall prioriteras för inspektion: 1. Fartyg som anlöper en hamn i en medlemsstat för första gången eller efter en frånvaro på tolv månader eller mer. När medlemsstaterna tillämpar dessa kriterier skall de även ta hänsyn till de inspektioner som har utförts av MOU:s medlemmar. Om lämpliga uppgifter för detta ändamål saknas skall medlemsstaterna förlita sig på tillgängliga uppgifter i Sirenac och inspektera de fartyg som inte har registrerats i Sirenac- databasen efter systemets ikraftträdande den 1 januari 1993. 2. Fartyg som inte har inspekterats av någon medlemsstat under de senaste sex månaderna. 3. Fartyg vars lagstadgade certifikat med avseende på fartygets konstruktion och utrustning, utfärdade i enlighet med konventionerna, samt klassificeringscertifikaten har utfärdats av en organisation som inte är erkänd enligt bestämmelserna i rådets direktiv 94/57/EG av den 22 november 1994 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (EGT L 319, 12. 12. 1994, s. 20). 4. Fartyg flaggade i en stat som, i den kontinuerliga treårsgenomsnittstabellen publicerad i den årliga MOU-rapporten, visar fler kvarhållanden och förseningar än genomsnittet. 5. Fartyg som har tillåtits att lämna en medlemsstats hamn på vissa villkor, t. ex. följande: a) För varje brist som skall rättas till före avresan. b) För varje brist som skall rättas till i nästa hamn. c) För varje brist som skall rättas till inom 14 dagar. d) För varje brist för vilka andra villkor har angivits. Om åtgärder har vidtagits med avseende på fartyget och samtliga brister har rättats till, skall detta beaktas. 6. Fartyg som under en tidigare inspektion har uppvisat brister. Värdet bestäms av antal brister. 7. Fartyg som har kvarhållits i en tidigare hamn 8. Fartyg flaggade i en stat som inte har ratificerat samtliga relevanta internationella konventioner som anges i artikel 2 i detta direktiv. 9. Fartyg flaggade i en stat med en bristkonsekvens över genomsnittet. 10. Fartyg med klassrelaterade brister över genomsnittet. 11. Fartyg som tillhör en kategori för vilken beslut om utökad inspektion har fattats (i enlighet med artikel 7 i detta direktiv). 12. Övriga fartyg som är äldre än 13 år. När den behöriga myndigheten fastställer hur fartygen i ovan nämnda förteckning skall prioriteras, skall den ta hänsyn till den ordning som anges av den samlade prioritetsfaktorn i informationssystemet Sirenac. En högre prioritetsfaktor indikerar en högre prioritering. Prioritetsfaktorn är summan av tillämpliga prioritetsfaktorers värden, enligt definitionen inom ramen för MOU. Punkterna 5, 6 och 7 skall endast tillämpas för inspektioner som utförts under de senaste tolv månaderna. Den samlade prioritetsfaktorn får inte var mindre än summan av punkterna 3, 4, 8, 9, 10, 11 och 12. Om kommissionen inom tre månader efter det att nya värden för prioritetsfaktorer införts inom ramen för MOU anser att dessa värden är olämpliga, kan kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 19 i direktiv 95/21/EG besluta att värdena inte skall gälla för tillämpningen av detta direktiv. ” 2. En ny bilaga VIII skall läggas till enligt följande: ”BILAGA VII Offentliggörande av uppgifter vad gäller kvarhållanden och inspektioner I hamnar i medlemsstaterna (enligt artikel 15) I. Den offentliggjorda informationen skall enligt artikel 15. 1 innehålla följande: L 331/70 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 12. 1999 — Fartygets namn. — IMO-nummer. — Typ av fartyg. — Tonnage (bruttotonnage). — Byggnadsår. — Fartygets ägare eller den som är ansvarig för fartygstransporten, namn och adress. — Flaggstat. — När tillämpligt, klassificeringssällskap som för detta fartyg har utfärdat klassificeringscertifikat. — Klassificeringssällskap, eller andra organisationer som för flaggstatens räkning för detta fartyg har utfärdat certifikat enligt konventionerna, inbegripet vilka certifikat det gäller. — Antal kvarhållanden under de föregående 24 månaderna. — Land och hamn för kvarhållandet. — Dag då kvarhållandet hävdes. — Kvarhållandets varaktighet, i dagar. — Antal konstaterade brister samt en klar och tydlig motivering för kvarhållandet. — Tidpunkten för när fartyget blivit föremål för vägrat tillträde till någon av gemenskapens hamnar samt en klar och tydlig motivering för denna åtgärd. — Angivelse av huruvida klassificeringssällskap eller andra privata organ som utförde den relevanta undersök- ningen ansvarat för de brister som ensamma eller tillsammans med andra brister ledde till ett kvarhållande. — Beskrivning av de åtgärder som vidtagits i det fall ett fartyg tillåtits anlöpa närmaste reparationsvarv eller vägrats tillträde till någon hamn i gemenskapen. II. Informationen om de fartyg som inspekterats, som offentliggörs i enlighet med artikel 15. 2, skall omfatta följande: — Fartygets namn. — IMO-nummer. — Typ av fartyg. — Tonnage (bruttotonnage). — Byggnadsår. — Fartygets ägare eller den som är ansvarig för fartygstransporten, namn och adress. — Flaggstat. — När tillämpligt, klassificeringssällskap som för detta fartyg har utfärdat klassificeringscertifikat. — Klassificeringssällskap, eller andra organisationer som för flaggstatens räkning för detta fartyg har utfärdat certifikat enligt konventionerna, inbegripet vilka certifikat det gäller. — Land, hamn och inspektionsdatum. — Antal brister, uppdelat i kategorier. ”


title: PERGUNTA ESCRITA E-2309/99 apresentada por Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) à Comissão. Importação de produtos compreendidos no código 1604.14.00 da pauta aduaneira comum.

