title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2413/99 esittäjä(t): Ewa Hedkvist Petersen (PSE) komissiolle. Kilpailuhaitat ja aluepoliittinen tuki Ruotsissa.

eurovoc_concepts:
State aid
Sweden
aid system
aid to undertakings
carriage of goods
regional aid
restriction on competition
social-security contribution
transport price
underpopulation

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/129 Tuen toimenpidekohtainen jakautuminen on seuraavanlainen: Tuki pienten ja keskisuurten yritysten toiminnan rahoitukseen (pk-yritykset) Tuki (Tutkimus ja kehitt(cid:228)minen) (T&K) Alueen tuotteiden kansainv(cid:228)linen kauppa Tutkimukset alueen tuotteiden arvostuksen lis(cid:228)(cid:228)miseksi Yritysten kilpailukyvyn parantaminen Paikalliset menekinedist(cid:228)misyhdistykset Yritysten lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) 2 192 136 1 172 136 77 1 Yksityiskohtainen luettelo edell(cid:228) tarkoitetuista tuensaajista toimitetaan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle ja parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle. (2000/C 225 E/139) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2413/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ewa Hedkvist Petersen (PSE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Kilpailuhaitat ja aluepoliittinen tuki Ruotsissa Pohjois-Ruotsi ja Pohjois-Suomi ovat harvaan asuttuja. Ruotsin pohjoisosassa neli(cid:246)kilometrin alueella asuu noin 3,4 asukasta. Yritykset, joutuvat kuljettamaan tuotteitaan pitki(cid:228) matkoja, paljon pitempi(cid:228) matkoja kuin ne yritykset, jotka toimivat l(cid:228)hell(cid:228) suuria v(cid:228)est(cid:246)keskittymi(cid:228) ja suurkaupunkien markkinoita. Siksi sosiaalimaksujen alentamisen ja kuljetustuen kaltaiset aluepoliittiset tuet ovat syrj(cid:228)seutujen yritysten kannalta merkitt(cid:228)vi(cid:228) kilpailua tasoittavia tekij(cid:246)it(cid:228). jotka toimivat n(cid:228)ill(cid:228) haja-asutusalueilla ja vientimarkkinoilla, Ruotsi ja komissio neuvottelevat parhaillaan aluepoliittisen tuen ehdoista Ruotsissa. Miksi komissio ei halua vaikuttaa siihen, ett(cid:228) t(cid:228)t(cid:228) tukea voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) Ruotsissa tasapuolisten kilpailuedellytysten saavuttamiseen? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Komissio tiet(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) harvaanasutuilla alueilla, kuten Pohjois-Ruotsilla, on erityisi(cid:228) ongelmia. Se on samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)iden alueiden yrityksill(cid:228) on erityisi(cid:228) vaikeuksia, koska markkinat ovat kaukana. T(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) komissio p(cid:228)(cid:228)tti vuonna 1994, ennakoiden Ruotsin ja Suomen liittymist(cid:228), hyv(cid:228)ksy(cid:228) harvaanasuttuja alueita suosivia erityisehtoja (1). N(cid:228)it(cid:228) erityisehtoja konsolidoitiin ja laajennettiin (cid:148)Alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa(cid:148) (2). Suuntaviivoissa on ehtoja sen varmistamiseksi, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot voivat halutessaan sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228) harvaanasutut alueet perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan mukaisiin aluekarttoihin. Komissio voi my(cid:246)s hyv(cid:228)ksy(cid:228) suuntaviivojen perusteella korkeammat tuen intensiteetin enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t suuryrityksille harvaanasutuilla alueilla. J(cid:228)senvaltiot voivat lis(cid:228)ksi suuntaviivojen perusteella my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) kuljetustukea kor- vaamaan harvaanasuttujen alueiden yritysten lis(cid:228)kuljetuskustannuksia. Samalla suuntaviivoissa kuitenkin m(cid:228)(cid:228)ritet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) kuljetustuki voi korvata vain tavaroiden lis(cid:228)kuljetuskustannuksia eik(cid:228) liiallista korvausta saa maksaa. Komissio hyv(cid:228)ksyi 26. lokakuuta 1999 Pohjois-Ruotsia koskevan kuljetustukiohjelman, jonka perusteella Ruotsi antaa suoraa tukea tavaroiden lis(cid:228)kuljetuskustannuksiin sill(cid:228) alueella sijaitseville yrityksille. T(cid:228)ll(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n luomaan Pohjois-Ruotsin yrityksille yht(cid:228)l(cid:228)iset kilpailumahdollisuudet. C 225 E/130 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Ruotsi ilmoitti 22. lokakuuta 1999 Pohjois-Ruotsia koskevasta alennettujen sosiaalikustannusten tukiohjel- masta. Ohjelma alentaa ty(cid:246)nantajan sosiaaliturvamaksuja Pohjois-Ruotsissa. Ruotsi perustelee sosiaaliturva- maksujen alentamista korvauksena kyseisille yrityksille aiheutuvista ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isist(cid:228) (cid:148)v(cid:228)limatkoihin liittyvist(cid:228) kuluista(cid:148). Komissio tutkii parhaillaan onko t(cid:228)m(cid:228) toinen kuljetustukiohjelma perusteltu. Se on pyyt(cid:228)nyt Ruotsia osoittamaan, ett(cid:228) ty(cid:246)nantajan sosiaalikustannusten alentaminen ei korvaa liikaa kyseisille yrityksille aiheutuvia lis(cid:228)kuljetuskustannuksia. Komissio odottaa vastausta kysymykseens(cid:228) Ruotsin viranomaisilta. (1) (2) 92 artiklan 3 kohdan a ja c alakohdan soveltamistavasta aluetukeen annetun tiedonannon II osan muuttamista koskeva komission tiedonanto, EYVL C 364, 20. 12. 1994. EYVL C 74, 10. 3. 1998. (2000/C 225 E/140) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2417/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Euroopan unionin tuki keskiaikaisten k(cid:228)sikirjoitusten ja inkunaabeleiden digitalisoinnille Granadan yliopisto on juuri julkaissut cd-romina digitaalisen ja interaktiivisen multimediaversion Codex Granatensis -koodeksista, joka on er(cid:228)(cid:228)n belgialaisen munkin 1200-luvulla kirjoittama ja er(cid:228)(cid:228)n saksalaisen mestarin vuoden 1425 paikkeilla koristeellisin goottilaisin kalligrafioin ja miniatyyrein kuvittama arvokas k(cid:228)sikirjoitus. Aiemmin vain jotkut harvat etuoikeutetut pystyiv(cid:228)t ihailemaan t(cid:228)t(cid:228) teosta sen haurauden vuoksi. Nyt se on 1500 pesetan maksusta kaikkien ulottuvilla. T(cid:228)m(cid:228) kokemus on ollut suuri menestys. Olisiko komissio valmis tukemaan ohjelmaa keskiaikaisten koodeksien ja inkunaabeleiden julkaisemiseksi jotta suuri yleis(cid:246) voisi helposti tutustua ja ihailla n(cid:228)it(cid:228) keskiajan hienoimpia kirjallisia aarteita? interaktiivisena multimediana, Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen tiedusteli, voisiko komissio tukea ohjelmaa keskiaikaisten koodeksien ja tutustua tiettyihin inkunaabelien julkaisemiseksi keskiajan kirjallisiin aarteisiin ja ihailla niit(cid:228). interaktiivisena multimediana, jotta suuri yleis(cid:246) voisi Komissio voi my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) tukea kulttuurialoitteisiin ainoastaan nykyisten ohjelmien yhteydess(cid:228) ja niiss(cid:228) sovellettavien kriteerien mukaisesti. Komissio muistuttaa arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n vuoden alussa julkaistaan ensimm(cid:228)iseen puiteohjelmaan (cid:148)Kulttuuri 2000(cid:148) liittyv(cid:228) ehdotuspyynt(cid:246). Heti kun ehdotuspyynt(cid:246) on virallisesti hyv(cid:228)ksytty, se julkaistaan Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228). Lis(cid:228)ksi se tulee olemaan saatavilla my(cid:246)s Internetiss(cid:228). Komissio antaa mielell(cid:228)(cid:228)n arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle lis(cid:228)tietoja. Kulttuuri 2000 -ohjelmaa koskeva esite l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n suoraan parlamentin j(cid:228)senelle ja Euroopan parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)(cid:246)n. Kulttuuri 2000 -ohjelman lis(cid:228)ksi eurooppalaisen kulttuurin esittely(cid:228) multimedian keinoin k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s Euroopan yhteis(cid:246)n tutkimusta, teknologista kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja esittely(cid:228) (TTK) tarkoittavia toimia koskevaan viidenteen puiteohjelmaan kuuluvassa Tietoyhteiskunnan tekniikat -ohjelmassa (IST). Avaintoimintakoko- naisuuden (cid:148)Multimedian sis(cid:228)lt(cid:246) ja apuv(cid:228)lineet(cid:148) vuoden toimintaohjelmassa on tarkoitus tukea tutkimus- hankkeita, joissa pyrit(cid:228)(cid:228)n parantamaan mahdollisuuksia hy(cid:246)dynt(cid:228)(cid:228) kulttuuri- ja tiedekokoelmia. Tietoyh- teiskunnan tekniikat -ohjelmasta ja siihen liittyvist(cid:228) ehdotuspyynn(cid:246)ist(cid:228) saa yksityiskohtaisia tietoja Internetist(cid:228) Cordis-palvelimelta (www. cordis. lu/ist/)


title: 2000/37/EG: Beschikking van de Commissie van 16 december 1999 tot vaststelling van een financiële bijdrage van de Gemeenschap in de door Griekenland gedane uitgaven ter bestrijding van voor planten en voor plantaardige producten schadelijke organismen (kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 4519) (Slechts de tekst in de Griekse taal is authentiek)

eurovoc_concepts:
EU aid
Greece
crop production
financial aid
parasitology
plant health treatment

