title: Ehdotus: neuvoston asetus tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppajärjestelmästä annetun asetuksen N:o 3448/93 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
agro-industry
cif price
export
import
trading operation

text: 28. 3. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 89 E/81 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppaj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) annetun asetuksen (EY) N:o 3448/93 muuttamisesta (2000/C 89 E/16) KOM(1999) 717 lopull. (cid:151) 1999/0284(CNS) (Komission esitt(cid:228)m(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1999) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen ja erityisesti sen 37 ja 133 artiklan, N:o 2454/93 (5), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1662/1999 (6), noudatetaan. Ottaen huomioon edell(cid:228) mainitut sopimukset olisi s(cid:228)(cid:228)dett(cid:228)v(cid:228) my(cid:246)s, ett(cid:228) taloudellisten edellytysten katsotaan t(cid:228)yttyneen, jotta tietyt maataloustuotem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t saatetaan jalostusmenettelyyn, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon, sek(cid:228) katsoo seuraavaa: 1) Tiettyihin maataloustuotteiden valmistuksessa tuotettuihin tavaroihin sovellettavasta kauppaj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna ko- mission asetuksella (EY) N:o 2491/98 (2), 8 artiklassa s(cid:228)(cid:228)- det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) tavaroiden viennin yhteydess(cid:228) niiden valmistuk- seen k(cid:228)ytetyt maataloustuotteet voivat saada tukia, jotka vahvistetaan soveltamalla kyseisten alojen yhteisest(cid:228) markki- naj(cid:228)rjestelyst(cid:228) annettuja asetuksia. Kyseist(cid:228) artiklaa olisi t(cid:228)y- dennett(cid:228)v(cid:228) Uruguayn kierroksen monenv(cid:228)listen kauppaneu- vottelujen osana tehdyst(cid:228) maataloussopimuksesta johtuvien rajoitteiden huomioon ottamiseksi, 2) Erityisesti olisi varmistettava, ett(cid:228) menoja seurataan suh- teessa sitoumuksiin antamalla todistuksia. Ne menot, joihin ei ole annettu yht(cid:228) tai useampaa todistusta, merkit(cid:228)(cid:228)n kui- tenkin kirjanpitoon vientitukimaksujen perusteella tarvitta- essa ennakkomaksuna, 3) Perustamissopimuksen 300 artiklan mukaisesti tehtyjen so- pimusten vuoksi on vaarana, ettei yhteis(cid:246)st(cid:228) per(cid:228)isin olevilla maatalouden raaka-aineilla voida t(cid:228)ysin taata jalostusteolli- suuden tarvitsemia maatalouden raaka-aineita kilpailukykyi- sin edellytyksin. Yhteis(cid:246)n tullikoodeksista annetun neuvos- ton asetuksen 2913/92 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 955/1999 (4), 117 artiklan c kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n sis(cid:228)iseen jalostusmenettelyyn, tavaroiden hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) jos taloudellisia edellytyksi(cid:228), joita koskevista yksityiskoh- taisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n komission asetuksessa (EY) 4) Maatalouden raaka-aineiden tuottajien edun turvaamiseksi olisi varmistettava ennakkoarvioon perustuva yleinen val- vonta sis(cid:228)iseen jalostusmenettelyyn saatetuille m(cid:228)(cid:228)rille, joille ei ole tehty ennakolta yksitt(cid:228)ist(cid:228) taloudellisten edellytysten tarkastusta (lukuun ottamatta m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228), jotka on k(cid:228)ytetty tila- usty(cid:246)h(cid:246)n, tavanomaisiin menettelyihin tai sellaisten tavaroi- den valmistukseen, jotka eiv(cid:228)t ole vientitukikelpoisia) siten, ett(cid:228) muita sis(cid:228)iseen jalostusmenettelyyn liittyvi(cid:228) yleisi(cid:228) edel- lytyksi(cid:228) noudatetaan, 5) Koska neuvoston asetuksen (EY) N:o 3448/93 t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- panoon tarvittavat toimenpiteet ovat menettelyst(cid:228) komissi- olle siirretty(cid:228) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanovaltaa k(cid:228)ytett(cid:228)ess(cid:228) 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 1999/468/EY (7) 2 artiklassa tarkoitettuja hallintotoimenpi- teit(cid:228), kyseiset toimenpiteet olisi vahvistettava mainitun p(cid:228)(cid:228)- t(cid:246)ksen 4 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) hallintomenettely(cid:228) noudattaen, neuvoston tehdyn 1999 6) Tietyt viittaukset sek(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)t olisi ajantasaistettava Eu- roopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen kodifioinnin mukai- siksi, 7) N(cid:228)in ollen asetus (EY) N:o 3448/93 olisi muutettava, ON ANTANUT T˜M˜N ASETUKSEN: 1 artikla Muutetaan asetus (EY) N:o 3448/93 seuraavasti: 1. Korvataan 1 artiklan 2 kohta seuraavasti: (cid:148)2. T(cid:228)ss(cid:228) asetuksessa tarkoitetaan (cid:151) (cid:146)maataloustuotteilla(cid:146) perustamissopimuksen liitteeseen I kuuluvia tuotteita, (1) EYVL L 318, 20. 12. 1993, s. 18. (2) EYVL L 309, 19. 11. 1998, s. 28. (3) EYVL L 302, 19. 12. 1992, s. 1. (4) EYVL L 119, 7. 5. 1999, s. 1. (5) EYVL L 253, 11. 10. 1993, s. 1. (6) EYVL L 197, 29. 7. 1999, s. 25. (7) EYVL L 184, 17. 7. 1999, s. 23. C 89 E/82 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 28. 3. 2000 (cid:151) (cid:146)tavaroilla(cid:146) liitteess(cid:228) B lueteltuja perustamissopimuksen liitteeseen I kuulumattomia tuotteita. I osaston II luvussa sek(cid:228) 11 artiklassa ilmaisulla (cid:146)tavarat(cid:146) kuitenkin viitataan perustamissopimuksen I liitteeseen kuu- lumattomiin tuotteisiin, jotka luetellaan maatalousalan yhtei- sist(cid:228) markkinaj(cid:228)rjestelyist(cid:228) annettujen asetusten vastaavissa liitteiss(cid:228). (cid:148) 2. Lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n 8 artiklaan kohta seuraavasti: (cid:148)5. teh- Perustamissopimuksen 300 artiklan mukaisesti dyist(cid:228) sopimuksista johtuvien rajoitusten noudattaminen varmistetaan ennalta vahvistettujen vertailuajanjaksojen ai- kana annettujen todistusten perusteella sek(cid:228) pienimuotoista vienti(cid:228) harjoittaville toimijoille tarkoitetun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n perus- teella. (cid:148) 3. Korvataan 11 artikla seuraavasti: sis(cid:228)iseen (cid:148)1. Maataloustuotteiden jalostusmenettelyyn saattamisen edellytyksen(cid:228) on asetuksen (ETY) N:o 2913/92 117 artiklan c kohdassa tarkoitettujen taloudellisten edelly- tysten ennakkotarkastus. Kyseiset edellytykset katsotaan t(cid:228)yt- tyneiksi asetuksen (ETY) N:o 2454/93 552 artiklan mukai- sesti. Lis(cid:228)ksi asetuksen (ETY) N:o 2454/93 mukaisesti asetuksen (ETY) N:o 2913/92 117 artiklan c kohdassa tarkoitetut ta- loudelliset edellytykset katsotaan t(cid:228)yttyneiksi tiettyjen sellais- ten maataloustuotem(cid:228)(cid:228)rien osalta, jotka on k(cid:228)ytetty tavaroi- den valmistukseen. Kyseiset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n komission laatiman arvion perusteella. Arvio perustuu budjettivarojen ja vientitukiin tarvittavien m(cid:228)(cid:228)rien ennusteen vertailuun. Kyseist(cid:228) arviota ja sen sis(cid:228)lt(cid:228)mi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) tarkastellaan s(cid:228)(cid:228)n- n(cid:246)llisesti taloudellisten ja lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)llisten tekij(cid:246)iden ke- hityksen huomioon ottamiseksi. Edellisen alakohdan soveltamista koskevat yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, joiden avulla voidaan erityisesti m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) ne maa- taloustuotteet, jotka voidaan saattaa sis(cid:228)iseen jalostusmenet- telyyn, sek(cid:228) valvoa ja suunnitella niiden m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228), vahvistetaan 16 artiklassa tarkoitettua menettely(cid:228) noudattaen. 2. Sis(cid:228)iseen jalostusmenettelyyn saatettujen tavaroiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), jolta ei t(cid:228)m(cid:228)n vuoksi perit(cid:228) 2 artiklassa tarkoitettua maksua muiden tavaroiden vienti(cid:228) varten tai sen seurauk- joka on tosiasiallisesti k(cid:228)ytetty viimeksi sena, on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), mainittujen tavaroiden valmistusta varten. (cid:148) 4. Poistetaan 15 artikla. 5. Korvataan 16 artikla seuraavasti: (cid:148)1. Komissiota avustaa liitteeseen I kuulumattomien jalos- tettujen maataloustuotteiden kauppaa koskevia horisontaa- lisia kysymyksi(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228) hallintokomitea, joka muodostuu j(cid:228)senvaltioiden edustajista ja jonka puheenjohtajana on ko- mission edustaja. T(cid:228)h(cid:228)n artiklaan viitattaessa sovelletaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 2. 1999/468/EY 4 artiklassa s(cid:228)(cid:228)detty(cid:228) hallintomenettely(cid:228) kysei- sen asetuksen 7 artiklan 3 kohdan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisesti. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa s(cid:228)(cid:228)detty 3. m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi. (cid:148) 2 artikla T(cid:228)m(cid:228) asetus tulee voimaan seitsem(cid:228)nten(cid:228) p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sit(cid:228) sovelletaan sellaisenaan kaikissa j(cid:228)senvaltioissa