eurovoc_concepts:
ACP countries
Andean Community countries
EU market
Thailand
cannery
fishery product
fishing industry
import (EU)
international trade
market research
sea fish
tariff quota

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/95 (2000/C 225 E/094) PERGUNTA ESCRITA E-2309/99 apresentada por Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Importa(cid:231)ªo de produtos compreendidos no c(cid:243)digo 1604. 14. 00 da pauta aduaneira comum Tendo tido conhecimento da existŒncia de um pedido das autoridades tailandesas para exportar 8. 000 tone- ladas de lombos de atum para a Uniªo Europeia, mediante a abertura de um contingente aut(cid:243)nomo de produtos compreendidos no c(cid:243)digo 1604. 14. 00 da pauta aduaneira comum; considerando que o mercado comunitÆrio de lombos de atum estÆ suficientemente abastecido, tendo em conta a produ(cid:231)ªo interna comunitÆria e as importa(cid:231)ıes provenientes dos pa(cid:237)ses SPG-Pacto Andino e ACP; considerando que, em caso de necessidade, os contingentes destas proveniŒncias podem ser aumentados, pelo que nªo se afigura necessÆrio procurar abastecimento noutros pa(cid:237)ses, e que, alØm disso, o c(cid:243)digo 1604. 14. 00 inclui as conservas de atum, o que leva a considerar que a abertura do contingente solicitado pela Tail(cid:226)ndia implicaria um grave preju(cid:237)zo para as indœstrias comunitÆrias produtoras de lombos e conservas de atum, bem como para as indœstrias dos pa(cid:237)ses SPG-Pacto Andino e ACP; Pode a Comissªo indicar como tenciona reagir ao pedido das autoridades tailandesas? Quando tenciona apresentar o estudo, que se comprometeu a realizar perante o Conselho, sobre os dados reais da produ(cid:231)ªo comunitÆria de lombos de atum e as necessidades reais de abastecimento? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (14 de Janeiro de 2000) O pedido das autoridades tailandesas a que se refere o Senhor Deputado foi enviado, de acordo com as informa(cid:231)ıes recebidas pela Comissªo, a uma associa(cid:231)ªo profissional que reœne as indœstrias europeias do pescado. A Comissªo nªo pode, em caso algum, tomar uma iniciativa com base num documento que nªo lhe foi dirigido. AlØm disso, aquando do estabelecimento da sua proposta relativa (cid:224) abertura e gestªo de contingentes pautais aut(cid:243)nomos, a Comissªo considera exclusivamente os pedidos que lhe sªo dirigidos pelos Estados- -membros. Como mencionado pelo Senhor Deputado, a Comissªo comprometeu-se a efectuar um estudo sobre o abastecimento do mercado comunitÆrio em lombos de atum a curto e mØdio prazo. O compromisso assumido pela Comissªo especificava que o estudo devia ser completado antes do final de 1999. A Comissªo transmitirÆ o referido estudo ao Conselho nos prazos fixados. (2000/C 225 E/095) PERGUNTA ESCRITA E-2310/99 apresentada por Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Exporta(cid:231)ıes de lombos de atum para a UE (13 de Dezembro de 1999) Tendo em conta o pedido das autoridades tailandesas para que a Uniªo Europeia abra um novo contingente de importa(cid:231)ªo de 8. 000 toneladas para produtos compreendidos no c(cid:243)digo 1604. 14. 00 da pauta aduaneira comum (lombos e conservas de atum); considerando que o mercado comunitÆrio de lombos de atum estÆ suficientemente abastecido, tendo em conta a produ(cid:231)ªo interna comunitÆria e as importa(cid:231)ıes provenientes dos pa(cid:237)ses SPG-Pacto Andino e ACP; considerando que, em caso de necessidade, os contingentes destas proveniŒncias podem ser aumentados, pelo que nªo se afigura necessÆrio procurar abastecimento noutros pa(cid:237)ses, e que, tal como ficou demonstrado nos œltimos meses, tanto as indœstrias comunitÆrias como, eventualmente, as indœstrias pertencentes a pa(cid:237)ses SPG podem fornecer lombos de atum (cid:224)s indœstrias de transforma(cid:231)ªo comunitÆrias a pre(cid:231)os de mercado internacional, pelo que dificilmente se entende a necessidade de abrir este novo contingente para as produ(cid:231)ıes tailandesas; Pode a Comissªo fornecer: (cid:129) a lista das empresas tailandesas que exportaram lombos de atum para a UE no (cid:226)mbito dos œltimos contingentes abertos,


title: QUESTION ÉCRITE E-2312/99 posée par Esko Seppänen (GUE/NGL) à la Commission. Catastrophe écologique dans la rivière Kymijoki.