formats: html pdf print

text: L 12/32 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 18. 1. 2000 BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 16 december 1999 tot vaststelling van een financiële bĳdrage van de Gemeenschap in de door Griekenland gedane uitgaven ter bestrĳding van voor planten en voor plantaardige producten schadelĳke organismen (kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 4519) (Slechts de tekst in de Griekse taal is authentiek) (2000/37/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (6) Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Richtlĳn 77/93/EEG van de Raad van 21 december 1976 betreffende de beschermende maatregelen tegen het binnenbrengen en de verspreiding in de Gemeenschap van voor planten en voor plantaardige producten schadelĳke orga- nismen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Richtlĳn 1999/53/EG van de Commissie (2), en met name op artikel 19 quarter, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) (5) Overeenkomstig Richtlĳn 77/93/EEG kunnen lidstaten in aanmerking komen voor een financiële bĳdrage van de Gemeenschap in de uitgaven die rechtstreeks voort- vloeien uit de noodzakelĳke maatregelen die zĳn getroffen of worden overwogen met het oog op de bestrĳding van schadelĳke organismen die uit een derde land of uit een ander gebied van de Gemeenschap zĳn binnengebracht, om deze organismen uit te roeien of, als dat niet mogelĳk is, de verspreiding ervan tegen te gaan. Griekenland heeft verzocht om toekenning van een dergelĳke financiële bĳdrage van de Gemeenschap en heeft een programma ingediend van maatregelen voor de uitroeiing van Clavibacter michiganensis ssp. sepedo- nicus (Smith) Davis et al. , het organisme dat aardappel- ringrot veroorzaakt en dat in 1997 in Griekenland is en Ralstonia solanacearum (Smith) binnengebracht, Yabuuchi et al. , het organisme dat aardappelbruinrot veroorzaakt en dat eveneens in 1997 in Griekenland is binnengebracht. In deze programma's zĳn de te verwe- zenlĳken doelstellingen, de uit te voeren maatregelen, alsmede de duur en de kosten van de maatregelen vast- gelegd zodat de Gemeenschap kan bĳdragen in de finan- ciering ervan. De financiële bĳdrage van de Gemeenschap kan ten hoogste 50 % van de voor steun in aanmerking komende uitgaven dekken. De uitgaven die Griekenland in de jaren 1997 en 1998 heeft gedaan, vloeien rechtstreeks voort uit de destructie van besmette aardappelen, de desinfectie van machines en bedrĳven, fytosanitaire inspecties, en de bemonstering en analyse van aardappelen. Dankzĳ de door Griekenland verstrekte technische infor- matie heeft het Permanent Plantenziektekundig Comité de situatie nauwkeurig en volledig kunnen onderzoeken. (1) PB L 26 van 31. 1. 1977, blz. 20. (2) PB L 142 van 5. 6. 1999, blz. 29. De in artikel 2 bedoelde bĳdrage laat een mogelĳke bĳdrage voor andere bestaande of toekomstige maatre- gelen die noodzakelĳk zĳn voor het uitroeien of bestrĳden van de betrokken schadelĳke organismen, onverlet; een bĳdrage zal afhangen van een volgende beschikking. (7) (8) Deze beschikking laat de resultaten van de door de Commissie krachtens artikel 19 quinquies van Richtlĳn 77/93/EEG uit te voeren controles, waarbĳ wordt nage- gaan of het binnenbrengen van de betrokken schadelĳke organismen toe te schrĳven is aan gebrekkige onder- zoeken of inspecties, en de consequenties van deze controles onverlet. De in deze beschikking vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Permanent Plantenziektekundig Comité, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Artikel 1 De toekenning van een financiële bĳdrage van de Gemeenschap in de door Griekenland gedane uitgaven die rechtstreeks voor- vloeien uit noodzakelĳke maatregelen als bedoeld in artikel 19 quater, lid 2, van Richtlĳn 77/93/EEG, ter bestrĳding van Clavi- bacter michiganensis en Ralstonia solanacearum, wordt goed- gekeurd. Artikel 2 De financiële bĳdrage van de Gemeenschap bedraagt hoogste 32 352 EUR. ten Deze bĳdrage wordt als volgt verdeeld: — 30 885 EUR voor maatregelen ter bestrĳding van Clavi- bacter michiganensis, — 1 467 EUR voor maatregelen ter bestrĳding van Ralstonia solanacearum. Artikel 3 Afhankelĳk van de controles door de Commissie overeen- 1. komstig artikel 19 quinquies, lid 1, van Richtlĳn 77/93/EEG, wordt de financiële bĳdrage van de Gemeenschap pas betaald als aan de Commissie bewĳsstukken zĳn voorgelegd over het vóórkomen en de uitroeiing van de in artikel 1 genoemde schadelĳke organismen. 18. 1. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 12/33 De in lid 1 bedoelde bewĳsstukken moeten het volgende 2. omvatten: a) een verslag over de uitroeiing voor ieder bedrĳf waar planten en plantaardige producten zĳn gedestrueerd. Het verslag moet informatie bevatten over: — de plaats en het adres van het bedrĳf, — de datum waarop de aanwezigheid van de schadelĳke organismen werd vermoed en de datum waarop de aanwezigheid ervan werd bevestigd, — de hoeveelheid gedestrueerde planten en plantaardige producten, — de destructie- en desinfectiemethodes, — de hoeveelheid monsters die is genomen voor onder- zoeken en tests om de aanwezigheid van de schadelĳke organismen op te sporen, — de testmethode, — de resultaten van onderzoeken en/of tests, — de vermoedelĳke oorsprong van de besmetting in Grie- kenland; b) een verslag over de controle op de aanwezigheid van de in artikel 1 genoemde schadelĳke organismen en over de omvang van de besmetting met deze organismen, met gede- tailleerde gegevens over in dat verband uitgevoerde inspec- ties en tests; c) een financieel verslag met een lĳst van begunstigden en hun en de verrichte betalingen (exclusief BTW en adres heffingen). Artikel 4 Deze beschikking is gericht tot de Helleense Republiek. Gedaan te Brussel, 16 december 1999. Voor de Commissie David BYRNE Lid van de Commissie


eurovoc_concepts:
Denmark
EU aid
European forestry policy
Germany
United Kingdom
cyclone
forest conservation

formats: pdf print

text: 18. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften C 296/209 18. Naturkatastrophen: Sturmkatastrophe in Dänemark, Deutschland und im Donnerstag, 16. Dezember 1999 Vereinigten Königreich B5-0376/1999 Entschließung des Europäischen Parlaments zur Sturmkatastrophe in Dänemark, Deutschland und im Vereinigten Königreich Das Europäische Parlament, A. unter Hinweis auf die Sturmkatastrophe, die am 3. Dezember 1999, den Norden Deutschlands, die südlichen Teile Dänemarks und Teile des Vereinigten Königreichs in Mitleidenschaft zog, B. entsetzt über die Todesopfer, die diese Naturkatastrophe gefordert hat, C. betroffen darüber, daß Tausende von Familien und Unternehmen noch einige Tage nach dem Unwet- ter ohne Strom waren, D. besorgt über die schweren Schäden, die der Sturm in den Wäldern im südlichen Jütland angerichtet hat und durch die die Lebensbedingungen einer unermeßlichen Zahl von Tier- und Pflanzenarten beeinträchtigt und die langjährigen Umweltschutzmaßnahmen der dänischen Regierung ernsthaft gefährdet werden, E. in der Erwägung, daß der Sturm nicht nur Menschenleben gefordert und Umweltschäden angerichtet hat, sondern auch unmittelbar Schäden an Häusern, Kraftfahrzeugen, Unternehmen, landwirtschaftli- chen Betrieben und regionalen Infrastrukturen (Straßen-, Stromnetz usw. ) verursacht hat, die sich auf geschätzte 135 Mio. Euro belaufen, spricht den Familien der Opfer und den von der Sturmkatastrophe betroffenen Menschen sein auf- 1. richtiges Bedauern aus; fordert die zuständigen Behörden der betroffenen Mitgliedstaaten auf, eine gründliche und umfas- 2. sende Bewertung der Schäden an den Wäldern und aller anderen ökologischen Auswirkungen des Sturms vorzunehmen; fordert die dänischen Elektrizitätsgesellschaften auf sicherzustellen, daß die Stromversorgung im Falle 3. ähnlicher Naturkatastrophen in Zukunft weniger anfällig ist; 4. ist sich bewußt, daß umfangreiche Geldmittel erforderlich sind, um die Schäden an den Wäldern und am Eigentum zu beseitigen; fordert die Kommission daher auf, die betroffenen Regionen bei der Finanzie- rung der erforderlichen Maßnahmen möglichst umfassend zu unterstützen; 5. fordert die Kommission in diesem Zusammenhang auf, die betroffenen Regionen und Gemeinden insbesondere im Zusammenhang mit dem gezielten Einsatz der bestehenden Hilfsmittel zu unterstützen und ihnen jede nur mögliche Hilfe zukommen zu lassen; beauftragt seine Präsidentin, diese Entschließung der Kommission, dem Rat und den Regierungen und 6. Regionen der betroffenen Mitgliedstaaten zu übermitteln. 19. Naturkatastrophen: Überschwemmungen in Vietnam B5-0336/1999 Entschließung des Europäischen Parlaments zu den Überschwemmungen in Vietnam Das Europäische Parlament, A. B. in der Erwägung, daß der Wirbelsturm Anfang Dezember 1999 über hundert Menschenleben gefor- dert hat, in der Erwägung, daß laut Berichten des Internationalen Roten Kreuzes Hunderttausende Vietnamesen in den nächsten neun Monaten wegen der Überschwemmungen von Nahrungsmittelknappheit bedroht sein werden,


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2491/99 från Pere Esteve (ELDR) till kommissionen. Överföring av flodvatten i Europa.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
cross-border cooperation
freshwater
hydrology
regional cooperation
sustainable development
town and country planning
water analysis
water management
water resources