title: Direktiva Vijeća 1999/105/EZ od 22. prosinca 1999. o stavljanju na tržište šumskog reprodukcijskog materijala

eurovoc_concepts:
forest
forest conservation
marketing
plant propagation
silviculture

text: L_2000011HR. 01001701. xml 03/Sv. 56 HR Službeni list Europske unije 174 31999L0105 L 011/17 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE DIREKTIVA VIJEĆA 1999/105/EZ od 22. prosinca 1999. o stavljanju na tržište šumskog reprodukcijskog materijala VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 37. , uzimajući u obzir prijedlog Komisije (1), uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (2), uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i socijalnog odbora (3), budući da: (1) Direktiva Vijeća 66/404/EEZ od 14. lipnja 1966. o stavljanju na tržište šumskog reprodukcijskog materijala (4) i Direktiva Vijeća 71/161/EEZ od 30. ožujka 1971. o standardima vanjske kakvoće za šumski reprodukcijski materijal koji je stavljen na tržište unutar Zajednice (5) znatno su izmijenjene nekoliko puta; s obzirom na to da je potrebno napraviti daljnje znatne izmjene, Direktive je radi jasnoće potrebno kombinirati i preinačiti. (2) Šume pokrivaju veliko područje Zajednice i imaju višestruko važnu ulogu na temelju svojih socijalnih, gospodarskih, ekoloških i kulturnih funkcija; postoji potreba za posebnim pristupima i akcijama za različite tipove šuma, u kojima se u obzir uzima široki raspon prirodnih, socijalnih, gospodarskih i kulturnih uvjeta šuma u Zajednici; obnavljanje tih šuma i novo pošumljivanje zahtijevaju održivo upravljanje šumama u odnosu na Šumarsku strategiju za Europsku uniju, kako je navedeno u Rezoluciji Vijeća od 15. prosinca 1998. (6) (3) Šumski reprodukcijski materijal vrsta stabala i umjetni hibridi koji su važni za šumarstvo trebali bi biti genetski pogodni za različite uvjete lokacija i visoke kakvoće; očuvanje i poboljšanje biološke raznovrsnosti šuma, uključujući genetsku raznolikost, šuma nužni su za održivo upravljanje šumama. (4) Ako se odnose na zdravlje biljaka, usklađeni uvjeti moraju biti u skladu s Direktivom Vijeća 77/93/EEZ od 21. prosinca 1976. o zaštitnim mjerama protiv unošenja organizama štetnih za bilje ili biljne proizvode u države članice i protiv njihova širenja u Zajednici (7). (5) Istraživanje o šumarstvu pokazalo je da, ako šumama treba povećati vrijednost s obzirom na aspekte stabilnosti, prilagođavanja, otpornosti, produktivnosti i raznolikosti, potrebno je koristiti reprodukcijski materijal koji je genetski i fenotipski prikladan za lokaciju i koji je visoke kakvoće; šumsko sjeme trebalo bi, po mogućnosti, ispunjavati neke norme vanjske kvalitete. (6) U kontekstu konsolidacije unutarnjeg tržišta, potrebno je ukloniti sve stvarne i potencijalne prepreke za trgovinu koje bi mogle ometati slobodno kretanje šumskog reprodukcijskog materijala unutar Zajednice; u interesu je svih država članica da se utvrde pravila Zajednice koja uvode najviše moguće standarde. (7) Pravila Zajednice trebala bi se odnositi na fenotipske i genetske karakteristike sjemena i biljaka te na vanjsku kvalitetu šumskog reprodukcijskog materijala. (8) Takva pravila trebala bi se primijeniti na marketing na domaćim tržištima i u drugim državama članicama. (9) Takva pravila trebala bi uzeti u obzir praktične potrebe i trebala bi se primijeniti samo na one vrste i umjetne hibride koji su važni za šumarstvo u cijeloj Zajednici ili nekom njezinom dijelu; (10) U nekim je državama članicama uporaba šumskog reprodukcijskog materijala kategorije „poznatog izvora” koji nije odobren za stavljanje na tržište Direktivom 66/404/EEZ, tradicionalna, u skladu s podnebljem i nužna za šumarstvo te je prema tome takav materijal primjereno odobriti za stavljanje na tržište u državama članicama koje to žele učiniti; međutim, nije primjereno nametnuti stavljanje na tržište takva materijala krajnjemu korisniku u svim državama članicama. (11) Određene regije Zajednice, kao što su alpske, mediteranske ili nordijske regije, imaju specifične klimatske uvjete ili osjetljive uvjete na određenim lokacijama, što opravdava posebne uvjete za vanjsku kakvoću šumskog reprodukcijskog materijala nekih vrsta. (12) U skladu s Općom deklaracijom Treće ministarske konferencije o zaštiti šuma u Europi u Lisabonu, za obnavljanje šuma i pošumljivanje treba dati prednost domaćim vrstama lokalnog podrijetla koje su dobro prilagođene lokalnim uvjetima. (13) Reprodukcijski materijal namijenjen izvozu ili ponovnom izvozu u treće zemlje ne bi trebao biti obuhvaćen mjerama određenima u ovoj Direktivi. (14) Za reprodukcijski materijal Zajednice, odobrenje osnovnog materijala i, posljedično tome, razgraničenje regija podrijetla, temeljni su za odabir; države članice trebaju primijeniti jedinstvena pravila koja nalažu najviše moguće standarde za odobrenje osnovnog materijala; na tržište bi se trebao stavljati samo reprodukcijski materijal koji potječe od takvoga materijala. (15) Genetski modificirani šumski reprodukcijski materijal ne smije se stavljati na tržište ako nije siguran za zdravlje ljudi i okoliš. (16) Potrebno je provesti procjenu ekološkog rizika na šumskom reproduktivnom materijalu koji se sastoji od genetski modificiranih organizama; Zajednica potom treba podnijeti Vijeću prijedlog za Uredbu koja osigurava da su postupci za takvu procjenu ekološkog rizika i drugi relevantni elementi, uključujući postupak odobrenja, jednaki postupcima predviđenima u Direktivi Vijeća 90/220/EEZ od 23. travnja 1990. o namjernom ispuštanju genetski modificiranih organizama u okoliš (8); dok takva Uredba ne stupi na snagu, treba se primjenjivati Direktiva 90/220/EEZ. (17) Reprodukcijski materijal koji zadovoljava uvjete ove Direktive ne bi smio podlijegati tržišnim ograničenjima, osim onih predviđenih u ovoj Direktivi. (18) Države članice trebale bi, međutim, biti ovlaštene osigurati da se na tržište na njihovim državnim područjima stavljaju samo dijelovi biljaka i biljnih zaliha koji su usklađeni sa standardima. (19) Državama članicama treba dozvoliti uvođenje dodatnih ili strožih uvjeta za odobravanje osnovnog materijala proizvedenog na njihovom državnom području. (20) Države članice trebaju sastaviti popis regija podrijetla i utvrditi, kada je ono poznato, podrijetlo osnovnog materijala; države članice trebaju sastaviti karte koje pokazuju razgraničenje regija podrijetla. (21) Države članice trebaju sastaviti nacionalne registre osnovnog materijala odobrenog na njihovom državnom području; sažetak nacionalnoga registra u obliku nacionalnog popisa treba također sastaviti svaka država članica. (22) Na temelju takvog nacionalnoga popisa, Komisija treba osigurati objavu u Zajednici. (23) Nakon žetve službena tijela trebaju izdati glavni certifikat za sav reprodukcijski materijal koji potječe od odobrenog osnovnog materijala. (24) Potrebno je osigurati da reprodukcijski materijal koji je namijenjen stavljanju na tržište ili koji je stavljen na tržište, ima i potrebnu fenotipsku ili genetsku kakvoću te da je na ispravan način identificiran od prikupljanja do isporuke krajnjem korisniku. (25) Nadalje, potrebno je uvesti posebne standarde kakvoće Zajednice za sadnice stabljika i, kada je to potrebno, za šibe jablana. (26) Sjeme se treba stavljati na tržište samo ako je u skladu s određenim standardima kakvoće i ako je u plombiranoj ambalaži. (27) Kako bi osigurale da su zadovoljeni zahtjevi koji se odnose na fenotipsku kakvoću ili genetsku kakvoću, ispravnu identifikaciju i norme vanjske kakvoće u trenutku stavljanja na tržište, države članice moraju predvidjeti odgovarajuće kontrolne mjere. (28) Reprodukcijski materijal koji ispunjava te zahtjeve ne mora podlijegati samo ograničenjima stavljanja na tržište koja su predviđena pravilima Zajednice; državama članicama treba u određenim okolnostima dozvoliti da krajnjem korisniku zabrane stavljanje na tržište šumskog reprodukcijskog materijala koji nije prikladan za uporabu na njihovom državnom području. (29) Tijekom razdoblja u kojem dolazi do privremenih poteškoća u opskrbi određenim vrstama reprodukcijskog materijala usklađenog s načelima ove Direktive, treba se privremeno pod određenim uvjetima odobriti reprodukcijski materijal koji ispunjava manje strože zahtjeve. (30) Šumski reprodukcijski materijal koji dolazi iz trećih zemalja ne bi se smio stavljati na tržište unutar Zajednice ako ne ispunjava u pogledu odobrenja njegova osnovnog materijala i mjera poduzetih pri njegovoj proizvodnji, ista jamstva kao i šumski reprodukcijski materijal Zajednice; kad se uvezeni šumski reprodukcijski materijal stavlja na tržište unutar Zajednice treba ga popratiti glavnim certifikatom ili službenim certifikatom koji izdaje zemlja podrijetla kao i evidencijom koja sadržava pojedinosti o svim pošiljkama za izvoz. (31) U određenim uvjetima, država članica treba u cijelosti ili djelomice biti izuzeta od odredaba ove Direktive za neke vrste stabala. (32) Poželjno je organizirati privremena istraživanja u svrhu traženja