eurovoc_concepts:
Finland
dangerous substance
inland waterway
pollution of waterways
transport policy

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/145 Est-il aussi exact qu(cid:146)aucun rØgime fiscal susceptible de fausser la concurrence n(cid:146)a ØtØ dØcelØ dans les grands (cid:201)tats membres que sont l(cid:146)Allemagne, la France, l(cid:146)Italie et le Royaume-Uni? La Commission ne trouve-t-elle pas cette constatation Øtrange et quelles en sont les raisons? Quel jugement la Commission porte-t-elle sur ce rapport de fonctionnaires et quand prØsentera-t-elle son apprØciation politique de la question? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (20 dØcembre 1999) Le groupe «code de conduite» (fiscalitØ des entreprises) a ØtØ crØØ par le Conseil Ecofin le 9 mars 1998. D(cid:146)un commun accord, Mme Dawn Primarolo, trØsorier-payeur gØnØral du Royaume-Uni, a ØtØ dØsignØe (cid:224) la prØsidence de ce groupe pour une pØriode de deux ans. Le groupe a eu pour t(cid:226)che principale d(cid:146)Øvaluer les mesures fiscales qui pourraient relever du code de conduite dØfini dans le domaine de la fiscalitØ des entreprises et adoptØ par le Conseil et par les reprØsentants des gouvernements des (cid:201)tats membres le 1er dØcembre 1997. Ce code porte sur les mesures fiscales qui ont ou pourraient avoir une incidence significative sur la localisation de l(cid:146)activitØ Øconomique dans la CommunautØ, et tous les (cid:201)tats membres ont eu la possibilitØ d(cid:146)examiner et de commenter les rØgimes fiscaux des autres (cid:201)tats membres qui pourraient Œtre visØs par ce code. Les diffØrents (cid:201)tats membres et la Commission sont reprØsentØs (cid:224) haut niveau dans ce groupe, qui a prØsentØ son rapport final lors du Conseil Ecofin du 29 novembre 1999. Le Conseil a convenu que les travaux du groupe seraient confidentiels et il serait inopportun que la Commission se livre (cid:224) des commentaires sur des ØlØments de ce rapport ou sur certains aspects particuliers du travail de ce groupe du Conseil. (2000/C 219 E/182) QUESTION (cid:201)CRITE E-2312/99 posØe par Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Catastrophe Øcologique dans la riviŁre Kymijoki (13 dØcembre 1999) Selon une Øtude menØe par le Centre finlandais pour l(cid:146)environnement, le lit de la riviŁre Kymijoki, quatriŁme riviŁre de Finlande, comporte 16 (cid:224) 21 kilos de dioxines et de furannes. Les teneurs en composØs de PCDF sont au moins dix fois supØrieures aux limites autorisØes. Les dioxines et les furannes Øtant cancØrogŁnes, leur pØnØtration dans la cha(cid:238)ne alimentaire prØsente un risque particulier. Ces substances ont notamment un effet sur les noyaux des cellules, oø elles peuvent induire des modifications du gØnotype. La Finlande projette la canalisation de la riviŁre Kymijoki. Or, les dragages nØcessaires (cid:224) cette canalisation et l(cid:146)Øventuel trafic fluvial (cid:224) venir provoqueraient la mise en mouvement des sØdiments. Il s(cid:146)ensuivrait un Øcoulement des dioxines et des furannes jusqu(cid:146)au golfe de Finlande qui mettrait probablement en pØril l(cid:146)ØcosystŁme de l(cid:146)ensemble de la mer Baltique. La Commission est-elle informØe de ce problŁme et, si tel est le cas, que peut-elle faire en vertu des traitØs fondateurs pour Øviter une catastrophe Øcologique? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (13 janvier 2000) La Commission a ØtØ informØe de la prØsence comparativement ØlevØe de dioxine dans les sØdiments de la mer Baltique. C(cid:146)est pourquoi il n(cid:146)est pas surprenant que les sØdiments des affluents de la mer Baltique prØsentent Øgalement des taux de dioxine supØrieurs (cid:224) la moyenne. La Commission n(cid:146)est pas au courant de la situation particuliŁre du fleuve Kymijoki, ni de la teneur en dioxine des sØdiments de cette riviŁre. C 219 E/146 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 Afin de pouvoir comparer les niveaux de pollution enregistrØs dans le Kymijoki (cid:224) la situation d(cid:146)autres riviŁres, la Commission aurait besoin de plus amples