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/13 (2000/C 330 E/012) SKRIFTLIG FR¯GA E-2491/99 fr(cid:229)n Pere Esteve (ELDR) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: (cid:214)verf(cid:246)ring av flodvatten i Europa P(cid:229) den europeiska kontinenten r(cid:229)der en klar obalans mellan olika s(cid:246)tvattensomr(cid:229)den. Vissa omr(cid:229)den uppvisar ett klart (cid:246)verskott och andra ett klart underskott p(cid:229) s(cid:246)tvatten. Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att inleda n(cid:229)gon form av verksamhet inom ramen f(cid:246)r den interregionala samarbetspolitiken f(cid:246)r att fr(cid:228)mja (cid:246)verf(cid:246)ring av vattenresurser mellan avrinningsomr(cid:229)den som h(cid:246)r till olika medlemsstater i Europeiska unionen? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 februari 2000) Beroende p(cid:229) olika geografiska f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar och olika klimat, men ocks(cid:229) p(cid:229) olika m(cid:228)nsklig p(cid:229)verkan och olika traditioner uppvisar de vattenrelaterade problemen i medlemsstaterna och deras regioner olika m(cid:246)nster. ˜ven (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att l(cid:246)sa problemen (cid:228)r olika. Detta (cid:228)r n(cid:229)gra av sk(cid:228)len till varf(cid:246)r Europa- parlamentet, r(cid:229)det, medlemsstaterna samt icke-statliga organisationer st(cid:246)djer behovet av en ny europeisk vattenpolitik. I f(cid:246)rslaget till ramdirektiv om vatten (1) (2), som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande behandlas f(cid:246)r andra g(cid:229)ngen av Europa- parlamentet, f(cid:246)resl(cid:229)s f(cid:246)ljande: vattenskyddet skall omfatta alla typer av vattenf(cid:246)rekomster, en h(cid:229)llbar anv(cid:228)ndning av vatten som resurs skall st(cid:246)djas, inom en best(cid:228)md tidsram skall st(cid:246)d ges f(cid:246)r att uppn(cid:229) en god status f(cid:246)r alla vatten, ett kombinerat tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt skall f(cid:246)ljas f(cid:246)r att uppn(cid:229) m(cid:229)len i fr(cid:229)ga om utsl(cid:228)ppsgr(cid:228)nsv(cid:228)rden och vattenkvalitet, s(cid:228)kerst(cid:228)llande av att alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder vidtas p(cid:229) basis av f(cid:246)rvaltningen av vattenbass(cid:228)nger, s(cid:228)kerst(cid:228)llande av att m(cid:229)len samordnas i de fall regioner eller medlems- stater delar flodbass(cid:228)nger, krav p(cid:229) att vattenkvalitetsfr(cid:229)gor skall behandlas i de fall de kan fungera som st(cid:246)d f(cid:246)r kvalitetsm(cid:229)let, t. ex. genom att som m(cid:229)l ange en h(cid:229)llbar balans mellan uttag och naturligt tillfl(cid:246)de, samt (cid:246)kad insyn och inblandning fr(cid:229)n alla ber(cid:246)rda medborgare och parter n(cid:228)r f(cid:246)rvaltningsplaner fastst(cid:228)lls. Kommissionen (cid:228)r (cid:246)vertygad om att vattenrelaterade problem b(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rdas vid k(cid:228)llan. Av den anledningen ing(cid:229)r i f(cid:246)rslaget till ramdirektiv om vatten ett krav p(cid:229) att medlemsstaterna och regionerna gemensamt skall (cid:229)tg(cid:228)rda problemen i deras delade flodbass(cid:228)nger, vilket n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis inte beh(cid:246)ver ske i form av en storskalig vatten(cid:246)verf(cid:246)ring mellan flodbass(cid:228)nger. Att f(cid:246)rpliktiga gemenskapen att uppmuntra delning av vattenstr(cid:246)mmarna p(cid:229) det h(cid:228)r stadiet skulle inte inneb(cid:228)ra n(cid:229)got st(cid:246)d f(cid:246)r principerna om h(cid:229)llbar utveckling och om att (cid:229)tg(cid:228)rda milj(cid:246)problemen vid k(cid:228)llan, vilket fastst(cid:228)lls i EG-f(cid:246)rdraget, och som anges som en av pelarna i f(cid:246)rslaget till ramdirektiv om vatten. F(cid:246)rst n(cid:228)r ramdirektivet om vatten antagits och j(cid:228)mf(cid:246)rbara m(cid:229)l fastst(cid:228)llts, kommer n(cid:246)dv(cid:228)ndiga uppgifter att finnas tillg(cid:228)ngliga. Kommissionens uppfattning delas av Europaparlamentet, vilket framg(cid:229)r av deras yttrande efter f(cid:246)rsta behandlingen i februari 1999 (3). I de fall specifika projekt inneb(cid:228)r att de fastst(cid:228)llda milj(cid:246)m(cid:229)len respekteras och det r(cid:229)der samf(cid:246)rst(cid:229)nd mellan parterna, skulle de inte f(cid:246)rbjudas av ramdirektivet om vatten. Samtidigt skall gemenskapens finansiella instrument, till exempel strukturfonderna och sammanh(cid:229)llningsfonden, l(cid:229)ngsiktigt verka f(cid:246)r ekonomisk tillv(cid:228)xt, social sammanh(cid:229)llning och milj(cid:246)skydd, dvs. f(cid:246)r en h(cid:229)llbar utveckling. I det kommande C 330 E/14 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 gemenskapsinitiativet Interreg III (cid:229)terfinns bland annat samarbets(cid:229)tg(cid:228)rder p(cid:229) omr(cid:229)det h(cid:229)llbar vattenf(cid:246)rvalt- ning ((cid:246)versv(cid:228)mningar, torka) inom ramen f(cid:246)r fysisk planering. (1) EGT C 108, 7. 4. 1998. (2) Gemensam st(cid:229)ndpunkt antagen av r(cid:229)det den 22. 10. 1999, (cid:228)nnu inte offentliggjord i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. (3) EGT C 150, 28. 5. 1999. (2000/C 330 E/013) SKRIFTLIG FR¯GA E-2503/99 fr(cid:229)n Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen (22 december 1999) ˜mne: Miniminormer f(cid:246)r skyddet av v(cid:228)rph(cid:246)ns I kapitel II i r(cid:229)dets direktiv 1999/74/EG (1) av den 19 juli 1999 om att fastst(cid:228)lla miniminormer f(cid:246)r skyddet av v(cid:228)rph(cid:246)ns ing(cid:229)r det en best(cid:228)mmelse om att medlemsstaterna skall se till att samtliga burar som avses i detta kapitel uppfyller minimikraven fr(cid:229)n och med den 1 januari 2003. Vidare fastst(cid:228)lls det att inhyrning i s(cid:229)dana burar som avses i detta kapitel f(cid:246)rbjuds fr(cid:229)n och med den 1 januari 2012 och att det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet att bygga eller f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen ta i bruk de burar som avses i detta kapitel fr(cid:229)n och med den 1 januari 2003. Unionen kan delfinansiera h(cid:246)nsg(cid:229)rdar i kandidatl(cid:228)nderna f(cid:246)re anslutningen. Kan kommissionen meddela (cid:129) om h(cid:228)nsyn tas till ovann(cid:228)mnda best(cid:228)mmelser och till att de f(cid:246)ljs d(cid:229) delfinansiering beviljas och (cid:129) om den (cid:228)mnar inr(cid:228)tta ett kontrollorgan som konkret kommer att (cid:246)vervaka och kontrollera de ovann(cid:228)mnda best(cid:228)mmelserna? (1) EGT L 203, 3. 8. 1999, s. 53. Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 februari 2000) Enligt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1268/1999 av den 21 juni 1999 kan kandidatl(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa f(cid:229) gemenskapsst(cid:246)d f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra (cid:229)tg(cid:228)rder inom jordbruk och landsbygdsutveckling inf(cid:246)r anslutningen (1). Syftet med st(cid:246)det (cid:228)r att g(cid:246)ra det l(cid:228)ttare att genomf(cid:246)ra gemenskapens regelverk inom den gemensamma jordbrukspolitiken och angr(cid:228)nsande politikomr(cid:229)den, samt att l(cid:246)sa vissa prioriterade problem n(cid:228)r det g(cid:228)ller en h(cid:229)llbar anpassning av kandidatl(cid:228)ndernas jordbrukssektor och landsbygdsomr(cid:229)den. Artikel 2 i ovann(cid:228)mnda f(cid:246)rordning behandlar investeringar i jordbruksf(cid:246)retag, och man f(cid:246)rv(cid:228)ntar sig att flertalet kandidatl(cid:228)nder kommer att f(cid:246)resl(cid:229) s(cid:229)dana (cid:229)tg(cid:228)rder i sina respektive planer. Enligt artikel 4. 3 i samma f(cid:246)rordning skall dessa l(cid:228)nder bland annat se till att man prioriterar (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)rb(cid:228)ttrar kvalitets- och h(cid:228)lsokraven i enlighet med milj(cid:246)lagstiftningens best(cid:228)mmelser. I kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2759/1999 av den 22 december 1999 om till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1268/1999 om gemenskapsst(cid:246)d f(cid:246)r f(cid:246)ranslutnings(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r jordbruket och landsbygdens utveckling i kandidatl(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa under f(cid:246)ranslutningsperioden (2) f(cid:246)reskrivs att investeringsst(cid:246)d skall beviljas s(cid:229)dana jordbruksf(cid:246)retag som uppfyller de nationella minimik- raven betr(cid:228)ffande milj(cid:246), hygien och djurskydd vid den tidpunkt d(cid:229) beslutet om st(cid:246)d fattas. I samma artikel anges ocks(cid:229) att om EU:s minimikrav f(cid:246)r milj(cid:246), hygien och djurskydd precis har inf(cid:246)rts i nationell lagstiftning d(cid:229) ans(cid:246)kan om st(cid:246)d kommer in, skall st(cid:246)d bara beviljas om jordbruksf(cid:246)retaget i fr(cid:229)ga uppfyller dessa nya krav i slutet av investeringsperioden. Sj(cid:228)lva investeringen m(cid:229)ste dock alltid uppfylla kraven i gemenskapslagstiftningen (cid:228)ven om jordbruksf(cid:246)retaget i sin helhet inte skulle g(cid:246)ra det


title: PERGUNTA ESCRITA E-2404/99 apresentada por Ilda Figueiredo (GUE/NGL) à Comissão. Utilização das verbas da iniciativa comunitária RETEX.