boljih rješenja za neke odredbe određene u ovoj Direktivi. (33) Potrebno je uvesti nadzorne mjere Zajednice kako bi u svim državama članicama osigurale jedinstvenu primjenu uvjeta i zahtjeva utvrđenih u ovoj Direktivi. (34) Pretežno tehnička prilagođivanja prilozima trebaju se olakšati žurnim postupkom. (35) Mjere potrebne za provedbu ovog instrumenta trebaju se usvojiti u skladu s Odlukom Vijeća 1999/468/EZ o utvrđivanju postupaka za izvršavanje provedbenih ovlasti dodijeljenih Komisiji (9). (36) U Ugovoru o pristupanju iz 1994. , Republici Finskoj i Kraljevini Švedskoj dano je prijelazno razdoblje do 31. prosinca 1999. za primjenu Direktive 66/404/EEZ, a Republici Finskoj također i za primjenu Direktive 71/161/EEZ; to prijelazno razdoblje treba produžiti kako bi se tim zemljama omogućilo da održe svoje nacionalne programe najkasnije do datuma provedbe ove Direktive, DONIJELO JE OVU DIREKTIVU: Članak 1. Ova se Direktiva primjenjuje na proizvodnju s ciljem stavljanja na tržište i na stavljanje na tržište šumskog reprodukcijskog materijala unutar Zajednice. Članak 2. Za potrebe ove Direktive primjenjuju se sljedeće definicije i/ili razvrstavanja: (a) Šumski reprodukcijski materijal: reprodukcijski materijal onih vrsta stabala i njihovih umjetnih hibrida koji su važni za šumarstvo u čitavoj Zajednici ili njezinu dijelu i posebno onih koji su navedeni u Prilogu I. ; (b) Reprodukcijski materijal znači bilo što od sljedećeg: i. sjemenski materijal; češeri, suplodišta, plodovi i sjeme namijenjeno uzgoju sadnog materijala; ii. biljne dijelove: stabljične, lisne i ukorijenjene reznice, kulture biljnih stanica i tkiva za mikropropagaciju, pupovi, povaljenice, korijeni, plemke, šibe i drugi biljni dijelovi namijenjeni uzgoju sadnog materijala; iii. sadni materijal: biljke uzgojene iz sjemenskog materijala, biljnih dijelova ili od biljaka prirodnim podmlatkom; (c) Osnovni materijal znači bilo što od sljedećeg: i. sjemenski izvor: stabla na nekome području na kojemu se prikuplja sjeme; ii. sastojina: prostorno omeđena populacija stabala koja je dovoljno jednoličnog sastava; iii. sjemenska plantaža: plantaža od odabranih klonova ili potomaka koja je izolirana ili kojom se upravlja tako da se izbjegne ili smanji oprašivanje iz vanjskih izvora te da proizvodi čest i obilan urod sjemena i omogući jednostavno dobivanje sjemena; iv. roditeljska stabla: stabla koja se koriste za dobivanje potomstva kontroliranim ili slobodnim oprašivanjem jednoga poznatoga roditelja kao materinskim stablom, s peludom jednoga roditelja (puni srodnici) ili smjesom polena poznatih ili nepoznatih roditelja (polusrodnici. ); v. klon skupina jedinki (rameta) koji izvorno potječu od jedne jedinke (ortete), a nastala je vegetativnom propagacijom, na primjer iz reznica, plemki, položenica ili djeljenica te mikropropagacijom; vi. klonska smjesa: smjesa poznatih klonova s utvrđenim pojedinačnim učešćem; (d) Autohtoni i indigeni (samorodni) znači bilo što od sljedećeg: i. autohtona sastojina ili sjemenski izvor: autohtona sastojina ili sjemenski izvor sastojina je koja se u pravilu stalno prirodno obnavlja. Autohtona sastojina ili sjemenski izvor može se umjetno obnavljati od reprodukcijskog materijala prikupljenoga u istoj sastojini ili sjemenskom izvoru ili u okolnim autohtonim sastojinama ili sjemenskim izvorima; ii. indigena (samorodna) sastojina ili sjemenski izvor indigena sastojina ili sjemenski izvor autohtona je sastojina ili sjemenski izvor ili sastojina ili sjemenski izvor uzgojen umjetno od sjemena koje potječe iz istog područja provenijencije; (e) Podrijetlo: Za autohtonu sastojinu ili sjemenski izvor, podrijetlo je mjesto na kojem stabla rastu. Za neautohtonu sastojinu ili sjemenski izvor, podrijetlo je mjesto iz kojeg su sjeme ili biljke prvobitno dobivene. Podrijetlo sastojine ili sjemenskoga izvora može biti nepoznato; (f) Provenijencija: Mjesto bilo koje sastojine stabala; (g) Područje provenijencije: Za vrstu ili podvrste, područje provenijencije područje je ili skupina područja veoma sličnih ekoloških uvjeta u kojima sastojine ili sjemenski izvori pokazuju slična fenotipska ili genetska svojstva, uzimajući u obzir i visinske granice gdje je to moguće; (h) Proizvodnja: Proizvodnja uključuje sve faze dobivanja sjemenskog materijala, doradu tog materijala kao sjemenskog i uzgoj sadnog materijala iz sjemena i biljnih dijelova; (i) Stavljanje na tržište: Izlaganje s ciljem prodaje, ponude za prodaju, prodaje ili isporuke drugoj osobi, uključujući isporuku na temelju ugovora o pružanju usluga; (j) Dobavljač: Bilo koja fizička ili pravna osoba koja je profesionalno angažirana u marketingu ili uvozu šumskog reprodukcijskog materijala; (k) Službeno tijelo: i. tijelo koje je osnovala ili imenovala država članica pod nadzorom nacionalne vlade i koje odgovorno za pitanja u vezi s nadzorom nad stavljanjem na tržište i/ili kakvoću šumskog reprodukcijskog materijala; ii. bilo koje državno tijelo osnovano: — na nacionalnoj razini, ili — na regionalnoj razini pod nadzorom državnih tijela, unutar granica koje su predviđene ustavom predmetne države članice. Navedena tijela mogu u skladu sa svojim nacionalnim zakonodavstvom, prenositi zadatke predviđene u ovoj Direktivi koji se provode u okviru njihove nadležnosti i nadzora na bilo koju pravnu osobu javnog ili privatnog prava koja je na temelju svojega službeno odobrenog statuta zadužena isključivo za specifične javne funkcije, pod uvjetom da takva osoba i njezini članovi nemaju osobne koristi povezane s mjerama koje poduzimaju. Osim toga, u skladu s postupkom iz članka 26. stavak 2. druge se pravne osobe osnovane u ime tijela iz točke (i) koje djeluju pod ovlašću i nadzorom takvoga tijela mogu ovlastiti, pod uvjetom da nemaju osobne koristi povezane mjerama koje poduzimaju. Države članice obavješćuju Komisiju o svojim odgovornima službenim tijelima. Komisija tu informaciju dostavlja drugim državama članicama; (l) Šumski reprodukcijski materijal razvrstava se u sljedeće kategorije: i. „Poznato podrijetlo” Reprodukcijski materijal koji potječe od osnovnog materijala koji može biti sjemenski izvor ili sastojina unutar određenog područja provenijencije i koji zadovoljava zahtjeve određene u Prilogu II. ; ii. „Selekcioniran” Reprodukcijski materijal koji potječe od osnovnog materijala iz sastojine unutar jedinstvene određenog područja provenijencije koja se fenotipski razlikuju od populacija druge provenijencije i koji ispunjava zahtjeve određene u Prilogu III. ; iii. „Kvalificiran” Reprodukcijski materijal koji potječe od osnovnog materijala iz sjemenskih plantaža, roditelja familija, klonova ili klonskih smjesa, a čiji su sastavni dijelovi pojedinačno fenotipski odabrani i koji ispunjava zahtjeve određene u Prilogu IV. Testiranje nije nužno poduzeti ili završiti; iv. „Testiran” Reprodukcijski materijal koji potječe od osnovnog materijala iz sastojina, sjemenskih plantaža, roditelja familija, klonova ili klonskih smjesa. Superiornost reprodukcijskog materijala dokazuje se komparativnim testiranjem ili procjenom superiornosti reprodukcijskog materijala na temelju genetske ocjene sastavih dijelova osnovnog materijala. Materijal mora zadovoljavati zahtjeve određene u Prilogu V. Članak 3. 1. Popis vrsta i umjetnih hibrida u Prilogu I. može se izmijeniti u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 3. 2. U mjeru u kojoj neke vrste i umjetni hibridi ne podliježu mjerama sadržanim u ovoj Direktivi, države članice mogu poduzeti takve mjere ili manje stroge mjere u odnosu na svoje državno područje. 3. Mjere sadržane u ovoj Direktivi ne primjenjuju se na šumski reprodukcijski materijal u obliku sadnog materijala ili biljnih dijelova za koji se pokaže da je namijenjen drugoj svrsi, a ne šumarstvu. U takvim slučajevima, materijal mora biti popraćen oznakom ili drugim dokumentom koji zahtijevaju druge odredbe Zajednice ili nacionalne odredbe koje se primjenjuju na takav materijal za tu svrhu. Ako o tome ne postoje odredbe, dobavljač mora, prilikom postupanja materijalom namijenjenim za šumarske svrhe i materijalom za koji se pokaže da je namijenjen za druge svrhe, a ne za šumarstvo, materijal namijenjen za druge svrhe označiti oznakom ili drugim dokumentom s natpisom: „Nije za šumarske svrhe”. 4. Mjere sadržane u ovoj Direktivi ne primjenjuju se na šumski reprodukcijski materijal za koji se dokaže da je namijenjen izvozu ili ponovnom izvozu u treće zemlje. Članak 4. 1. Države članice određuju da se samo odobreni osnovni materijal upotrebljava za proizvodnju šumskog reprodukcijskog materijala koji se stavlja na tržište. 2. Osnovni materijal mogu odobriti jedino: (a) službena tijela ako zadovoljava uvjete određene u prilozima II. , III. , IV. ili V. , ovisno o slučaju, ovoj Direktivi; (b) upućivanjem na jedinicu poznatu kao „jedinica odobrenja”. Svaka jedinica odobrenja mora biti identificirana jedinstvenom uputom u registru. 3. Države članice osiguravaju: (a) da se odobrenje povuče ako se zahtjevi ove Direktive više ne ispunjavaju; (b) da se nakon odobrenja, osnovni materijal za proizvodnju reprodukcijskog materijala iz kategorija selekcionirani materijal, kvalificirani materijal i testirani materijal, podvrgne ponovnom pregledu, u redovitim razmacima. 