informations quant (cid:224) la maniŁre dont ces rØsultats ont ØtØ obtenus. De mŒme, il serait particuliŁrement intØressant de disposer d(cid:146)informations concernant la concentration des diffØrents ØlØments congØnŁres et de la profondeur (cid:224) laquelle les analyses ont ØtØ effectuØes; il conviendrait Øgalement de savoir si les rØsultats ont ØtØ obtenus conformØment (cid:224) l(cid:146)approche dØfinie par le Centre des sciences c(cid:244)tiŁres et marines (CCMS, Centre for Coastal and Mar(cid:237)ne Sciences) de l(cid:146)OTAN. (cid:201)tant donnØ l(cid:146)absence d(cid:146)informations plus dØtaillØes, il est difficile d(cid:146)Øvaluer la situation (cid:224) ce stade. DŁs lors, la Commission saurait grØ (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire de bien vouloir lui fournir des informations plus dØtaillØes. En principe, ce type d(cid:146)ØvØnement ne relŁve pas du droit communautaire de l(cid:146)environnement, c(cid:146)est pourquoi les possibilitØs de rØaction au niveau communautaire sont limitØes. (2000/C 219 E/183) QUESTION (cid:201)CRITE P-2316/99 posØe par Niall Andrews (UEN) (cid:224) la Commission (29 novembre 1999) Objet: Non-paiement, par une entreprise malienne, d(cid:146)un montant contractuel dß (cid:224) Cormer Machinery International Ltd, entreprise irlandaise Une entreprise irlandaise, Cormer Machinery International Ltd, a conclu un contrat avec Itema, entreprise malienne (cid:224) financement public, pour fournir et installer des Øquipements textiles d(cid:146)occasion. Le prix contractuel s(cid:146)Ølevait (cid:224) 2,5 millions de dollars et un acompte initial de 850 000 dollars fut accordØ par le ministŁre malien des finances et re(cid:231)u par l(cid:146)entreprise irlandaise en 1996. Le montant restant de 1,65 millions de dollars n(cid:146)a toujours pas ØtØ payØ par Itema (cid:224) Cormer Machinery International Ltd. De nombreuses discussions ont eu lieu sur cette question entre l(cid:146)entreprise irlandaise concernØe et la direction gØnØrale du dØveloppement de la Commission, et des pourparlers officieux ont ØtØ menØs dans le cadre de l(cid:146)AssemblØe paritaire ACP-UE. Le membre de la Commission chargØ du dØveloppement voudrait-il demander (cid:224) rencontrer d(cid:146)urgence le reprØsentant malien auprŁs de l(cid:146)Union europØenne pour savoir pourquoi les montants que l(cid:146)entreprise malienne Øtait convenue de rØgler (cid:224) Cormer Machinery International Ltd ne l(cid:146)ont pas encore ØtØ et voudrait-il, en toute logique, tenir le signataire de la prØsente informØ de l(cid:146)Øvolution de la situation jusqu(cid:146)(cid:224) ce que les problŁmes graves ØvoquØs ci-dessus aient ØtØ pleinement rØglØs de maniŁre satisfaisante? RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (21 dØcembre 1999) La direction gØnØrale du dØveloppement (cid:224) Bruxelles et la dØlØgation de la Commission (cid:224) Bamako sont conscientes du litige nØ entre l(cid:146)entreprise Cormer Machinery International Ltd et la sociØtØ Itema. En effet, le chef de la dØlØgation (cid:224) Bamako a soulevØ de fa(cid:231)on informelle le problŁme avec les autoritØs maliennes, et en particulier avec le ministŁre des finances. Cependant, il est clair que cette affaire ne relŁve aucunement de la Commission. Puisqu(cid:146)il s(cid:146)agit d(cid:146)un litige commercial entre deux entreprises, les normes internationales d(cid:146)arbitrage sont le circuit de rŁglement adØquat. (2000/C 219 E/184) QUESTION (cid:201)CRITE E-2325/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Conservation de bateaux traditionnels (ca(cid:239)ques) (13 dØcembre 1999) Dans sa rØponse (cid:224) une question (E-3436/95) (1) sur la sauvegarde du patrimoine industriel, qui concernait plus prØcisØment des bateaux de pŒche de la MØditerranØe orientale, la Commission renvoyait au programme Raphaºl, dont l(cid:146)adoption Øtait alors en suspens, et assurait que: «Si des initiatives relevant du


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2359/99 af Cristiana Muscardini (UEN) og Brian Crowley (UEN) til Kommissionen. Syntetisk narkotika.