eurovoc_concepts:
Community budget
Community support framework
EU initiative
Portugal
clothing industry
economic support
financial control
management
textile industry

text: C 170 E/154 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 20. 6. 2000 A Comissªo estÆ a preparar a segunda fase deste programa de anÆlise. Um projecto de regulamento prevŒ igualmente a avalia(cid:231)ªo de uma segunda lista de subst(cid:226)ncias que suscitam grande preocupa(cid:231)ªo. Nesta lista encontram-se todos os organofosfatos nªo abrangidos pela primeira lista de 90 subst(cid:226)ncias. PrevŒ-se a retirada do mercado, atØ Julho de 2003, das subst(cid:226)ncias activas sobre as quais a indœstria nªo tenha apresentado dados completos. Nos casos de subst(cid:226)ncias activas cuja utiliza(cid:231)ªo se defende, poderªo adoptar- -se decisıes rÆpidas gra(cid:231)as (cid:224) aplica(cid:231)ªo de procedimentos acelerados. Deste modo, espera-se que, atØ 2003, se tenha tomado uma decisªo final sobre a aceitabilidade da maioria dos organofosfatos. No Quarto Programa-Quadro (3), o programa comunitÆrio FAIR apoia um projecto de investiga(cid:231)ªo que visa desenvolver testes imunoqu(cid:237)micos rÆpidos para a elabora(cid:231)ªo de um sistema de acompanhamento que permita controlar a presen(cid:231)a de pesticidas organofosf(cid:243)ricos t(cid:243)xicos em cereais e produtos (cid:224) base de cereais. Este projecto de investiga(cid:231)ªo contribui, pois, substancialmente para avaliar os riscos e determinar a exposi(cid:231)ªo humana a estes pesticidas associados aos cereais e aos produtos (cid:224) base de cereais. No (cid:226)mbito da ac(cid:231)ªo-chave 1 do programa «Qualidade de Vida» do Quinto Programa-Quadro, estªo actualmente a ser negociados dois novos projectos. O primeiro visa, nomeadamente, harmonizar os princ(cid:237)pios, a terminologia e a metodologia da avalia(cid:231)ªo dos riscos. Esta ac(cid:231)ªo contribuirÆ para melhorar a base cient(cid:237)fica da avalia(cid:231)ªo dos riscos no que respeita a contaminantes alimentares como os pesticidas organofosf(cid:243)ricos, incluindo interac(cid:231)ıes poss(cid:237)veis entre qu(cid:237)micos individuais e efeitos da matriz dos alimentos para a protec(cid:231)ªo do consumidor. O segundo tem por objectivo desenvolver novos e homolo- gados programas informÆticos especificamente concebidos para a elabora(cid:231)ªo de modelos (a partir tambØm da utiliza(cid:231)ªo de dados sobre os pesticidas organofosf(cid:243)ricos) sobre o consumo de subst(cid:226)ncias qu(cid:237)micas alimentares e nutrientes em diferentes grupos da popula(cid:231)ªo como as crian(cid:231)as, os adolescentes e os adultos. (1) (2) (3) JO L 230 de 19. 8. 1991. JO L 366 de 15. 12. 1992. JO L 117 de 8. 5. 1990. (2000/C 170 E/189) PERGUNTA ESCRITA E-2404/99 apresentada por Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Utiliza(cid:231)ªo das verbas da iniciativa comunitÆria RETEX Durante o œltimo quadro comunitÆrio de apoio (1993-1999), Portugal beneficiou da iniciativa comunitÆria RETEX relativa (cid:224) diversifica(cid:231)ªo das regiıes fortemente dependentes do sector tŒxtil e do vestuÆrio. Gostaria de perguntar (cid:224) Comissªo: (cid:129) Quais as verbas atribu(cid:237)das a Portugal e aos restantes Estados-membros no (cid:226)mbito do RETEX e as verbas realmente transferidas para cada Estado-membro durante o per(cid:237)odo 1993-1999? (cid:129) Quais os projectos financiados em Portugal durante o mesmo per(cid:237)odo no (cid:226)mbito do RETEX? Qual a sua dura(cid:231)ªo e valor? Resposta dada pelo Sr. Barnier em nome da Comissªo (20 de Dezembro de 1999) A Comissªo estÆ a proceder (cid:224) recolha das informa(cid:231)ıes necessÆrias para responder (cid:224) pergunta colocada. A Comissªo nªo deixarÆ de comunicar o resultados das suas pesquisas no mais curto prazo


title: Απόφαση του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 16ης Δεκεμβρίου 1999, για την κινητοποίηση του μέσου ευελιξίας για τη χρηματοδότηση της ανοικοδόμησης του Κοσσυφοπεδίου

eurovoc_concepts:
EU aid
EU financial instrument
EU financing
Kosovo
economic reconstruction