4. U interesu očuvanja biljnih genetskih resursa koji se upotrebljavaju u šumarstvu kako je utvrđeno posebnim uvjetima koji se utvrđuju sukladno postupku propisanom u članku 26. stavku 3. kako bi se uzele u obzir nove spoznaje u odnosu na in situ čuvanje i održivu uporabu biljnih genetskih resursa putem uzgajanja i stavljanja na tržište šumskog reprodukcijskog materijala takvoga podrijetla da je prilagođen lokalnim i regionalnim uvjetima i ugrožen genetskom erozijom, države članice mogu odstupati od uvjeta predviđenih stavkom 2. i prilozima II. , III. , IV. i V. ako su predviđeni uvjeti u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 3. 5. Države članice mogu na svojem cjelokupnom državnom području ili njegovu dijelu za razdoblje od najviše deset godina odobriti osnovni materijal za proizvodnju testiranoga reprodukcijskog materijala kad se, na temelju privremenih rezultata genetske procjene ili komparativnih testova na koje upućuje Prilog V. , može pretpostaviti da će osnovni materijal kad testovi dovrše, zadovoljiti zahtjeve za odobrenje na temelju ove Direktive. Članak 5. 1. Ako se osnovni materijal iz članka 4. stavka 1. sastoji od genetski modificiranih organizama u smislu članka 2. točaka 1. i 2. Direktive 90/220/EEZ takav se materijal priznaje samo ako je siguran za zdravlje ljudi i okoliš. 2. U slučaju genetski modificiranog osnovnog materijala iz stavka 1. : (a) provodi se procjena rizika za okoliš koja je jednaka procjeni utvrđenoj u Direktivi 90/220/EEZ; (b) na prijedlog Komisije, Uredbom Europskog parlamenta i Vijeća koja se temelji na odgovarajućim pravnim načelima Ugovora, uvode se postupci koji osiguravaju da su procjena rizika za okoliš i drugi relevantni elementi jednaki onima utvrđenima u Direktivi 90/220/EEZ. Dok takva Uredba ne stupi na snagu, genetski modificiran osnovni materijal odobrava se za unos u Nacionalni registar na temelju članka 10. ove Direktive nakon što je odobren u skladu s Direktivom 90/220/EEZ; (c) članci 11. do 18. Direktive 90/220/EEZ više se ne primjenjuju na genetski modificiran osnovni materijal odobren u skladu s Uredbom iz podstavka (b); (d) tehničke i znanstvene pojedinosti provedbe procjene rizika za okoliš donose se u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 3. Članak 6. 1. Za šumski reprodukcijski materijal koji potječe od odobrenog osnovnog materijala države članice predviđaju kako je navedeno u točkama (a) do (d): (a) materijal vrsta navedenih u Prilogu I. ne smije se stavljati na tržište ako nije razvrstan u kategorije „poznatog izvora”, „selekcioniran”, „kvalificiran” i „testiran” te ako ne ispunjava zahtjeve iz priloga II. , III. , IV. i V. ; (b) materijal umjetnih hibrida naveden u Prilogu I. ne smije se stavljati na tržište ako nije razvrstan u kategorije „selekcioniran”, „kvalificiran” ili „testiran” te ako ne ispunjava zahtjeve iz priloga III. , IV. i V. ; (c) materijal vrsta i umjetnih hibrida naveden u Prilogu I. koji se vegetativno razmnaža ne smije se stavljati na tržište ako nije iz kategorije „selekcioniran”, „kvalificiran” ili „testiran” i ako ne ispunjava zahtjeve iz Priloga III. , IV. i V. Reprodukcijski materijal iz kategorije „selekcioniran” može se staviti na tržište samo ako je masovno dobiven iz sjemena; (d) materijal vrsta i umjetnih hibrida naveden u Prilogu I. koji se u cijelosti ili djelomice sastoji od genetski modificiranih organizama ne smije se stavljati na tržište ako nije uvršten u kategoriju „testiran” i ako ne ispunjava zahtjeve iz Priloga V. 2. Kategorije na temelju kojih se reprodukcijski materijal iz različitih tipova osnovnog materijala može stavljati na tržište jesu one navedene u tablici u Prilogu VI. 3. Šumski reprodukcijski materijal vrsta i umjetnih hibrida naveden u Prilogu I. ne smije se stavljati na tržište ako ne ispunjava odgovarajuće zahtjeve u Prilogu VII. Biljni dijelovi i sadni materijal ne smiju se stavljati na tržište ako ne ispunjavaju zahtjeve opće prihvaćenih međunarodnih standarda, nakon što se ti standardi odobre u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 3. 4. Države članice predviđaju službenu registraciju dobavljača šumskog reprodukcijskog materijala. Odgovorno službeno tijelo može za dobavljače koji su već registrirani na temelju Direktive 77/93/EEZ smatrati registriranima u smislu ove Direktive. Takvi dobavljači moraju svejedno ispunjavati zahtjeve ove Direktive. 5. Neovisno o odredbama stavka 1. , države članice mogu na svojem državnom području ovlastiti dobavljače da na tržište stave odgovarajuće količine: (a) šumskog reprodukcijskog materijala za testiranje, znanstvene svrhe, selekcioniranje ili za svrhe genetskog očuvanja; i (b) sjemenskog materijala za koji je jasno dokazano da nije namijenjen šumarstvu. 6. Uvjeti pod kojima države članice mogu dati ovlaštenja iz stavka 5. mogu se utvrditi u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 3. 7. Ne dovodeći u pitanje stavak 1. i u slučaju da reprodukcijski materijal potječe od osnovnog materijala koji ne ispunjava sve zahtjeve odgovarajuće kategorije navedene u stavku 1. , države članice mogu dopustiti stavljanje takvog materijala na tržište u skladu s uvjetima koji se sastavljaju u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 3. 8. Posebne odredbe mogu se utvrditi u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 3. kako bi se u obzir uzele okolnosti pod kojima se šumski reprodukcijski materijal pogodan za organsku proizvodnju može staviti na tržište. Članak 7. Države članice mogu, u odnosu na uvjete predviđene u prilozima II. do V. i VII. , uvesti dodatne ili strože zahtjeve za odobrenje osnovnog materijala i proizvodnju reprodukcijskog materijala na svojem državnom području. Članak 8. Države članice mogu na svojem državnom području ograničiti odobrenje osnovnog materijala namijenjenog proizvodnji šumskog reprodukcijskog materijala kategorije „poznato podrijetlo”. Članak 9. 1. U slučaju da je osnovni materijal namijenjen proizvodnji reprodukcijskog materijala kategorija „poznato podrijetlo” i „selekcioniran”, države članice za odgovarajuće vrste razgraničuju područja provenijencije. 2. Države članice sastavljaju i objavljuju mape koje pokazuju razgraničenja područja provenijencije. Mape se šalju Komisiji i drugim državama članicama. Članak 10. 1. Svaka država članica sastavlja nacionalni registar osnovnog materijala raznih vrsta koje su odobrene na njezinom državnom području. Sve pojedinosti svake odobrene jedinice evidentiraju se zajedno s jedinstvenom registarskom referencijom u nacionalnom registru. 2. Svaka država članica sastavlja sažetak nacionalnog registra u obliku nacionalnog popisa koji je na zahtjev dostupan Komisiji i drugim državama članicama. Nacionalni se popis priprema u uobičajenom obliku za svaku jedinicu odobrenja. Za kategorije „poznato podrijetlo” i „selekcioniran” dozvoljen je sažetak osnovnog materijala na temelju područja provenijencije. Navode se sljedeći podaci: (a) botanički naziv; (b) kategorija; (c) svrha; (d) tip osnovnog materijala; (e) uputa na registar ili, ako je to potrebno, sažetak osnovnog materijala ili identifikacijska šifra područja provenijencije; (f) položaj: kratko ime, ako je to potrebno, te bilo koja od sljedećih skupina podataka; i. za kategoriju „poznato podrijetlo”, područje provenijencije i raspon geografske širine i dužine; ii. za kategoriju „selekcioniran”, područje provenijencije i zemljopisni položaj definiran širinom i dužinom ili rasponom zemljopisne širine i dužine; iii. za kategoriju „kvalificiran” točan zemljopisni položaj (položaji) na kojem (kojima) se osnovni materijal nalazi; iv. za kategoriju „testiran”, točan zemljopisni položaj (položaji) na kojem (kojima) se osnovni materijal nalazi; (g) nadmorsku visinu ili njezin raspon; (h) područje: veličinu sjemenskog izvora (sjemenskih izvora), sastojine (sastojina) ili sjemenske plantaže (sjemenskih plantaža); (i) podrijetlo: navodi se je li osnovni materijal autohton/indigen (samorodan), neautohton/neindigen ili je li podrijetlo poznato. Za neautohtoni/neindigeni osnovni materijal, podrijetlo se navodi ako je poznato; (j) za materijal kategorije „testiran” navodi se je li genetski modificiran. 3. Oblik u kojemu se takvi nacionalni popisi sastavljaju može se utvrditi u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2. Članak 11. 1. Na temelju nacionalnoga popisa koji podnosi svaka država članica, Komisija može objaviti popis pod nazivom „Popis Zajednice odobrenoga osnovnog materijala za proizvodnju šumskog reprodukcijskog materijala”. 2. Popis Zajednice odražava pojedinosti navedene u nacionalnim popisima iz članka 10. stavka 2. i koje pokazuju područje uporabe i sva ovlaštenja ili ograničenja na temelju članaka 8. , 17. ili 20. Članak 12. 1. Nakon završetka žetve glavni certifikat koji pokazuje jedinstvenu referenciju registra izdaju za sav reprodukcijski materijal koji potječe od odobrenog osnovnog materijala službena tijela, navodeći odgovarajuće informacije određene u Prilogu VIII. 2. U slučaju kada država članica omogućuje naknadno vegetativno razmnožavanje u skladu s člankom 13. stavkom 2. , izdaje se novi glavni certifikat. 