eurovoc_concepts:
European social policy
drug addiction
public awareness campaign

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/31 af udgifterne foretages af de for de p(cid:229)g(cid:230)ldende udgifter ansvarlige generaldirektorater og kan endog finansieres over budgettets del B. Der foretages ikke i łjeblikket nogen konsolidering, der ville kunne give oplysninger om de samlede udgifter ved revisionen. Det forventes, at Kommissionen efter indfłrelsen af aktivitetsbaseret management (ABM), som blev godkendt i november 1999, p(cid:229) sigt vil kunne give disse oplysninger. Hvis der konstateres misbrug af midler, iv(cid:230)rks(cid:230)tter Kommissionen den procedure for inddrivelse af fordringer, der er fastlagt i artikel 28 og 29 i finansforordningen (1). Den kompetente anvisningsberettigede myndighed udsteder indt(cid:230)gtsordrer, som forel(cid:230)gges finansinspektłren til p(cid:229)tegning og registreres af den regnskabsfłrende myndighed. Den regnskabsfłrende myndighed har befłjelse til at udstede debitnotaen og skal sikre, at alle Kommissionens fordringer inddrives. Denne tjeneste indleder inddrivelsesproceduren, hvis belłbene ikke indbetales til tide. Da hovedform(cid:229)let med rapporteringssystemet er en effektiv inddrivelse af individuelle fordringer, kan der ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt angives nogen procentsats for inddrivelsen af stłttemidler. Med videreudvik- lingen af rapporteringen inden for rammerne af Sincom2-regnskabssystemet vil Kommissionen f(cid:229) mulighed for at udarbejde mere generelle statistikker af denne type i fremtiden. (1) EFT L 356 af 31. 12. 1977. (2000/C 280 E/030) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2359/99 af Cristiana Muscardini (UEN) og Brian Crowley (UEN) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Syntetisk narkotika (cid:129) Der foreg(cid:229)r en enorm udbredelse af kemisk narkotika, som kr(cid:230)ver ofre i alle EU-landene. (cid:129) Ifłlge oplysninger i pressen videregives opskrifter p(cid:229) fremstilling af disse stoffer med detaljerede anvisninger via Internettet, hvorved fremstillingen af kemisk narkotika bliver mulig selv i hjemmet. (cid:129) Mange alt for unge mennesker er helt uvidende om de uoprettelige skader, som s(cid:229)danne stoffer bevirker, og levertransplantationen p(cid:229) en 17-(cid:229)rig pige i Lombardiet (Italien) er et tydeligt bevis herp(cid:229). Vil Kommissionen som hastesag udarbejde et kortfattet tv-indslag, som skal sendes p(cid:229) alle medlemssta- ternes offentlige og private nationale tv-stationer for at głre unge og deres familier opm(cid:230)rksomme p(cid:229) faren i s(cid:229) henseende og advare dem mod anvendelsen af disse stoffer og opfordre dem til at samarbejde med de kompetente myndigheder for at identificere og neutralisere enhver, der udbreder eller fremmer disse stoffer p(cid:229) en hvilken som helst m(cid:229)de? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (21. januar 2000) Kommissionen deler de (cid:230)rede medlemmers bet(cid:230)nkelighed ved de problemer, syntetisk narkotika stiller samfundet over for. I sin meddelelse om en europ(cid:230)isk handlingsplan for bek(cid:230)mpelse af narkotikamisbrug (2000-2004) (1) har Kommissionen understreget, at problemet kan indskr(cid:230)nkes ved hj(cid:230)lp af en hensigts- m(cid:230)ssig lovgivning, aktioner mod produktion og salg, herunder et forbedret samarbejde mellem de nationale myndigheder og den kemiske industri, is(cid:230)r vedrłrende pr(cid:230)kursorer, internationalt samarbejde, aktioner med det sigte at neds(cid:230)tte efterspłrgslen gennem information og andre pr(cid:230)ventive foranstalt- ninger. C 280 E/32 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Meddelelsen p(cid:229)peger endvidere, at der har v(cid:230)ret gjort stor brug af mediekampagner til at bevidstgłre folk om narkotikaspłrgsm(cid:229)l. For at v(cid:230)re effektive skal s(cid:229)danne kampagner indeholde m(cid:229)lrettede, velinforme- rede og realistiske budskaber. Det er af den stłrste vigtighed, at en s(cid:229)dan informationskampagne stłtter aktioner p(cid:229) det lokale plan, der gennemfłres med et opdragende sigte, b(cid:229)de for unge og for personer, der har betydning i det miljł, hvor