text: 14. 2. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 41/1 Ι (Ανακοινω΄σεις) ΕΥΡΩΠΑΙ¨ΚΟ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΟΥ ΕΥΡΩΠΑΙ¨ΚΟΥ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟΥ ΚΑΙ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της 16ης ∆εκεµβρι΄ου 1999 για την κινητοποι΄ηση του µε΄σου ευελιξι΄ας για τη χρηµατοδο΄τηση της ανοικοδο΄µησης του Κοσσυφοπε- δι΄ου (2000/C 41/01) ΤΟ ΕΥΡΩΠΑΙ¨ΚΟ ΚΟΙΝΟΒΟΥΛΙΟ, ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΙ¨ΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, 'Εχοντας υπο΄ψη: τη συνθη΄κη για την ι΄δρυση της Ευρωπαι¨κη΄ς Κοινο΄τητας, τη διοργανικη΄ συµφωνι΄α της 6ης Μαι΅ου 1999, µεταξυ΄ του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου, του Συµβουλι΄ου και της Επιτροπη΄ς για τη δηµοσιονοµικη΄ πειθαρχι΄α και τη βελτι΄ωση της διαδικασι΄ας του πρου¨ πολογισµου΄ (1), και ιδι΄ως την παρα΄γραφο 24, την προ΄ταση κινητοποι΄ησης του µε΄σου ευελιξι΄ας, την οποι΄α υπε΄βαλε η Επιτροπη΄ στις 10 Νοεµβρι΄ου 1999, Εκτιµω΄ντας τα ακο΄λουθα: (1) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο, κατα΄ τη δια΄ρκεια της συνεδρι΄ασης συνεννο΄ησης η οποι΄α πραγµατο- ποιη΄θηκε στις 25 Νοεµβρι΄ου 1999 παρουσι΄α εκπροσω΄πων της Επιτροπη΄ς, αναγκα΄στηκαν να λα΄βουν υπο΄ σηµει΄ωση το γεγονο΄ς ο΄τι η Επιτροπη΄ δεν η΄ταν ακο΄µη, στο στα΄διο αυτο΄, σε θε΄ση να παρουσια΄σει αξιολο΄γηση ε΄τος προς ε΄τος, πε΄ραν του 2000, των αναγκω΄ν για το Κοσσυφοπε΄διο και γενικο΄τερα των αναγκω΄ν για τα Βαλκα΄νια. Ανανεω΄νουν την προ΄σκληση΄ τους προς την Επιτροπη΄ να παρουσια΄σει συγκεκριµε΄νη πολυετη΄ αξιολο΄γηση των εν λο΄γω αναγκω΄ν για το συ΄νολο της σχετικη΄ς περιο΄δου, συνοδευο΄µενη απο΄ τις αναγκαι΄ες προτα΄σεις για χρηµατοδο΄τηση, συµπεριλαµβανοµε΄νης, ενδε- χοµε΄νως, προ΄τασης αναθεω΄ρησης των δηµοσιονοµικω΄ν προ- οπτικω΄ν. Οι προτα΄σεις αυτε΄ς θα διατυπωθου΄ν πριν απο΄ την (1) EE C 172 της 18. 6. 1999, σ. 1. παρουσι΄αση του προσχεδι΄ου πρου¨ πολογισµου΄ του οικονοµι- κου΄ ε΄τους 2001, ε΄τσι ω΄στε να δοθει΄ στα θεσµικα΄ ο΄ργανα η δυνατο΄τητα να καταλη΄ξουν σε συµφωνι΄α πριν απο΄ την ψηφοφορι΄α του Συµβουλι΄ου επι΄ του σχεδι΄ου του πρου¨ πολο- γισµου΄ 2001. (2) Σε αναµονη΄ αυτω΄ν, το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο καθο΄ρισαν τα µε΄σα που η΄ταν απαραι΄τητο να διατεθου΄ν ενο΄ψει της ανοικοδο΄µησης του Κοσσυφοπεδι΄ου για το οικονοµικο΄ ε΄τος 2000, σε 360 εκατ. ευρω΄ πιστω΄σεων υποχρεω΄σεων κατα΄ µε΄γιστο. (3) Η Επιτροπη΄ εκτι΄µησε ο΄τι θα η΄ταν δυνατο΄, προκειµε΄νου να συνεισφε΄ρει στην κα΄λυψη αυτη΄ς της ανα΄γκης, να µεταφε΄ρει απο΄ τον πρου¨ πολογισµο΄ του 1999 πιστω΄σεις υποχρεω΄σεων υ΄ψους 30 εκατ. ευρω΄ υπε΄ρ του OBNOVA και 30 εκατ. ευρω΄ υπε΄ρ της ανθρωπιστικη΄ς βοη΄θειας. Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο, εποµε΄νως, συµφω΄νησαν να εγγρα΄ψουν στο γενικο΄ πρου¨ πολογισµο΄ των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των για το οικονοµικο΄ ε΄τος 2000 για την ανοικο- δο΄µηση του Κοσσυφοπεδι΄ου ποσο΄ 300 εκατ. ευρω΄ σε πιστω΄σεις υποχρεω΄σεων, τα 40 εκατ. εκ των οποι΄ων θα πρε΄πει να εξευρεθου΄ν µε επαναδια΄θεση (µεταφορε΄ς πιστω΄σεων) εντο΄ς της κατηγορι΄ας 4. (4) Για να εξασφαλιστει΄ η χρηµατοδο΄τηση αυτη΄ς της συµπλη- ρωµατικη΄ς ανα΄γκης η οποι΄α παρουσια΄στηκε µετα΄ την υπο- βολη΄ του προσχεδι΄ου πρου¨ πολογισµου΄ για το οικονοµικο΄ ε΄τος 2000, η Επιτροπη΄, συ΄µφωνα µε το τε΄ταρτο εδα΄φιο της παραγρα΄φου 24 της διοργανικη΄ς συµφωνι΄ας, της 6ης Μαι΅ου 1999, εξε΄τασε κατ'αρχα΄ς ο΄λες τις δυνατο΄τητες επαναδια΄- θεσης των πιστω΄σεων της κατηγορι΄ας 4 των δηµοσιονοµικω΄ν προοπτικω΄ν. C 41/2 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των 14. 2. 2000 (5) Η Επιτροπη΄ ανε΄φερε ο΄τι πιστω΄σεις υποχρεω΄σεων υ΄ψους 60 εκατ. ευρω΄, που ει΄χαν προταθει΄ στο προσχε΄διο πρου¨ πολο- γισµου΄ του 2000 υπε΄ρ του OBNOVA, και 20 εκατ. ευρω΄, που ει΄χαν ζητηθει΄ υπε΄ρ της ανθρωπιστικη΄ς βοη΄θειας, θα µπορου΄σαν να χρησιµοποιηθου΄ν υπε΄ρ του Κοσσυφοπεδι΄ου. Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο αποδε΄χτηκαν αυτη΄ τη λυ΄ση και διαπι΄στωσαν ο΄τι, ως εκ του΄του, απε΄µεναν προς χρηµατοδο΄τηση 220 εκατ. πιστω΄σεων υποχρεω΄σεων. στο α΄ρθρο 273 παρα΄γραφος 9 πε΄µπτο εδα΄φιο της συνθη΄κης για την ι΄δρυση της Ευρωπαι¨κη΄ς Κοινο΄τητας, να κινητοποιη΄- σουν το µε΄σο ευελιξι΄ας για τη χρηµατοδο΄τηση του υπολοι΄που των αναγκω΄ν που δηµιουργου΄νται λο΄γω της ανοικοδο΄µησης του Κοσσυφοπεδι΄ου, υπο΄λοιπο το οποι΄ο δεν µπορει΄ να καλυφθει΄ ου΄τε απο΄ µεταφορα΄ πιστω΄σεων του πρου¨ πολο- γισµου΄ του 1999 ου΄τε απο΄ επαναδια΄θεση των πιστω΄σεων του σχεδι΄ου πρου¨ πολογισµου΄ του οικονοµικου΄ ε΄τους 2000, (6) Η Επιτροπη΄ επιπλε΄ον προσδιο΄ρισε τις δυνατε΄ς επαναδιαθε΄σεις πιστω΄σεων εντο΄ς της κατηγορι΄ας 4 των δηµοσιονοµικω΄ν προοπτικω΄ν, σε 180 εκατ. ευρω΄ πιστω΄σεων υποχρεω΄σεων. Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο, ε΄χοντας ο΄λως ιδιαιτε΄ρως ως γνω΄µονα να µην θιγου΄ν οι φτωχο΄τερες χω΄ρες και να επιτραπει΄ στην 'Ενωση να χρηµατοδοτη΄σει τις κατα΄ παρα΄δοση προτεραιο΄τητε΄ς της, συµφω΄νησαν να περιορι΄σουν τις εν λο΄γω επαναδιαθε΄σεις εντο΄ς της κατηγορι΄ας 4 των δηµοσιονοµικω΄ν προοπτικω΄ν σε 150 εκατ. ευρω΄ πιστω΄σεων υποχρεω΄σεων σε συ΄γκριση µε την πρω΄τη ανα΄γνωση του Κοινοβουλι΄ου. (7) 'Υστερα απο΄ εξε΄ταση ο΄λων των δυνατοτη΄των επαναδια΄θεσης των πιστω΄σεων στην κατηγορι΄α 4 των δηµοσιονοµικω΄ν προοπτικω΄ν, η Επιτροπη΄ προ΄τεινε, µεταξυ΄ α΄λλων, να υπα΄ρξει κινητοποι΄ηση του µε΄σου ευελιξι΄ας για ποσο΄ 60 εκατ. ευρω΄. (8) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο διαπι΄στωσαν ο΄τι, πρα΄γµατι, το υπο΄λοιπο των αναγκω΄ν δεν ει΄ναι δυνατο΄ν να χρηµατοδοτηθει΄ µε επαναδια΄θεση. Ωστο΄σο, επιση΄µαναν ο΄τι, σε απουσι΄α επακριβου΄ς αξιολο΄γησης των αναγκω΄ν για κα΄θε ε΄τος της προκειµε΄νης περιο΄δου, το προ΄βληµα στο παρο΄ν στα΄διο δεν τι΄θεται παρα΄ µο΄νο για το οικονοµικο΄ ε΄τος 2000 και αφορα΄ µειωµε΄νο ποσο΄. (9) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο, διαπιστω΄- νοντας ο΄τι πληρου΄νται οι ο΄ροι που εκτι΄θενται στην παρα΄γραφο 24 της προαναφερθει΄σας διοργανικη΄ς συµφω- νι΄ας, αποφα΄σισαν κατα΄ συνε΄πεια, κατο΄πιν κοινη΄ς συµφωνι΄ας, συ΄µφωνα µε τους κανο΄νες ψηφοφορι΄ας που προβλε΄πονται ΑΠΟΦΑΣΙΖΟΥΝ: 'Αρθρο 1 Κατο΄πιν κοινη΄ς συµφωνι΄ας γι΄νεται κινητοποι΄ηση του µε΄σου ευελι- ξι΄ας που προβλε΄πεται στην παρα΄γραφο 24 της διοργανικη΄ς συµφωνι΄ας, της 6ης Μαι΅ου 1999, σχετικα΄ µε τη δηµοσιονοµικη΄ πειθαρχι΄α και τη βελτι΄ωση της διαδικασι΄ας πρου¨ πολογισµου΄, για ποσο΄ 200 εκατ. ευρω΄. 'Αρθρο 2 Το ποσο΄ αυτο΄ προορι΄ζεται να καλυ΄ψει τµη΄µα των πιστω΄σεων ανα΄ληψης υποχρεω΄σεων οι οποι΄ες ε΄χουν εγγραφει΄ στο κονδυ΄λιο πρου¨ πολογισµου΄ Β7-5 4 6 «Βοη΄θεια στην ανοικοδο΄µηση του Κοσσυφοπεδι΄ου» του γενικου΄ πρου¨ πολογισµου΄ των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των για το οικονοµικο΄ ε΄τος 2000. 'Αρθρο 3 Η παρου΄σα απο΄φαση δηµοσιευ΄εται στην Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των ταυτοχρο΄νως µε τον πρου¨ πολογισµο΄ του 2000. Βρυξε΄λλες, 16 ∆εκεµβρι΄ου 1999. Για το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο Για το Συµβου΄λιο Η Προ΄εδρος Ο Προ΄εδρος 14. 2. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 41/3 ∆ηλω΄σεις 1. Η Επιτροπη΄ επιβεβαιω΄νει ο΄τι θα προτει΄νει, πριν απο΄ τον Απρι΄λιο του 2000, προ΄γραµµα βοη΄θειας για την περι΄οδο 2000-2006 για τα δυτικα΄ Βαλκα΄νια, συµπεριλαµβανοµε΄νου του Κοσσυφοπεδι΄ου, το ποσο΄ του οποι΄ου θα την οδηγη΄σει να παρουσια΄σει προ΄ταση αναθεω΄ρησης των δηµοσιονοµικω΄ν προοπτικω΄ν, συνοδευο΄µενη απο΄ προγραµµατισµο΄ της κατηγορι΄ας 4. 2. Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο και το Συµβου΄λιο συµφωνου΄ν ο΄τι πρε΄πει να τεθει΄ σε εφαρµογη΄ προ΄γραµµα βοη΄θειας προς τα δυτικα΄ Βαλκα΄νια. ∆ιαπιστω΄νουν ο΄τι, σε περι΄πτωση που συµφωνηθει΄ ποσο΄ν που συνεπα΄γεται δηµοσιονοµικη΄ προσπα΄θεια σηµαντικα΄ ανω΄τερη αυτη΄ς που ε΄χει η΄δη προγραµµατισθει΄, του΄το θα συνεπα΄γεται υπε΄ρβαση των σηµερινω΄ν ανωτα΄των ορι΄ων της κατηγορι΄ας 4 των δηµοσιονοµικω΄ν προοπτικω΄ν. 3. Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο δεσµευ΄εται να αφη΄σει περιθω΄ριο 20 εκατ. κα΄τω απο΄ το ανω΄τατο ο΄ριο της κατηγορι΄ας 4 και να προβει΄, εα΄ν παραστει΄ ανα΄γκη, µε΄σω επαναδια΄θεσης, στην εγγραφη΄ ποσου΄ 40 εκατ. ευρω΄, ιδι΄ως ενο΄ψει της ανοικοδο΄µησης του Κοσσυφοπεδι΄ου πριν απο΄ την πρω΄τη ανα΄γνωση του Συµβουλι΄ου επι΄ του σχεδι΄ου πρου¨ πολογισµου΄ του 2001, του΄το δε µε µεταφορα΄ πιστω΄σεων. Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο δεσµευ΄εται επι΄σης να µειω΄σει κατα΄ 2,0 δισεκατ. ευρω΄ τις πιστω΄σεις πληρωµω΄ν ως προς την πρω΄τη ανα΄γνωση΄ του