3. Ako dođe do miješanja u skladu s podstavcima (a), (b), (c) ili (e) članka 13. stavka 3. , države članice osiguravaju da se referencije registra sastavnih dijelova mješavina mogu identificirati te izdaju novi glavni certifikat ili drugi dokument koji identificira mješavinu. Članak 13. 1. Reprodukcijski se materijal tijekom svih faza proizvodnje vodi odvojeno radi upućivanja na pojedinačne jedinice odobrenja. Svaki dio reprodukcijskog materijala identificira se na sljedeći način: (a) oznakom i brojem glavnog certifikata; (b) botaničkim nazivom; (c) kategorijom; (d) svrhom; (e) tipom osnovnog materijala; (f) uputom na registar ili oznakom identiteta za područje provenijencije; (g) područjem provenijencije – za reprodukcijski materijal „poznatog izvora” i „odabranih” kategorija ili drugi reprodukcijski materijal ako je to potrebno; (h) ako je to potrebno daje se podatak je li podrijetlo materijala autohtono ili indigeno, neautohtono ili neindigeno ili nepoznato; (i) za sjemenski materijal godinom sazrijevanja; (j) s pomoći dobi i tipom sadnog materijala sadnica ili reznica, bilo da je riječ o rezanim, presađenim ili biljkama u teglama; (k) podatkom o tome je li genetski modificiran. 2. Ne dovodeći u pitanje odredbu stavka 1. ovog članka i članka 6. stavka 1. točke (c), država članica može predvidjeti naknadno vegetativno razmnožavanje jedne odobrene jedinice kategorija „selekcioniran”, „kvalificiran” i „testiran”. U takvim se slučajevima materijal vodi odvojeno i kao takav se identificira. 3. Ne dovodeći u pitanje odredbe stavka 1. države članice mogu predvidjeti: (a) da se unutar jednog područja provenijencije miješa reprodukcijski materijal iz dviju jedinica odobrenja ili više njih unutar kategorije „poznato podrijetlo” ili unutar kategorije „selekcioniran”; (b) da pri miješanju reprodukcijskog materijala iz sjemenskog izvora i sastojine kategorije „poznato podrijetlo” unutar jednog područja provenijencije, novi kombinirani paket bude certificiran kao „reprodukcijski materijal koji potječe od sjemenskog izvora”; (c) da pri miješanju reprodukcijskog materijala koji potječe od neautohtonog i neindigenoga osnovnog materijala s onim od osnovnog materijala nepoznatog podrijetla, novi kombinirani paket bude certificiran kao „nepoznato podrijetlo”; (d) da se pri miješanju u skladu s podstavcima (a), (b) ili (c) identifikacijska oznaka za područje provenijencije može zamijeniti uputom na registar kako je navedeno u stavku 1. točki (f); (e) miješanje reprodukcijskog materijala koji potječe od jedne jedinice odobrenja iz različitih godina sazrijevanja; (f) da se pri miješanju u skladu s podstavkom (e) evidentiraju stvarne godine sazrijevanja i omjer materijala iz svake godine. Članak 14. 1. Reprodukcijski se materijal može staviti na tržište samo u partijama koje su u skladu s člankom 13. i na kojima je oznaka ili drugi dokument dobavljača („oznaka ili dokument dobavljača”) koji, osim informacija potrebnih na temelju članka 13, daje sljedeće informacije: (a) broj (brojeve) glavnoga certifikata izdanog na temelju članka 12. ili upućivanje na drugi dokument dostupan u skladu s člankom 12. stavkom 3. ; (b) ime dobavljača; (c) nabavljenu količinu; (d) u slučaju reprodukcijskog materijala kategorije „testiran” čiji je osnovni materijal odobren na temelju članka 4. stavka 5. , riječi „privremeno odobren”; (e) je li materijal bio vegetativno razmnožen. 2. U slučaju sjemena, oznaka ili dokument dobavljača iz stavka 1. mora sadržavati i sljedeće dodatne informacije koje su, ako je to moguće, procijenjene međunarodno priznatim tehnikama: (a) čistoća: postotak težine čistih sjemenki, drugih sjemenki i nežive tvari proizvoda koji se stavlja na tržište kao paket sjemenki; (b) postotak klijanja čistog sjemena ili, kad je postotak klijanja nemoguće ili nepraktično procijeniti, postotak vitalnosti ocijenjen uz navođenje primijenjene metode; (c) težinu 1 000 čistih sjemenki; (d) broj isklijanih sjemenki po kilogramu proizvoda koji se stavlja na tržište kao sjeme ili kad je broj isklijanih sjemenki nemoguć ili nepraktično procijeniti, broj vitalnih sjemenki po kilogramu. 3. Kako bi se sjeme proizvedeno u tekućoj sezoni učinilo brzo dostupnim, unatoč činjenici da nije zaključen pregled klijavosti kako je utvrđeno u članku 2. točki (b), države članice mogu odobriti stavljanje na tržište do prvog kupca. Dobavljač u najkraćem mogućem vremenu mora navesti poštivanje uvjeta kako je utvrđeno u stavku 2. točkama (b) i (d). 4. Za manje količine sjemena, zahtjevi utvrđeni u gore navedenom stavku 2. točkama (b) i (d) ne primjenjuju se. Količine i uvjeti mogu se utvrditi u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2. 5. U slučaju Populus spp. dijelovi biljke stavljaju se na tržište samo ako je broj klasifikacije EZ-a u skladu s točkom 2. podtočkom (b) Priloga VII. dio C naveden na oznaci ili dokumentu dobavljača. 6. Ako se za svaku kategoriju šumskog reprodukcijskog materijala upotrebljava obojena oznaka ili dokument, dobavljačeva oznaka ili dokument za reprodukcijski materijal kategorije „poznato podrijetlo” žute je boje, za reprodukcijski materijal kategorije „selekcioniran” zelene, za reprodukcijski materijal kategorije „kvalificiran” roza boje te za reprodukcijski materijal kategorije „testiran” plave boje. 7. Za šumski reprodukcijski materijali koji potječe od osnovnog materijala koji se sastoji od genetski modificiranih organizama, svaka oznaka ili dokument, službeni ili neslužbeni za cijeli paket jasno navodi tu činjenicu. Članak 15. Sjemenski materijal stavlja se na tržište samo u plombiranom pakiranju. Plomba mora biti takva da postane neupotrebljiva kad se pakiranje otvori. Članak 16. 1. Države članice službenim sustavnom kontrole koji su osnovale ili odobrile osiguravaju da se reprodukcijski materijal od pojedinačnih jedinica odobrenja ili partija ostane jasno prepoznatljiv kroz cjelokupni postupak od prikupljanja do isporuke krajnjem korisniku. Službeni nadzor registriranih dobavljača mora se redovito provoditi. 2. Države članice osiguravaju da si odgovarajuća službena tijela međusobno administrativno pomažu pri dobivanju odgovarajućih informacija potrebnih da se osigura ispravna provedba ove Direktive, posebno kada se šumski reprodukcijski materijal prenosi iz jedne države članice u drugu. 3. Dobavljač dostavlja službenim tijelima evidenciju koja sadrži pojedinosti o svim pošiljkama koje su zadržane i koje su stavljene na tržište. 4. Detaljna pravila za primjenu stavka 2. sastavljaju se u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2. najkasnije do 30. lipnja 2002. 5. Države članice poduzimaju sve mjere kako bi osigurale pridržavanje odredaba ove Direktive tako da pripremaju odgovarajuće mehanizme za nadzor nad šumskim reprodukcijskim materijalom tijekom proizvodnje s ciljem stavljanja na tržište i stavljanja na tržište. 6. Stručnjaci Komisije mogu, u suradnji sa službenim tijelima država članica, provesti provjere na licu mjesta ako je to potrebno kako bi se osigurala jedinstvena primjena ove Direktive. Oni mogu posebno provjeriti je li šumski reprodukcijski materijal usklađen sa zahtjevima iz ove Direktive. Država članica na čijem se državnom području provjera provodi daje svu potrebnu pomoć stručnjacima u provođenju njihovih dužnosti. Komisija o rezultatima istrage izvješćuje države članice. Članak 17. 1. Države članice osiguravaju da za reprodukcijski materijal koji se stavlja na tržište u skladu s odredbama ove Direktive ne vrijede nikakva ograničenja s obzirom na njegove značajke, zahtjeve vezane za preglede i inspekcije, označivanje i plombiranje, osim onih utvrđenih u ovoj Direktivi. 2. Nakon podnošenja zahtjeva, država članica može se ovlastiti, sukladno postupku iz članka 26. stavka 3. da krajnjem korisniku zabrani stavljanje na tržište s ciljem sijanja ili sađenja određenoga reprodukcijskog materijala na svom cjelokupnom državnom području ili na dijelu njezina državnog područja. Takvo ovlaštenje daje se samo kad postoji bojazan: (a) da bi uporaba navedenoga reprodukcijskog materijala zbog njegovih fenotipskih ili genetskih značajka, imala štetan učinak na šumarstvo, okoliš, genetske resurse ili biološku raznovrsnost na cjelokupnom državnom području te države članice ili na dijelu njezina područja na temelju — dokaza koji se odnose na područje provenijencije ili podrijetlo materijala, ili — rezultata pokusa ili znanstvenih istraživanja provedenih na odgovarajućim mjestima unutar ili izvan Zajednice; (b) da bi, na temelju poznatih rezultata pokusa, znanstvenih istraživanja ili rezultata dobivenih iz šumarske prakse u vezi s preživljavanjem i razvitkom sadnog materijala s obzirom na morfološke i fiziološke značajke, uporaba navedenog reprodukcijskog materijala zbog njegovih značajka imala štetan učinak na šumarstvo, okoliš, genetske resurse ili biološku raznovrsnost na cjelokupnom državnom području te države članice ili na dijelu njezinog državnog područja. 3. Detaljna pravila za primjenu stavka 2. sastavljaju se u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 3. 