de f(cid:230)rdes. Det skal desuden understreges, at denne p(cid:230)dagogiske metode indeb(cid:230)rer, at information af unge skal forst(cid:229)s som en kommunikationsproces og en dialog mere end som en kampagne. Kommissionen er overbevist om, at unges aktive medvirken i informationsaktiviteter er afgłrende for disse aktiviteters resultater. Den Europ(cid:230)iske Uge for Forebyggelse af Narkotikamisbrug er et godt eksempel p(cid:229) en kombination af gr(cid:230)srodsbev(cid:230)gelse og en europ(cid:230)isk kampagne for at fokusere p(cid:229) ugens emne og stłtte lokale arrange- menters synlighed. Kommissionen har inden for rammerne af F(cid:230)llesskabets handlingsprogram om forebyggelse af afh(cid:230)ngighed af narkotika (1996-2000) igangsat og samfinansieret tre europ(cid:230)iske uger for forebyggelse af narkotikamisbrug i alle medlemsstaterne. Ugen i 1998 drejede sig om nye syntetiske stoffer og var henvendt fjernsynet p(cid:229) 18 sprog, et radioprogram p(cid:229) seks sprog, en pressemeddelelse p(cid:229) 12 sprog, en brochure p(cid:229) 13 sprog og en plakat p(cid:229) 19 sprog. Ugen blev indledt med en todages international konference om forebyggelse af narkotikamisbrug og om den politik, der fłres p(cid:229) omr(cid:229)det, og konferencen blev organiseret af byen Wien med stłtte fra Kommissionen. til unge, og den omfattede et 30 sekunders indl(cid:230)g i F(cid:230)llesskabets handlingsprogram om forebyggelse af afh(cid:230)ngighed af narkotika (1996-2000) finansierer endvidere projekter i flere medlemsstater for udbrede den relevante information om syntetisk narkotika fremstilling af mange forskellige former for blandt de unge. Disse projekter har givet anledning til opdragelses- og informationsmateriale i form af brochurer, h(cid:230)fter, audiovisuelle produkter og internetsider. Disse projekter er endvidere samlet i europ(cid:230)iske netv(cid:230)rker for udveksle modeller for god praksis og udvikle f(cid:230)lles aktioner, som indeholder en europ(cid:230)isk merv(cid:230)rdi. P(cid:229) den anden side er det Kommissionens opfattelse, at det er uhensigtsm(cid:230)ssigt at fremme mediekampag- ner, der ikke tager hensyn til behovet og udviklingen p(cid:229) det lokale, regionale og nationale plan, fordi s(cid:229)danne kampagner ville v(cid:230)re i modstrid med n(cid:230)rhedsprincippet og en ikke s(cid:230)rlig effektiv brug af offentlige midler. Kommissionen łnsker at forts(cid:230)tte sine bestr(cid:230)belser p(cid:229) at forebygge afh(cid:230)ngighed af stoffer og fremme en sund livsstil blandt unge p(cid:229) en effektiv m(cid:229)de. (1) KOM(1999) 239 endelig udg. (2000/C 280 E/031) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2365/99 af Anders Wijkman (PPE-DE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Kuldioxidudslip og klimaet Klimaspłrgsm(cid:229)let er efter manges mening det stłrste miljłproblem, menneskeheden st(cid:229)r over for. Foranstaltninger inden for energi- og transportsektoren er af helt afgłrende betydning for at f(cid:229) kontrol med udslippet af klimałdel(cid:230)ggende gasser. I den seneste rapport fra EU(cid:146)s Miljłagentur i Kłbenhavn udtrykkes der stor bekymring over CO2-udslippet, ikke mindst fra trafikken. Hvilke foranstaltninger overvejer den for energi og transport ansvarlige miljłkommiss(cid:230)r at tr(cid:230)ffe for at sikre en v(cid:230)sentlig reduktion af CO2-udslippet i EU? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (14. februar 2000) Klima(cid:230)ndringer er et nłgleomr(cid:229)de for integration af miljłhensyn i alle sektorpolitikker. Dette blev fastsl(cid:229)et i Kommissionens rapport (1) om integration til Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Helsinki, og i rapporterne fra Transport- og Miljłr(cid:229)dene (2) til Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Helsinki


title: PREGUNTA ESCRITA E-2272/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisión. Apoyo financiero de organizaciones europeas de consumidores.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
consumer movement