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2493/99 υποβολή: Dominique Souchet (UEN) προς την Επιτροπή. Επιστροφές στην εξαγωγή των μεταποιημένων προϊόντων διατροφής.

eurovoc_concepts:
export refund
processed food product

text: 3. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 280 E/55 Apa·nthsh toy k. Verheugen ej ono·matow thw Epitroph·w (28 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· anafe·retai sthn apa·nthsh· thw sthn grapth· erv·thsh E-3958/98 (1) toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy, o·poy shmeiv·netai o·ti h Epitroph· parakoloyuei· ek toy sy·neggyw thn eje·lijh thw prostasi·aw thw pneymatikh·w idiokthsi·aw sthn Kentrikh· kai Anatolikh· Eyrv·ph. Sto plai·sio ayto·, h Epitroph· uevrei· o·ti sth mega·lh pleiochfi·a tvn xvrv·n thw Kentrikh·w kai Anatolikh·w Eyrv·phw (XKAE) e·xei epiteyxuei· oysiastikh· pro·odow sthn enarmo·nish thw nomouesi·aw. Vsto·so, ypa·rxoyn ako·ma adynami·ew sthn efarmogh· eno·w kata·llhloy nomikoy· plaisi·oy. Epiple·on, h dioikhtikh· dynato·thta poy e·xei sxe·sh me thn eni·sxysh tvn dikaivma·tvn pneymatikh·w idiokthsi·aw xreia·zetai ako·mh shmantikh· belti·vsh env· apaitei·tai, ako·ma kaly·terh dioikhtikh· synergasi·a. Polle·w apo· tiw xv·rew XKAE bai·noyn prow th svsth· katey·uynsh kai, synolika·, meiv·nontai stadiaka· ta epi·peda thw peiratei·aw, an kai parame·noyn chla·. San xv·ra h opoi·a shmei·vse oysiastika· apotele·smata sthn katapole·mhsh thw peiratei·aw kata· to 1999 mporei· na anaferuei· h Boylgari·a. H Epitroph· ua synexi·sei na di·nei idiai·terh proteraio·thta sthn katapole·mhsh thw peiratei·aw sto plai·sio tvn diapragmatey·sevn diey·rynshw. (1) EE C 207 thw 21. 7. 1999, sel. 151. (2000/C 280 E/055) GRAPTH ERVTHSH E-2493/99 ypobolh·: Dominique Souchet (UEN) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Epistrofe·w sthn ejagvgh· tvn metapoihme·nvn proi¤o·ntvn diatrofh·w Oi epistrofe·w apoteloy·n aparai·thto stoixei·o v·ste orisme·new biomhxani·ew eidv·n diatrofh·w thw EE na mporoy·n na synexi·soyn na eja·goyn metapoihme·na eyrvpai¤ka· agrotika· proi¤o·nta stiw dieunei·w agore·w. Apoteloy·n th logikh· kai no·mimh apozhmi·vsh gia th diafora· stiw time·w tvn prv·tvn ylv·n thw EE se sxe·sh me tiw dieunei·w synallagmatike·w time·w, aparai·thtoy para·gonta thw koinotikh·w proti·mhshw. H pro·tash thw Epitroph·w gia th mei·vsh kata· 4,5 % toy proy¤ pologismoy· thw epistrofh·w gia ta proi¤o·nta ekto·w toy pararth·matow I ypoblh·uhke mo·liw se chfofori·a kata· thn teleytai·a synedri·ash thw epitroph·w diaxei·rishw. Den epetey·xuh eidikh· pleiochfi·a efo·son h pro·tash ayth· e·labe 53 ch·foyw kata·, 28 apoxe·w kai 0 ch·foyw ype·r. 1. Skopey·ei h Epitroph· sto plai·sio ayto· na egkri·nei thn pro·tash ayth·; Prin apo· tiw diapragmatey·seiw toy POE poy arxi·zoyn prosexv·w sto Sia·tl, den uevrei· h Epitroph· o·ti 2. ste·lnei e·na arnhtiko· politiko· mh·nyma o·son afora· th diath·rhsh thw koinotikh·w proti·mhshw, basikh·w arxh·w thw KAP; Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (26 Ianoyari·oy 2000) To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy anafe·retai ston kauorismo· tvn epistrofv·n gia thn ejagvgh· proi¤o·ntvn ekto·w pararth·matow I (prv·hn para·rthma II) thw synuh·khw EK, tvn opoi·vn to pososto· meiv·uhke kat(cid:146) apokoph·n kata· 4,5 % apo· thn 1 Dekembri·oy 1999. H en lo·gv mei·vsh aposkopei· na diasfali·sei th diath·rhsh tvn dapanv·n gia tiw epistrofe·w, gia ton tome·a ekto·w pararth·matow I, ento·w toy plaisi·oy poy kauori·sthke apo· tiw pistv·seiw toy proy¤ pologismoy·, o·pvw ayte·w proky·ptoyn apo· tiw apofa·seiw thw armo·diaw gia ton proy¤ pologismo· arxh·w. To en lo·gv me·tro den ue·tei se amfisbh·thsh thn arxh· thw koinotikh·w proti·mhshw, alla· epidiv·kei mo·no na la·bei ypo·ch, kata· ton kauorismo· toy posostoy· epistrofv·n, tiw epitage·w poy synistoy·n h diath·rhsh tvn shmantikv·n apokli·sevn metajy· tvn koinotikv·n timv·n kai tvn timv·n tvn agrotikv·n proi¤o·ntvn se dieune·w epi·pedo afeno·w, kai thn peiuarxi·a poy epiba·lletai ston koinotiko· proy¤ pologismo·, eidiko·tera de sto agrotiko· tmh·ma, afete·roy. C 280 E/56 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 Eja·lloy, h Epitroph· ype·bale sto Symboy·lio anakoi·nvsh (1) me thn opoi·a aposkopei· na paroysia·sei eidika· me·tra poy syni·stantai afeno·w se me·tra ejoikono·mhshw, kai afete·roy sth dhmioyrgi·a eno·w symplhrvmatikoy· me·soy poy ua epitre·pei thn eykolo·terh pro·sbash sto kauestv·w energhtikh·w teleiopoi·hshw, epitre·pontaw sthn koinotikh· metapoihtikh· biomhxani·a na diathrh·sei thn antagvnistiko·thta· thw stiw ejvterike·w agore·w. (1) COM(1999)673 teliko·. (2000/C 280 E/056) GRAPTH ERVTHSH E-2505/99 ypobolh·: Caroline Jackson (PPE-DE) prow thn Epitroph· (22 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Fuori·vsh toy neroy· Ua mporoy·se a·rage h Epitroph· na anafe·rei kata· po·son proti·uetai na anauevrh·sei thn yfista·menh nomouesi·a gia to po·simo nero· prokeime·noy na perilhfuei· apago·reysh thw fuori·vshw toy neroy·, sy·mfvna me fo·boyw poy eje·frasan orisme·noi apo· toyw chfofo·royw moy; Proti·uetai a·rage h Epitroph· na anafe·rei tiw shmantiko·terew episthmonike·w mele·tew oi opoi·ew endexome·nvw ypagorey·oyn thn apo·fash· thw na mhn antimetvpi·sei to zh·thma thw fuori·vshw se epi·pedo EE h· na protei·nei apago·reysh ayth·w thw diadikasi·aw; Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Ianoyari·oy 2000) H poio·thta toy po·simoy neroy· ryumi·zetai sthn Koino·thta me thn odhgi·a 80/778/EOK toy Symboyli·oy thw 15hw Ioyli·oy 1980 peri· thw poio·thtaw toy po·simoy neroy· (1), h opoi·a ua antikatastauei· e·vw tiw 25 Dekembri·oy 2003 apo· thn prosfa·tvw ekdouei·sa ne·a odhgi·a 98/83/EK gia to po·simo nero· (2). Kai stiw dy·o odhgi·ew ti·uetai o·rio gia th me·gisth apodekth· sygke·ntrvsh fuori·oy sto po·simo nero·, anejarth·tvw thw proe·leysh·w toy, h·toi kata· po·son ypa·rxei se fysikh· kata·stash h· e·xei prosteuei· texnhta·. To ue·ma thw fuori·vshw thw paroxh·w y·datow empi·ptei stiw armodio·thtew tvn kratv·n melv·n. Vsto·so, ta kra·th me·lh pre·pei na mhn yperbai·noyn to me·gisto o·rio poy kauori·zetai sthn odhgi·a. Oi politike·w tvn kratv·n melv·n epi· toy ue·matow ejartv·ntai apo· mia seira· parago·ntvn, symperilambanome·nvn tvn topikv·n synhueiv·n, oi opoi·ew diafe·royn apo· to e·na kra·tow me·low sto a·llo. Anamfisbh·thta, h fuori·vsh apotelei· amfilego·meno ue·ma, lo·gv tvn uetikv·n h· arnhtikv·n epiptv·sevn poy mporei· na e·xei to fuo·rio, ana·loga me th sygke·ntrvsh thw oysi·aw sto po·simo nero·. To o·rio poy kauori·zetai sthn odhgi·a gia to po·simo nero· ei·nai 1,5 xiliosto·grammo ana· li·tro (mg/l), to opoi·o, kata· thn a·poch thw Pagko·smiaw Orga·nvshw Ygei·aw (POY), o·pvw ekfra·zetai stiw kateyuy·nseiw thw gia thn poio·thta toy po·simoy neroy·, antiprosvpey·ei kalh· isorropi·a metajy· tvn uetikv·n kai arnhtikv·n epiptv·sevn toy fuori·oy. Oi uetike·w epiptv·seiw arxi·zoyn peri·poy apo· to 0,5mg/l kai fua·noyn e·vw ta 2mg/l. (cid:211)so ayja·netai h sygke·ntrvsh pe·ran tvn 2mg/l, to·so megalv·nei o ki·ndynow arnhtikv·n epiptv·sevn, h·toi odontikh·w fuori·vshw h· ako·mh kai skeletikh·w fuori·vshw se poly· ychle·w sygkentrv·seiw. Epome·nvw, h apa·nthsh sthn prv·th erv·thsh ei·nai o·ti h Epitroph· den ske·ptetai na anauevrh·sei th nomouesi·a, afoy· h ne·a odhgi·a gia to po·simo nero· ekdo·uhke ton Noe·mbrio toy 1998 kai pre·pei na efarmosuei·. (cid:211)son afora· th dey·terh erv·thsh, to kyrio·tero e·rgo anafora·w ei·nai h dhmosi·eysh thw POY: «Kateyuy·nseiw gia thn poio·thta toy po·simoy neroy·, dey·terh e·kdosh to·mow 2 Dekembri·oy 1996». Ston to·mo ayto·n, oi plhrofori·ew gia to fuo·rio bri·skontai stiw seli·dew 231-237, o·poy symperilamba·netai kai kata·logow 18 sxetikv·n e·rgvn anafora·w. (1) (2) EE L 229 thw 30. 8. 1980. EE L 330 thw 5. 12. 1998