4. Ne dovodeći u pitanje stavak 1. , države članice koje su provele članak 8. u odnosu na šumski reprodukcijski materijal iz kategorije poznatog izvora mogu zabraniti stavljanje na tržište takvog materijala krajnjem korisniku. Članak 18. 1. Kako bi se uklonile sve privremene poteškoće vezane za opću opskrbu krajnjeg korisnika šumskim reprodukcijskim materijalom koji ispunjava zahtjeve ove Direktive koje se pojave u jednoj ili više država članica, a koje se ne mogu riješiti unutar Zajednice, Komisija na zahtjev barem jedne države članice na koju se to odnosi i u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2. ovlašćuje jednu ili više država članica da odobre, tijekom razdoblja koje utvrđuje Komisija, stavljanje na tržište šumskog reprodukcijskog materijala jedne vrste ili više njih, koji zadovoljava manje stroge uvjete. Kad je poduzeta takva akcija, na oznakama ili dokumentima dobavljača potrebnim na temelju članka 14. stavka 1. navodi se da materijal o kojem je riječ ispunjava manje strože uvjete. 2. Detaljna pravila za primjenu stavka 1. mogu se sastaviti u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2. Članak 19. 1. Vijeće, djelujući kvalificiranom većinom na prijedlog Komisije, utvrđuje daje li šumski reprodukcijski materijal proizveden u trećoj zemlji ista osiguranja s jamstva na odobrenja njegovog osnovnog materijala i mjera poduzetih pri njegovoj proizvodnji s ciljem stavljanja na tržište kao što je to slučaj sa šumskim reprodukcijskim materijalom proizvedenim unutar Zajednice i u skladu s odredbama ove Direktive. 2. Osim predmeta iz stavka 1. Vijeće utvrđuje vrste, tip osnovnog materijala i kategorije šumskog reprodukcijskog materijala, kao i njegovo područje provenijencije, koji se smiju stavljati na tržište unutar Zajednice na temelju stavka 1. 3. Dok Vijeće ne donese odluku na temelju stavka 1. , države članice mogu se, u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 3. , ovlastiti da donesu takve odluke. Takvo ovlaštenje ima za cilj osigurati da materijal koji se uvozi daje jamstva koja su u svakom pogledu jednaka kao i jamstva za šumski reprodukcijski materijal proizveden u Zajednici u skladu s ovom Direktivom. Osobito takav uvezeni materijal mora biti popraćen glavnim certifikatom ili službenim certifikatom koji je izdala zemlja podrijetla i evidencijom koja sadrži pojedinosti o svim pošiljkama za izvoz, a koje treba podastrijeti dobavljač u trećoj zemlji. Članak 20. Nakon podnošenja zahtjeva od strane države članice, Komisija, djelujući u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 3. može osloboditi državu članicu u potpunosti ili djelomice od odredaba ove Direktive za neke vrste stabala koje nisu važne šumarstvo u toj državi članici, osim kada bi to bilo u suprotnosti s odredbama članka 17. stavka 1. Članak 21. S ciljem traženja boljih rješenja za neke odredbe navedene u ovoj Direktivi, može se odlučiti da se organiziraju privremeni pokusi pod posebnim uvjetima na razini Zajednice u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 3. Trajanje pokusa ne smije prijeći sedam godina. U kontekstu takvih pokusa, države članice mogu se osloboditi od nekih obveza utvrđenih u ovoj Direktivi. Opseg tog oslobođenja utvrđuje se u pogledu odredbi na koje se primjenjuje. Članak 22. Šumski reprodukcijski materijal mora, kad je to primjenjivo, ispunjavati odgovarajuće fitosanitarne uvjete utvrđene u Direktivi 77/93/EEZ. Članak 23. Sve izmjene u prilozima s obzirom na razvoj znanstvenog ili stručnog znanja donose se u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 3. Članak 24. Mjere potrebne za provedbu ove Direktive, a koje se odnose na predmete sadržane u člancima navedenima dalje u tekstu, donose se u skladu s postupkom upravljanja iz članka 26. stavka 2. — članci 2. , 10. , 14. , 16. , 18. , 27. Članak 25. Mjere potrebne za provedbu ove Direktive, a koje se odnose na predmete sadržane u člancima navedenima dalje u tekstu, donose se u skladu s regulatornim postupkom iz članka 26. stavka 3. — članci 3. , 4. , 5. , 6. , 17. , 19. , 20. , 21. i 23. Članak 26. 1. Komisiji pomaže Stalni odbor za sjeme (dalje u tekstu: „Odbor”). 2. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 4. i 7. Odluke 1999/468/EZ. Razdoblje u članku 4. stavku 3. Odluke 1999/468/EZ određuje se na mjesec dana. 3. Kod upućivanja na ovaj stavak primjenjuju se članci 5. i 7. Odluke 1999/468/EZ. Razdoblje utvrđeno u članku 5. stavku 6. Odluke 1999/468/EZ određuje se na mjesec dana. 4. Odbor usvaja svoj poslovnik. Članak 27. 1. Za prijelazno razdoblje koje ne prelazi 10 godina od 1. siječnja 2003. , država se članica može koristiti, u svrhu odobravanja osnovnog materijala za proizvodnju testiranog reprodukcijskog materijala – koji nije prethodno obuhvaćen Direktivom 66/404/EEZ – rezultatima usporednih ispitivanja koji ne ispunjavaju zahtjeve utvrđene u Prilogu V. Takva ispitivanja morala su početi prije 1. siječnja 2003. i pokazati da je reprodukcijski materijal koji potječe od osnovnog materijala superiorniji. 2. Za prijelazno razdoblje koje ne prelazi 10 godina od 1. siječnja 2003. , države se članice mogu koristiti, u svrhu odobravanja osnovnog materijala za proizvodnju testiranoga reprodukcijskog materijala svih vrsta i umjetnih hibrida obuhvaćenih ovom Direktivom, rezultatima genetske procjene koji ne ispunjavaju zahtjeve utvrđene u Prilogu V. Takva ispitivanja morala su početi 1. siječnja 2003. i pokazati da je reprodukcijski materijal koji potječe od osnovnog materijala superiorniji. 3. U slučaju novih vrsta i umjetnih hibrida koji se Prilogu I. mogu dodati kasnije, prijelazno razdoblje iz stavaka 1. i 2. utvrđuje se u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2. 4. Države članice mogu se, u skladu s postupkom iz članka 26. stavka 2. , ovlastiti da se koriste rezultatima komparativnih ispitivanja i genetske procjene nakon isteka prijelaznog razdoblja. Članak 28. 1. Države članice donose zakone i druge propise potrebne za usklađivanje s ovom Direktivom s učinkom od 1. siječnja 2003. One o tome odmah obavješćuju Komisiju. Kad države članice usvoje te mjere, one sadržavaju uputu na ovu Direktivu ili se uz njih navodi takva uputa prilikom njihove službene objave. Način tog upućivanja određuju države članice. 2. Države članice Komisiji dostavljaju tekst glavnih odredaba nacionalnog zakonodavstva koje usvoje u području na koje se odnosi ova Direktiva. 3. Državama članicama dozvoljeno je stavljanje na tržište šumskog reprodukcijskog materijala koji je proizveden prije 1. siječnja 2003. do isteka zaliha. Članak 29. Direktiva 66/404/EEZ i Direktiva 71/161/EEZ ovime se stavljaju izvan snage s učinkom od 1. siječnja 2003. Direktiva 66/404/EEZ ne primjenjuje se na Republiku Finsku i Kraljevinu Švedsku, a Direktiva 71/161/EEZ ne primjenjuje se na Republiku Finsku. Upućivanje na direktive stavljene izvan snage tumači se kao upućivanje na ovu Direktivu i čita se u skladu s korelacijskom tablicom određenom u Prilogu IX. Članak 30. Ova Direktiva stupa na snagu na dan njezine objave u Službenom listu Europskih Zajednica. Članak 31. Ova je Direktiva upućena državama članicama. Sastavljeno u Bruxellesu 22. prosinca 1999. Za Vijeće Predsjednik K. HEMILÄ (1)  SL C 199, 14. 7. 1999. , str. 1. (2)  Mišljenje dostavljeno 1. prosinca 1999. (još nije objavljeno u Službenom listu). (3)  SL C 329, 17. 11. 1999. , str. 15. (4)  SL 125, 11. 7. 1966. , str. 2326/66. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 1994. (5)  SL L 87, 17. 4. 1971. , str. 14. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Aktom o pristupanju iz 1994. (6)  SL C 56, 26. 2. 1999. , str. 1. (7)  SL L 26, 31. 1. 1977. , str. 20. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 1999/53/EZ (SL L 142, 5. 6. 1999. , str. 29. ). (8)  SL L 117, 8. 5. 1990. , str. 15. Direktiva kako je zadnje izmijenjena Direktivom Komisije 97/35/EZ (SL L 169, 27. 6. 1997. , str. 72. ). (9)  SL L 184, 17. 7. 1999. , str. 23. PRILOG I. POPIS VRSTA STABALA I UMJETNIH HIBRIDA Abies alba Mill. Abies cephalonica Loud. Abies grandis Lindl. Abies pinsapo Boiss. Acer platanoides L. Acer pseudoplatanus L. Alnus glutinosa Gaertn. Alnus incana Moench. Betula pendula Roth. Betula pubescens Ehrh. Carpinus betulus L. Castanea sativa Mill. Cedrus atlantica Carr. Cedrus libani A. Richard Fagus sylvatica L. Fraxinus angustifolia Vahl. Fraxinus excelsior L. Larix decidua Mill. Larix x eurolepis Henry Larix kaempferi Carr. Larix sibirica Ledeb. Picea abies Karst. Picea sitchensis Carr. Pinus brutia Ten. Pinus canariensis C. Smith Pinus cembra L. Pinus contorta Loud. Pinus halepensis Mill. Pinus leucodermis Antoine Pinus nigra Arnold Pinus pinaster Ait. Pinus pinea L. Pinus radiata D. Don Pinus sylvestris L. Populus spp. și hibrizi artificiali dintre aceste specii Prunus avium L. Pseudotsuga menziesii Franco Quercus cerris L. Quercus ilex L. Quercus petraea Liebl. Quercus pubescens Willd. Quercus robur L. Quercus rubra L. Quercus suber L Robinia pseudoacacia L. Tilia cordata Mill. Tilia platyphyllos Scop. PRILOG II. NAJMANJI ZAHTJEVI ZA ODOBRENJE OSNOVNOG MATERIJALA NAMIJENJENOG PROIZVODNJI REPRODUKCIJSKOG MATERIJALA KOJI ĆE SE CERTIFICIRATI KAO „POZNATO PODRIJETLO” 1. Osnovni materijal je kao sjemenski izvor ili sastojina smješten unutar jednog područja provenijencije. Država članica za svaki pojedinačni slučaj određuje je li potrebna službena inspekcija, osim što se službena inspekcija mora provesti tamo gdje je materijal namijenjen za posebnu šumarsku svrhu. 