text: 18. 7. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 203 E/161 Dado que las acciones y programas de «MØdicos sin fronteras» estÆn financiados en gran medida por la Uni(cid:243)n Europea, se pregunta a la Comisi(cid:243)n: 1. ¿No es contrario a la posici(cid:243)n de la Uni(cid:243)n Europea en materia de ayuda humanitaria el excluir a los mØdicos griegos por los motivos arriba citados?¿C(cid:243)mo piensa reaccionar la Comisi(cid:243)n y quØ medidas se propone adoptar? 2. Dado que la secci(cid:243)n griega de «MØdicos sin fronteras» ha sometido a aprobaci(cid:243)n (en el marco de ECHO) un programa de ayuda humanitaria al hospital psiquiÆtrico de Toponitsa (cerca de la ciudad de Nis), despuØs de ocurrido todo lo que se acaba de mencionar, ¿c(cid:243)mo piensa reaccionar la Comisi(cid:243)n para que se confirme el principio de que las organizaciones no gubernamentales intervienen en las zonas de crisis en virtud de criterios puramente humanitarios y sin ningœn tipo de interØs pol(cid:237)tico o de otro tipo? Respuesta del Sr. Nielson en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de diciembre de 1999) 1. A la hora de relacionarse con sus socios, la Oficina Humanitaria de la Comunidad Europea (ECHO) respeta rigurosamente la independencia de Østos, principio que por otra parte estÆ recogido en el contrato marco de colaboraci(cid:243)n (CCP) por el que se rigen sus relaciones rec(cid:237)procas. La organizaci(cid:243)n MØdicos sin Fronteras (MSF) se cuenta entre los mÆs importantes socios de ECHO, y su acci(cid:243)n a nivel internacional ha recibido el reconocimiento que constituye la reciente atribuci(cid:243)n del Premio Nobel de la Paz. MSF es una organizaci(cid:243)n no gubernamental, actualmente representada en el mundo entero a travØs de 18 secciones, de las cuales 6 tienen el carÆcter de secciones operativas en el seno de MSF Internacional, que las reconoce como tales; dichas seis secciones son MSF Francia, MSF BØlgica, MSF Holanda, MSF Espaæa, MSF Suiza y MSF Luxemburgo. Las secciones operativas de MSF han firmado con ECHO el contrato marco de colaboraci(cid:243)n. La secci(cid:243)n de MØdicos sin Fronteras de Grecia pone en prÆctica sus propios proyectos, lo que podr(cid:237)a parecer una posible fuente de conflictos para la organizaci(cid:243)n, pero esta es una cuesti(cid:243)n interna de la misma y s(cid:243)lo le incumbe a ella. 2. La secci(cid:243)n de MØdicos sin Fronteras de Grecia present(cid:243) la solicitud para la firma del contrato marco de colaboraci(cid:243)n en marzo de 1997, momento en que Øste se encontraba en fase de revisi(cid:243)n. Sin embargo, ECHO tom(cid:243) nota de esta solicitud con el fin de proceder a su examen detallado una vez terminada la revisi(cid:243)n del CCP. Desde enero de 1999, fecha en la cual entr(cid:243) en vigor el nuevo CCP, ECHO ha dado prioridad a la firma del mismo con sus antiguos socios, y hasta la actualidad ha procedido a la firma del nuevo CCP con 159 organizaciones no gubernamentales (ONG). A la espera de que se ampl(cid:237)e la red de socios, siempre que una de las unidades operativas de ECHO manifiesta su interØs de llevar a la prÆctica una acci(cid:243)n propuesta por una ONG que no ha firmado el CCP, ECHO pide al Estado miembro en el que se halla la sede de la organizaci(cid:243)n que certifique la conformidad de la ONG con los criterios que se mencionan en los apartados 1 y 2 del art(cid:237)culo 7 del Reglamento no 1257/96 del Consejo. La tramitaci(cid:243)n del expediente se lleva a cabo en funci(cid:243)n de la respuesta del Estado miembro. En la actualidad ECHO estÆ evaluando una propuesta de MSF Grecia relativa al servicio de tratamiento de la tuberculosis del hospital psiquiÆtrico de Topinica de Nis, que necesita ayuda inminentemente. Una vez ECHO finalice su evaluaci(cid:243)n, y en caso de que el resultado sea positivo, ECHO aplicarÆ el procedimiento indicado anteriormente para determinar si MSF Grecia puede ser aceptado como socio. (2000/C 203 E/208) PREGUNTA ESCRITA E-2272/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Apoyo financiero de organizaciones europeas de consumidores El apartado 2 del art(cid:237)culo 6 de la Decisi(cid:243)n 283/99 (1) por la que se establece un marco general para las actividades comunitarias en favor de los consumidores establece que «al evaluar los ingresos y los gastos de las organizaciones, podrÆn tenerse en cuenta, hasta un mÆximo del 20 % de los gastos totales subvencio- nables, los trabajos no remunerados o los donativos en especie debidamente justificados». C 203 E/162 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 7. 