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2373/99 från Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen. POTA-projektet i Messinia.

eurovoc_concepts:
Greece
biotope
economic consequence
environmental protection
protected area
regional economy
rural tourism
tourism policy
tourist infrastructure
water management

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/117 (2000/C 225 E/124) SKRIFTLIG FR¯GA E-2373/99 fr(cid:229)n Mihail Papayannakis (GUE/NGL) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: POTA-projektet i Messinia Greklands parlament f(cid:246)rv(cid:228)ntas i slutet av (cid:229)ret diskutera den st(cid:246)rsta turistinvesteringen n(cid:229)gonsin i Grekland. Det r(cid:246)r sig om skapandet av ett omr(cid:229)de f(cid:246)r integrerad utveckling av turism, ett projekt som p(cid:229) grekiska g(cid:229)r under f(cid:246)rkortningen POTA. Det h(cid:228)r omr(cid:229)det skall inr(cid:228)ttas i Messinias l(cid:228)n. Arbetena p(cid:229) uppf(cid:246)randet skall enligt planerna inledas (cid:229)r 2000. POTA-projektet kommer att organiseras i omr(cid:229)den som ligger vid utvalda st(cid:228)llen l(cid:228)ngs kusten i Messinia (deras sammanlagda yta omfattar 715 hektar), och finansieringen sk(cid:246)ts till 35 procent med egna medel och 35 procent med l(cid:229)n medan resterande 30 procent utg(cid:246)rs av gemenskapsmedel. Jag har nyligen f(cid:229)tt motta klagom(cid:229)l fr(cid:229)n m(cid:229)nga inv(cid:229)nare i omr(cid:229)det samt fr(cid:229)n milj(cid:246)f(cid:246)reningar och andra instanser som alla understryker att POTA-projektet: (cid:129) kommer att bidra till en ytterligare begr(cid:228)nsning av den prim(cid:228)ra produktionssektorn, eftersom projektets anl(cid:228)ggningar, med de 700 hektar de tar i anspr(cid:229)k, kommer att lida till en stor minskning av jordbruksodlingarna, det vill s(cid:228)ga skada sj(cid:228)lva grundvalen f(cid:246)r den lokala ekonomin, (cid:129) kommer att hindra de p(cid:229)g(cid:229)ende f(cid:246)rs(cid:246)ken att utveckla sm(cid:229) turistf(cid:246)retag p(cid:229) basis av jordbruksturism, vilka helt och fullt st(cid:229)r i samklang med omr(cid:229)dets karakt(cid:228)r och grundar sig p(cid:229) respekt f(cid:246)r de historiska och arkeologiska minnesm(cid:228)rkena och f(cid:246)r milj(cid:246)n, och som inte rubbar balansen i ekosystemet, (cid:129) kommer att leda till en utarmning av vattenresurserna, eftersom endast sj(cid:228)lva bevattningen av golfbanorna kommer att kr(cid:228)va enorma m(cid:228)ngder vatten, detta i ett omr(cid:229)de som redan sedan tidigare brottats med problem i anslutning till vattenf(cid:246)rs(cid:246)rjning och grundvattenskvalitet, (cid:129) dessutom kommer att omfatta insj(cid:246)n Divari Gialovas, en vattenbiotop som inf(cid:246)rlivats i Natura 2000 genom beslut 2550004/6/955, eftersom den ligger mitt emellan de tv(cid:229) hotellkomplex som h(cid:229)ller p(cid:229) att uppf(cid:246)ras, Kan kommissionen intyga att den, eftersom den deltar i samfinansieringen av projektet, kommer att ta kontakt med de beh(cid:246)riga grekiska myndigheterna, dels f(cid:246)r att se till att omr(cid:229)det (cid:129) s(cid:228)rskilt insj(cid:246)n och floden Sellas ekosystem (cid:129) inte f(cid:246)rlorar sin status som skyddat omr(cid:229)de, och dels f(cid:246)r att bidra till att man finner en l(cid:246)sning som baserar sig p(cid:229) en riktig och ur socioekonomisk synvinkel balanserad f(cid:246)rvaltning och utveckling av omr(cid:229)det? Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (20 januari 2000) Gialova-lagunen ing(cid:229)r i den lista (cid:246)ver omr(cid:229)den av gemenskapsintresse som Grekland f(cid:246)reslagit skall ing(cid:229) i n(cid:228)tverket Natura 2000 i enlighet med r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter (1). ¯tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bevara detta omr(cid:229)de p(cid:229)g(cid:229)r inom ramen f(cid:246)r ett projekt inom LIFE-Nature. ¯tg(cid:228)rderna (cid:228)r fr(cid:228)mst inriktade p(cid:229) lagunens vattenekosystem. (cid:148)The Hellenic Ornithological Society(cid:148) som (cid:228)r mottagare av projektst(cid:246)det har kontaktat de grekiska myndigheterna f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att turistanl(cid:228)ggningarna i omr(cid:229)det, och det (cid:228)ven om de ligger utanf(cid:246)r Natura 2000-omr(cid:229)det, inte p(cid:229)verkar arbetet med att bevara omr(cid:229)det och omr(cid:229)dets betydelse f(cid:246)r naturen. Kommissionen, som gynnar idØn med h(cid:229)llbar turism, i synnerhet som pengar fr(cid:229)n gemenskapen (cid:228)r inblandade i s(cid:229)dana omr(cid:229)den med h(cid:246)gt bevarandev(cid:228)rde, kommer ocks(cid:229) att kontakta de grekiska myndigheterna f(cid:246)r att f(cid:229) konkret information i fr(cid:229)gan. Parlamentsledamoten kommer att h(cid:229)llas informerad. (1) EGT L 206, 22. 7. 1992


title: VII.Ψήφισμα που περιέχει τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με τον διορισμό ενός μέλους του Ελεγκτικού Συνεδρίου (C5-0234/1999 - 1999/0820(CNS))

eurovoc_concepts:
European Court of Auditors
European official
appointment of staff
interinstitutional relations (EU)