2. Sjemenski izvor ili sastojina mora ispunjavati kriterije koje utvrde države članice. 3. — Mora se navesti područje provenijencije i lokacija te nadmorska visina ili raspon nadmorske visine za mjesto (mjesta) gdje se reprodukcijski materijal prikuplja, — Mora se navesti je li osnovni materijal: (a) autohtoni ili neautohtoni ili je podrijetlo nepoznato; ili (b) indigen (samorodan)ili neindigen ili je podrijetlo nepoznato. U slučaju neautohtonog ili neindigenog osnovnog materijala, mora se navesti podrijetlo, ako je poznato. PRILOG III. NAJMANJI ZAHTJEVI ZA ODOBRENJE OSNOVNOG MATERIJALA NAMIJENJENOG PROIZVODNJI REPRODUKCIJSKOG MATERIJALA KOJI ĆE SE CERTIFICIRATI KAO „SELEKTIRAN” Općenito: sastojina će se procjenjivati s obzirom na posebnu namjenu reprodukcijskog materijala s posebnom težinom na zahtjevima 1. do 10. , ovisno o specifičnoj namjeni. Kriterije za selekciju utvrdit će država članica, a namjenu će se navesti u Nacionalnom registru. 1. Podrijetlo: Mora se utvrditi povijesnim dokazima ili drugim odgovarajućim sredstvima je li sastojina autohtona/indigena, neautohtona/neindigena ili je podrijetlo nepoznato, a za neautohtoni/neindigeni osnovni materijal, podrijetlo se mora navesti ako je poznato. 2. Izolacija: Sastojine moraju biti na dovoljnoj udaljenosti od sastojina slabe kakvoće iste vrste ili od sastojina srodnih vrsta ili sorte koja s dotičnom vrstom može tvoriti hibride. Posebna pozornost obratit će se tom zahtjevu kad su sastojine koje okružuje autohtone/indigene sastojine neautohtone/neindigene ili nepoznatog podrijetla. 3. Učinkovita veličina populacije: Sastojine se moraju sastojati od jedne ili više skupina stabala koje su dobro raspoređene i dovoljno brojne kako bi osigurale odgovarajuće među-oprašivanje. Kako bi se izbjegli nepovoljni učinci križanja u bliskom srodstvu, selektirane sastojine sastojat će se od dovoljnoga broja i gustoće pojedinih stabala na danom području. 4. Dob i razvoj: Sastojine se moraju sastojati od stabala takve dobi i faze razvoja da se kriteriji dani za selekciju mogu jasno procijeniti. 5. Jedinstvenost: Sastojine moraju pokazivati normalni stupanj varijabilnosti morfoloških znakova. Kada je to potrebno, stabla lošije kakvoće moraju se ukloniti. 6. Sposobnost prilagodbe: Prilagodba ekološkim uvjetima koji prevladavaju u području provenijencije mora biti razvidna. 7. Zdravlje i otpornost: Stabla u sastojinama moraju općenito biti bez štetnih organizama i otporna na štetne klimatske i lokacijske uvjete, osim oštećenosti radi onečišćenja, na mjestu na kojemu rastu. 8. Proizvodnja drvne zalihe: Za odobrenja odabranih sastojina, proizvodnja drvne zalihe mora u pravilu biti veća od prihvaćene srednje vrijednosti pod sličnim ekološkim ili upravljačkim uvjetima. 9. Kakvoća drva: Kakvoća drva uzima se u obzir i, u nekim slučajevima, može biti osnovni kriterij. 10. Oblik ili način rasta: Stabla u sastojinama moraju pokazivati posebno dobre morfološke značajke, posebno uspravno i simetrično deblo, odgovarajuće oblikovanu krošnju, manje grane i odgovarajuće prirodno podrezivanje. Osim toga, omjer račvastih stabala i onih sa spiralnim deblom trebao bi biti nizak. PRILOG IV. NAJMANJI ZAHTJEVI ZA ODOBRENJE OSNOVNOG MATERIJALA NAMIJENJENOG PROIZVODNJI REPRODUKCIJSKOG MATERIJALA KOJI ĆE SE CERTIFICIRATI KAO „KVALIFICIRAN” 1. Sjemenske plantaže (a) Tip, cilj, plan križanja i terenski raspored, sastavne dijelove, izolaciju i lokaciju te sve njihove promjene mora odobriti i registrirati službeno tijelo; (b) Klonovi ili obitelji koji čine sjemensku plantažu odabrat će se zbog njihovih izuzetnih značajka, a posebno će se razmotriti zahtjevi 4. , 6. , 7. , 8. , 9. i 10. iz Priloga III. ; (c) Klonovi ili obitelji koji čine sjemensku plantažu sade se ili su posađeni u skladu s planom koji je odobrilo službeno tijelo i koje je određeno na takav način da se svaki sastavni dio može identificirati; (d) Prorjeđivanje provedeno u sjemenskim plantažama opisat će se zajedno s kriterijima odabira koji se koriste za prorjeđivanje i koji su registrirani pri službenom tijelu; (e) Sa sjemenskim se plantažama upravlja, a sjeme se dobiva na takav način da se postignu ciljevi plantaže. U slučaju sjemenske plantaže namijenjene proizvodnji umjetnoga hibrida, postotak hibrida u reproduktivnome materijalu mora se utvrditi testom provjere. 2. Roditelji obitelji (a) Roditelji se odabiru zbog svojih izuzetnih značajka, a posebno se uzimaju u obzir zahtjevi 4. , 6. , 7. , 8. , 9. i 10. iz Priloga III. ili se odabiru radi njihove sposobnosti kombiniranja; (b) Cilj, plan križanja i sustav oprašivanja, sastavni dijelovi, izolacija i lokacija te bilo koje promjene moraju se odobriti i registrirati pri službenom tijelu; (c) Identitet, broj i udio roditelja u mješavini moraju se odobriti i registrirati pri službenom tijelu; (d) U slučaju roditelja namijenjenih proizvodnji umjetnog hibrida, postotak hibrida u reproduktivnome materijalu mora se utvrditi testom provjere. 3. Klonovi (a) Klonovi se prepoznaju razlikovnim obilježjima koja su odobrena i registrirana pri službenom tijelu; (b) Vrijednost pojedinačnih klonova utvrđuje se iskustvom ili se pokazuje dovoljno dugim eksperimentiranjem; (c) Orteti koji se koriste za proizvodnju klonova odabiru se radi svojih izuzetnih značajka, a posebno se uzimaju u obzir zahtjevi 4. , 6. , 7. , 8. , 9. i 10. iz Priloga III. ; (d) Odobrenje ograničava država članica na maksimalni broj godina ili maksimalni broj proizvedenih rameta. 4. Klonske smjese (a) Klonske smjese moraju ispunjavati zahtjeve iz točaka 3. a, 3. b i 3. c; (b) Identitet, broj i udio sastavnih klonova smjese te metoda odabira i osnovni fond moraju se odobriti i registrirati pri službenom tijelu. Svaka smjesa mora sadržavati dovoljnu genetsku raznolikost; (c) Odobrenje ograničava država članica na najveći broj godina ili najveći broj proizvedenih rameta. PRILOG V. NAJMANJI ZAHTJEVI ZA ODOBRENJE OSNOVNOG MATERIJALA NAMIJENJENOGA PROIZVODNJI REPRODUKCIJSKOG MATERIJALA KOJI ĆE SE CERTIFICIRATI KAO „TESTIRAN” 1. ZAHTJEVI ZA SVE TESTOVE (a) Općenito Osnovni materijal mora ispunjavati odgovarajuće zahtjeve iz priloga III. ili IV. Testovi za odobrenje osnovnog materijala moraju se pripremiti, rasporediti, provesti, a njihovi se rezultati tumačiti u skladu s međunarodno priznatim postupcima. Za komparativne testove reprodukcijski materijal koji se testira mora se usporediti s jednim ili po mogućnosti s nekoliko odobrenih ili unaprijed odabranih standarda. (b) Značajke koje treba ispitati i. Testovi moraju biti osmišljeni kako bi procijenili posebne značajke i one se moraju navesti za svaki test; ii. Pozornost će se obratiti prilagodbi, rastu te važnim biotskim i abiotskim čimbenicima. Nadalje, ostale značajke koje se smatraju važnima radi posebne namjene procijenit će se u odnosu na ekološke uvjete regije u kojoj se ispitivanje provodi. (c) Dokumentacija Evidencija mora sadržavati opis mjesta testiranja, uključujući lokaciju, klimu, tlo, prethodnu uporabu, nastanak, upravljanje i svu štetu zbog abiotskih/biotskih čimbenika te biti na raspolaganju službenom tijelu. Dob materijala i rezultati u trenutku procjene moraju se prijaviti službenom tijelu. (d) Provođenje testova i. Svaki se uzorak reprodukcijskog materijala mora uzgojiti, posaditi i njime se mora upravljati na identičan način u mjeri u kojoj to dopuštaju vrste biljnih materijala; ii. Svaki se eksperiment mora provesti na valjanom statističkome uzorku s dovoljnim brojem stabala kako bi se pojedinačne značajke svakoga sastavnog dijela koji se ispituje mogle procijeniti; (e) Analiza i valjanost rezultata i. Podaci dobivenim provođenjem eksperimenta moraju se analizirati s pomoću međunarodno priznatih statističkih metoda, a rezultati se moraju prikazati za svaku ispitanu značajku; ii. Metodologija koja se primjenjuje za testiranje i podrobni rezultati dostupni su besplatno; iii. Mora se dati i izjava o predloženom području za moguću prilagodbu unutar zemlje u kojoj je test proveden i značajke koje bi mogle ograničiti njegovu uporabljivost; iv. Ako se tijekom testova dokaže da reprodukcijski materijal nema značajke barem: — osnovnog materijala, ili — slične otpornosti osnovnog materijala za štetne organizme od gospodarske važnosti, takav će se reprodukcijski materijal ukloniti. 