2000 Dado que algunos organismos gubernamentales consideran problemÆtica la definici(cid:243)n de «debidamente justificados», se pregunta a la Comisi(cid:243)n: 1. 2. ¿QuØ criterios aplica la Comisi(cid:243)n para establecer si determinados trabajos no remunerados o donativos en especie estÆn debidamente justificados? ¿Ha transmitido la Comisi(cid:243)n algœn documento a las organizaciones de consumidores (ind(cid:237)quese el nœmero del documento) en el que se fijen los criterios para definir los trabajos no remunerados o los donativos en especie? (1) DO L 34 de 9. 2. 1999, p. 1. Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) El establecimiento de normas s(cid:243)lidas y transparentes para la gesti(cid:243)n de las ayudas comunitarias ha sido siempre una prioridad de la Comisi(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n adopt(cid:243) un vademØcum en 1998 (1) que se aplica a todas las subvenciones en cualquier Æmbito pol(cid:237)tico desde el 1 de enero de 1999. Este vademØcum proporciona a la Comisi(cid:243)n un marco comœn para la concesi(cid:243)n y el control directo de las ayudas. Como norma general, las contribuciones en especie no son costes elegibles, pero se tienen en cuenta a la hora de calcular el nivel de cofinanciaci(cid:243)n comunitaria. No obstante, en el apartado 2 del art(cid:237)culo 6 de la Decisi(cid:243)n no 283/1999/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 25 de enero de 1999, por la que se establece un marco general para las actividades comunitarias en favor de los consumidores, se establece que «al evaluar los ingresos y los gastos de las organizaciones, podrÆn tenerse en cuenta, hasta un mÆximo del 20 % de los gastos totales subvencionables, los trabajos no remunerados o los donativos en especie debidamente justificados». Los criterios para la evaluaci(cid:243)n de los «gastos en especie» se establecen en el vademØcum, en cuyo apartado 6. 1. 5 se estipula que «en concreto, las contribuciones en especie incluyen: terrenos, bienes inmuebles tanto en parte como en su totalidad, bienes de equipo duraderos, materias primas y trabajo voluntario no remunerado realizado por un individuo o un organismo. Deben cumplirse las condiciones siguientes: el importe declarado por el beneficiario como contribuciones en especie deberÆ valorarse a partir de factores objetivos o bien de escalas oficiales establecidas por una autoridad independiente o por un profesional exterior independiente; el coste del trabajo voluntario privado deberÆ valorarse de conformidad con las normas nacionales relativas al cÆlculo de los costes laborales horarios, diarios o semanales, si existen». Esta informaci(cid:243)n se incluy(cid:243) en forma de anexo al formulario de solicitud que reciben todos los candidatos, as(cid:237) como en la pÆgina web de la Direcci(cid:243)n General de Sanidad y Protecci(cid:243)n de los Consumidores. AdemÆs, la Comisi(cid:243)n organiz(cid:243) tambiØn, en julio de 1999, una teleconferencia en la cual los representantes de las organizaciones de consumidores pudieron realizar preguntas a los funcionarios de la Comisi(cid:243)n sobre las subvenciones que se concederÆn en el aæo 2000. Por otra parte, se anunci(cid:243) en esta teleconferencia que el personal de la Comisi(cid:243)n especializado en los aspectos financieros de las subvenciones iba a responder a todas las preguntas que se les plantearan. TambiØn se presentan sus nœmeros de telØfono en el formulario de solicitud de subvenci(cid:243)n. (1) http://www. cc. cec/home/dgserv/serv19/icon/documents/subventions/index. htm. (2000/C 203 E/209) PREGUNTA ESCRITA P-2295/99 de Brigitte Langenhagen (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: Importaci(cid:243)n de salmones del Danubio y de su freza en Finlandia La importaci(cid:243)n de peces en Finlandia s(cid:243)lo puede hacerse si Østos proceden de criaderos autorizados por la UE. La autorizaci(cid:243)n se limita a las instalaciones que poseen sistemas cerrados, es decir, que no entran en contacto con aguas abiertas, para minimizar as(cid:237) el riesgo de epidemias