2. ZAHTJEVI ZA GENETSKU PROCJENU SASTAVNIH DIJELOVA OSNOVNOG MATERIJALA (a) Sastavni dijelovi sljedećeg osnovnog materijala mogu se genetski procijeniti: sjemenske plantaže, roditelji obitelji, klonovi i klonske smjese. (b) Dokumentacija Sljedeća je dodatna dokumentacija potrebna za odobrenje osnovnog materijala: i. Identitet, podrijetlo i pedigre procijenjenih sastavnih dijelova; ii. Plan križanja koji se koristi za proizvodnju reprodukcijskog materijala koji se koristi u testovima za procjenu. (c) Postupci testiranja Moraju se ispuniti sljedeći zahtjevi: i. Genetska vrijednost svakoga sastavnoga dijela mora se procijeniti na dvjema lokacijama za procjenu testova ili na više njih od kojih barem jedna mora biti u okolišu važnom za predloženu uporabu reprodukcijskog materijala; ii. Procijenjena superiornost reprodukcijskog materijala koji se treba staviti na tržište izračunava se na temelju tih genetskih vrijednosti te posebnog plana križanja; iii. Testove procjenjivanja i genetske izračune mora odobriti službeno tijelo. (d) Tumačenje i. Procijenjena superiornost reprodukcijskog materijala izračunava se u odnosu na referentnu populaciju za značajke ili skupinu značajka; ii. Navodi se je li procijenjena genetska vrijednost reprodukcijskog materijala inferiornija u odnosu na referentnu populaciju za bilo koju važnu značajku. 3. ZAHTJEVI ZA USPOREDNO TESTIRANJE REPRODUKCIJSKOG MATERIJALA (a) Uzorkovanje reprodukcijskog materijala i. Uzorak reprodukcijskog materijala za usporedno testiranje mora biti istinski reprezentativan za reprodukcijski materijal koji potječe od osnovnog materijala koji treba odobriti; ii. Generativno dobiven reprodukcijski materijal za usporedno testiranje: — potječe od sjemena u godinama dobroga cvata i dobre proizvodnje plodova/sjemena; može se koristiti umjetno oprašivanje, — proizveden je tako da osigurava reprezentativnost dobivenih uzoraka. (b) Standardi (Uzorci) i. Kvaliteta standarda (uzoraka) koji se koriste za svrhe usporednog testiranja trebala bi, ako je moguće, biti poznata tijekom dovoljno dugoga razdoblja u regiji u kojoj se testiranje treba provoditi. Standardi (uzorci), u načelu, predstavljaju materijal koji se u šumarstvu pokazao korisnim u trenutku kad započinje testiranje te u ekološkim uvjetima koji se predlažu za certificiranje materijala. Ako je to moguće trebali bi dolaziti iz sastojina odabranih prema kriterijima iz Priloga III. ili od osnovnog materijala koji je službeno odobren za proizvodnju testiranoga materijala; ii. Za usporedno testiranje umjetnih hibrida, roditelji obiju vrsta moraju, ako je moguće, biti uključeni u standarde (uzorke); iii. Kad god je to moguće treba koristiti nekoliko standarda (uzoraka). Kad je to potrebno i opravdano, standardi (uzorci) se mogu zamijeniti najpogodnijim materijalom koji se testira ili prosjekom sastavnih dijelova testiranja; iv. Isti standardi (uzorci) koristit će se u svim testovima u što je moguće više različitih uvjeta s obzirom na lokaciju. (c) Tumačenje i. Statistički značajna superiornost u usporedbi sa standardima (uzorcima) mora se dokazati za barem jednu važnu značajku; ii. Mora se navesti ako postoje bilo kakve značajke od gospodarske ili ekološke važnosti koje pokazuju značajno slabije rezultate u odnosu na standarde (uzorke), a njihovi učinci moraju biti kompenzirani povoljnim značajkama. 4. UVJETNO ODOBRENJE Preliminarna procjena ranih pokusa može biti osnova za uvjetno odobravanje. Tvrdnje o superiornosti u ranoj procjeni moraju se ponovno ispitati u razmacima od deset godina. 5. RANI TESTOVI Testove u rasadniku, stakleniku i laboratoriju mogu prihvatiti službena tijela za uvjetno odobrenje ili za konačno odobrenje ako se može pokazati da postoji tijesna povezanost između mjerene crte i značajka koje bi se normalno procjenjivale testovima u šumi. Druge značajke koje će se testirati moraju ispunjavati kriterije navedene u stavku 3. PRILOG VI. KATEGORIJE UNUTAR KOJIH SE REPRODUKCIJSKI MATERIJAL IZ RAZLIČITIH TIPOVA OSNOVNOG MATERIJALA MOŽE STAVLJATI NA TRŽIŠTE Tip osnovnog materijala Kategorija šumskog reprodukcijskog materijala (Boja oznake ako se koristi oznaka ili dokument u boji) Poznato podrijetlo (žuta) Selekcioniran (zelena) Kvalificiran (roza) Testiran (plava) Sjemenski izvor x       Sastojina x x   x Sjemenska plantaža     x x Roditelji obitelji     x x Klon     x x Klonska smjesa     x x PRILOG VII. DIO A Zahtjevi koje trebaju ispuniti partije plodova i sjemena vrsta navedenih u Prilogu I. 1. Partije plodova i sjemena vrsta navedenih u Prilogu I. ne smiju se stavljati na tržište ako partije plodova ili sjemena ne ispunjavaju minimalnu razinu čistoće vrste od 99 %. 2. Neovisno o odredbama stavka 1. u slučaju tijesno povezanih vrsta iz Priloga I. , bez umjetnih hibrida, mora se navesti čistoća vrsta partije plodova ili sjemena ako ne iznosi 99 %. DIO B Zahtjevi koje trebaju ispuniti biljni dijelovi vrsta i umjetnih hibrida navedenih u Prilogu I. Biljni dijelovi vrsta i umjetnih hibrida navedenih u Prilogu I. moraju biti odgovarajuće tržišne kakvoće. Odgovarajuća tržišna kakvoća utvrđuje se upućivanjem na opće značajke, zdravlje i odgovarajuću veličinu. Za Populus spp. može se navesti da su dodatni zahtjevi navedeni u dijelu C ispunjeni. DIO C Zahtjevi za standarde vanjske kakvoće za Populus spp. koji se razmnažaju stabljičnim reznicama ili šibama 1. Stabljične reznice (a) Neće se smatrati da stabljične reznice imaju odgovarajuću tržišnu kakvoću ako postoji bilo koji od sljedećih nedostataka: i. njihovo je drvo starije od dvije godine; ii. imaju manje od dva dobro formirana pupa; iii. zahvatila ih je nekroza ili pokazuju oštećenje zbog štetnih organizama; iv. pokazuju znakove osušenosti, pregrijavanja, plijesni ili propadanja. (b) Minimalne dimenzije stabljičnih reznica — najmanja dužina: 20 cm, — najmanji promjer na vrhu: Klasa EZ 1: 8 mm Klasa EZ 2: 10 mm 2. Šibe (a) Neće se smatrati da šibe imaju odgovarajuću tržišnu kakvoću ako postoji bilo koji od sljedećih nedostataka: — njihovo je drvo starije od dvije godine, — imaju manje od pet dobro formiranih pupova, — oštećene su nekrozom ili pokazuju oštećenje zbog štetnih organizama, — pokazuju znakove osušenosti, pregrijavanja, plijesni ili propadanja, — imaju oštećenja osim rezova od obrezivanja, — imaju višestruke stabljike, — imaju pretjeranu zakrivljenost stabljike. (b) Klase veličine za šibe Klasa Najmanji promjer (mm) na srednjoj dužini Najmanja visina (m) Nemediteranske regije N1 6 1,5 N2 15 3,00 Mediteranske regije S1 25 3,00 S2 30 4,00 DIO D Zahtjevi koje treba ispuniti sadnjom biljnog materijala vrsta i umjetnih hibrida navedenih u Prilogu I. Sadni materijal mora biti odgovarajuće tržišne kakvoće. Odgovarajuća tržišna kakvoća utvrđuje se upućivanjem na opće značajke, zdravlje, vitalnost i fiziološku kakvoću. DIO E Zahtjeve koje treba ispuniti sadnjom sadnog materijala koji se treba staviti na tržište krajnjem korisniku u područjima koja imaju mediteransku klimu Sadni materijal neće se staviti na tržište ako 95 % svake partije nema odgovarajuću tržišnu kakvoću. 1. Neće se smatrati da sadni materijal ima odgovarajuću tržišnu kakvoću ako postoji neki od sljedećih nedostataka: (a) oštećenja, osim rezova od obrezivanja ili oštećenja zbog štete pri čupanju; (b) pomanjkanje pupova sposobnih za razvoj glavnih izbojaka; (c) višestruke stabljike; (d) deformirane sustave korijenja; (e) znakove isušivanja, pregrijavanja, plijesni, propadanja ili druge štetne organizme; (f) biljke nisu dobro uravnotežene. 2. Veličina biljaka Vrste Maksimalna dob (godine) Minimalna visina (cm) Maksimalna visina (cm) Minimalni promjer vrata korijena (mm) Pinus halepensis 1 8 25 2 2 12 40 3 Pinus leucodermis 1 8 25 2 2 10 35 3 Pinus nigra 1 8 15 2 2 10 20 3 Pinus pinaster 1 7 30 2 2 15 45 3 Pinus pinea 1 10 30 3 2 15 40 4 Quercus ilex 1 8 30 2 2 15 50 3 Quercus suber 1 13 60 3 3. Veličina spremnika, ako se koristi Vrste Minimalni volumen spremnika (cm3) Pinus pinaster 120 Druge vrste 200 PRILOG VIII. PRILOG IX. KORELACIJSKA TABLICA A. Direktiva 66/404/EEZ Ova Direktiva Članak 1. Članak 1. Članak 3. Članak 2. Članci 2. , 16. i 16. b Članak 3. Članci 5. , 5. b i 5. d Članak 4. — Članak 5. Članak 4. Članak 6. — Članak 7. — Članak 8. Članak 5. a Članak 9. Članak 6. Članak10. Članak 13. a Članak 11. — Članak 12. Članak 8. Članak 13. Članak 9. Članak 14. Članak 10. Članak 15. Članak 11. Članak 16. Članak 13. Članak 17. Članak 15. Članak 18. Članak 14. Članak 19. — Članak 20. — Članak 21. — Članak 22. Članak 16. a Članak 23. — Članak 24. — Članak 25. Članak 17. Članak 26. Članak 5. e Članak 27. Članak 18. Članak 28. — Članak 29. — Članak 30. Članak 19. Članak 31. Članak 2. Prilog I. — Prilog II. Prilog I. Prilog III. — Prilog IV. Prilog II. Prilog V. — Prilog VI. — Prilog VII. Prilog III. (dio) Prilog VIII. — Prilog IX. B. Direktiva 71/161/EEZ Ova Direktiva Članak 1. Članak 1. Članak 4. Članak 2. Članak 3. stavak 2. , članci 16. i 17. Članak 3. — Članak 4. — Članak 5. Članak 5. , članak 6. stavak 1. i članak 8. Članak 6. — Članak 7. — Članak 8. — Članak 9. — Članak 10. — Članak 11. — Članak 11. — Članak 12. — Članak 13. Članci 10. i 11. Članak 14. — Članak 15. Članak 12. Članak 16. Članak 14. Članak 17. Članak 15. Članak 18. — Članak 19. — Članak 20. — Članak 21. — Članak 22. Članak 9. Članak 23. — Članak 24. — Članak 25. Članak 18. Članak 26. — Članak 27. Članak 19. Članak 28. — Članak 29. — Članak 30. Članak 20. Članak 31. Članak 2. Prilog I. — Prilog II. — Prilog III. — Prilog IV. — Prilog V. — Prilog VI. Prilozi 2. i 3. Prilog VII. — Prilog VIII. — Prilog IX