text: 18. 10. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 296/171 Πε΄µπτη, 16 ∆εκεµβρίου 1999 (cid:1) λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι κατα΄ τη συνεδρι΄αση΄ της στις 22 Νοεµβρι΄ου 1999 η Επιτροπη΄ Ελε΄γχου του Πρου¨ - πολογισµου΄ α΄κουσε τον προταθε΄ντα απο΄ το Συµβου΄λιο για το αξι΄ωµα του µε΄λους του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου και εξε΄τασε τα προσο΄ντα του µε γνω΄µονα τα κριτη΄ρια που ορι΄ζονται στα α΄ρθρα 45Β της Συνθη΄κης ΕΚΑΧ, 247 της Συνθη΄κης ΕΚ και 160Β της Συνθη΄κης ΕΚΑΕ, - ε΄χοντας υπο΄ψη την ε΄κθεση της Επιτροπη΄ς Ελε΄γχου του Πρου¨ πολογισµου΄ (A5-0090/1999), 1. εκφε΄ρει θετικη΄ γνω΄µη σχετικα΄ µε το διορισµο΄ του κ. Jørgen Mohr ως µε΄λους του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει την παρου΄σα γνωµοδο΄τηση στο Συµβου΄λιο καθω΄ς και για ενηµε΄- 2. ρωση στο Ελεγκτικο΄ Συνε΄δριο, τα λοιπα΄ θεσµικα΄ ο΄ργανα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των και τα Ελεγκτικα΄ Συνε΄δρια των κρατω΄ν µελω΄ν. VI. Ψη΄φισµα που περιε΄χει τη γνω΄µη του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε τον διορισµο΄ ενο΄ς µε΄λους του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου (C5-0238/1999 (cid:14) 1999/0820(CNS)) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, - ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 45Β, παρα΄γραφος 3, πρω΄το εδα΄φιο της Συνθη΄κης ΕΚΑΧ, - ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 247 παρα΄γραφος 3, πρω΄το εδα΄φιο της Συνθη΄κης ΕΚ, - ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 160Β, παρα΄γραφος 3, πρω΄το εδα΄φιο της Συνθη΄κης ΕΚΑΕ, - ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 35 του Κανονισµου΄ του, - ε΄χοντας υπο΄ψη το ψη΄φισµα΄ του της 17ης Νοεµβρι΄ου 1992 σχετικα΄ µε τη διαδικασι΄α διαβου΄λευσης µε το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο για τον διορισµο΄ των µελω΄ν του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου (1) και το ψη΄φισµα΄ του της 19ης Ιανουαρι΄ου 1995 σχετικα΄ µε τις ακολουθητε΄ες διαδικασι΄ες κατα΄ τις διαβουλευ΄σεις του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου για τον ορισµο΄ των µελω΄ν του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου (2), - ε΄χοντας κληθει΄ απο΄ το Συµβου΄λιο δι’ επιστολη΄ς µε ηµεροµηνι΄α 3 Νοεµβρι΄ου 1999 να γνωµοδοτη΄σει σχετικα΄ µε το διορισµο΄ µε΄λους του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου (C5-0238/1999), (cid:1) λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι κατα΄ τη συνεδρι΄αση΄ της στις 22 Νοεµβρι΄ου 1999 η Επιτροπη΄ Ελε΄γχου του Πρου¨ - πολογισµου΄ α΄κουσε τον προταθε΄ντα απο΄ το Συµβου΄λιο για το αξι΄ωµα του µε΄λους του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου και εξε΄τασε τα προσο΄ντα του µε γνω΄µονα τα κριτη΄ρια που ορι΄ζονται στα α΄ρθρα 45Β της Συνθη΄κης ΕΚΑΧ, 247 της Συνθη΄κης ΕΚ και 160Β της Συνθη΄κης ΕΚΑΕ, - ε΄χοντας υπο΄ψη την ε΄κθεση της Επιτροπη΄ς Ελε΄γχου του Πρου¨ πολογισµου΄ (A5-0090/1999), 1. εκφε΄ρει θετικη΄ γνω΄µη σχετικα΄ µε το διορισµο΄ του κ. Aunus Salmi ως µε΄λους του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει την παρου΄σα γνωµοδο΄τηση στο Συµβου΄λιο καθω΄ς και για ενηµε΄- 2. ρωση στο Ελεγκτικο΄ Συνε΄δριο, τα λοιπα΄ θεσµικα΄ ο΄ργανα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των και τα Ελεγκτικα΄ Συνε΄δρια των κρατω΄ν µελω΄ν. (1) (2) ΕΕ C 337 της 21. 12. 1992, σελ. 51. ΕΕ C 43 της 20. 2. 1995, σελ. 75. VII. Ψη΄φισµα που περιε΄χει τη γνω΄µη του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε τον διορισµο΄ ενο΄ς µε΄λους του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου (C5-0234/1999 (cid:14) 1999/0820(CNS)) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, - ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 45Β, παρα΄γραφος 3, πρω΄το εδα΄φιο της Συνθη΄κης ΕΚΑΧ, - ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 247 παρα΄γραφος 3, πρω΄το εδα΄φιο της Συνθη΄κης ΕΚ, C 296/172 Πε΄µπτη, 16 ∆εκεµβρίου 1999 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 18. 10. 2000 - ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 160Β, παρα΄γραφος 3, πρω΄το εδα΄φιο της Συνθη΄κης ΕΚΑΕ, - ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 35 του Κανονισµου΄ του, - ε΄χοντας υπο΄ψη το ψη΄φισµα΄ του της 17ης Νοεµβρι΄ου 1992 σχετικα΄ µε τη διαδικασι΄α διαβου΄λευσης µε το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο για το διορισµο΄ των µελω΄ν του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου (1) και το ψη΄φισµα΄ του της 19ης Ιανουαρι΄ου 1995 σχετικα΄ µε τις ακολουθητε΄ες διαδικασι΄ες κατα΄ τις διαβουλευ΄σεις του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου για τον ορισµο΄ των µελω΄ν του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου (2), - ε΄χοντας κληθει΄ απο΄ το Συµβου΄λιο δι’ επιστολη΄ς µε ηµεροµηνι΄α 3 Νοεµβρι΄ου 1999 να γνωµοδοτη΄σει σχετικα΄ µε το διορισµο΄ µε΄λους του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου (C5-0234/1999), (cid:1) λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι κατα΄ τη συνεδρι΄αση΄ της στις 22 Νοεµβρι΄ου 1999 η Επιτροπη΄ Ελε΄γχου του Πρου¨ - πολογισµου΄ α΄κουσε τον προταθε΄ντα απο΄ το Συµβου΄λιο για το αξι΄ωµα του µε΄λους του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου και εξε΄τασε τα προσο΄ντα του µε γνω΄µονα τα κριτη΄ρια που ορι΄ζονται στα α΄ρθρα 45Β της Συνθη΄κης ΕΚΑΧ, 247 της Συνθη΄κης ΕΚ και 160Β της Συνθη΄κης ΕΚΑΕ, - ε΄χοντας υπο΄ψη την ε΄κθεση της Επιτροπη΄ς Ελε΄γχου του Πρου¨ πολογισµου΄ (A5-0090/1999), εκφε΄ρει θετικη΄ γνω΄µη σχετικα΄ µε το διορισµο΄ της κ. Μáire Geoghegan-Quinn ως µε΄λους του Ελεγκτικου΄ 1. Συνεδρι΄ου· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει την παρου΄σα γνωµοδο΄τηση στο Συµβου΄λιο καθω΄ς και για ενηµε΄- 2. ρωση στο Ελεγκτικο΄ Συνε΄δριο, τα λοιπα΄ θεσµικα΄ ο΄ργανα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των και τα Ελεγκτικα΄ Συνε΄δρια των κρατω΄ν µελω΄ν. (1) (2) ΕΕ C 337 της 21. 12. 1992, σελ. 51. ΕΕ C 43 της 20. 2. 1995, σελ. 75. VIII. Ψη΄φισµα που περιε΄χει τη γνω΄µη του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε τον διορισµο΄ ενο΄ς µε΄λους του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου (C5-0235/1999 (cid:14) 1999/0820(CNS)) Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, - ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 45Β, παρα΄γραφος 3, πρω΄το εδα΄φιο της Συνθη΄κης ΕΚΑΧ, - ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 247 παρα΄γραφος 3, πρω΄το εδα΄φιο της Συνθη΄κης ΕΚ, - ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 160Β, παρα΄γραφος 3, πρω΄το εδα΄φιο της Συνθη΄κης ΕΚΑΕ, - ε΄χοντας υπο΄ψη το α΄ρθρο 35 του Κανονισµου΄ του, - ε΄χοντας υπο΄ψη το ψη΄φισµα΄ του της 17ης Νοεµβρι΄ου 1992 σχετικα΄ µε τη διαδικασι΄α διαβου΄λευσης µε το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο για το διορισµο΄ των µελω΄ν του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου (1) και το ψη΄φισµα΄ του της 19ης Ιανουαρι΄ου 1995 σχετικα΄ µε τις ακολουθητε΄ες διαδικασι΄ες κατα΄ τις διαβουλευ΄σεις του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου για τον ορισµο΄ των µελω΄ν του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου (2), - ε΄χοντας κληθει΄ απο΄ το Συµβου΄λιο δι’ επιστολη΄ς µε ηµεροµηνι΄α 3 Νοεµβρι΄ου 1999 να γνωµοδοτη΄σει σχετικα΄ µε το διορισµο΄ µε΄λους του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου (C5-0235/1999), (cid:1) λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι κατα΄ τη συνεδρι΄αση΄ της στις 22 Νοεµβρι΄ου 1999 η Επιτροπη΄ Ελε΄γχου του Πρου¨ - πολογισµου΄ α΄κουσε τον προταθε΄ντα απο΄ το Συµβου΄λιο για το αξι΄ωµα του µε΄λους του Ελεγκτικου΄ Συνεδρι΄ου και εξε΄τασε τα προσο΄ντα του µε γνω΄µονα τα κριτη΄ρια που ορι΄ζονται στα α΄ρθρα 45Β της Συνθη΄κης ΕΚΑΧ, 247 της Συνθη΄κης ΕΚ και 160Β της Συνθη΄κης ΕΚΑΕ, - ε΄χοντας υπο΄ψη την ε΄κθεση της Επιτροπη΄ς Ελε΄γχου του Πρου¨ πολογισµου΄ (A5-0090/1999), (1) (2) ΕΕ C 337 της 21. 12. 1992, σελ. 51. ΕΕ C 43 της 20. 2. 1995, σελ. 75


title: Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni tas-16 ta' Diċembru 1999 li tistabbilixxi l-kriterji ekoloġiċi għall-għoti ta' l-eko-tikketta Komunitarja għar-refriġeraturi (notifikata bid-dokument numru K(1999) 4522)Test b'relevanza għaż-ŻEE.

eurovoc_concepts:
European standard
eco-label
environmental protection
household electrical appliance
product quality

text: 15/Vol. 5 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 11 32000D0040 L 13/22 IL-ĠURNAL UFFIĊJALI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ 19. 1. 2000 ID-DEĊIŻJONI TAL-KUMMISSJONI tas-16 ta’ Diċembru 1999 li tistabbilixxi l-kriterji ekoloġiċi għall-għoti ta’ l-eko-tikketta Komunitarja għar-refriġeraturi (notifikata bid-dokument numru K(1999) 4522) (Test b’relevanza għaż-ŻEE) (2000/40/KE) IL-KUMMISSJONI TAL-KOMUNITAJIET EWROPEJ ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI: Wara li kkunsidrat it-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, Wara li kkunsidrat ir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 880/92 tat-23 ta’ Marzu 1992 dwar l-iskema ta’ l-għoti tat-tikketta eko- Komunitarja (1), u l-aktar it-tieni sotto-paragrafu ta’ l-Arti- kolu 5(1) tiegħu, (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) l-ewwel sotto-paragrafu ta’ tar- Billi li Regolament l-kondizzjonijiet għall-għoti ta’ l-eko-tikketta Komunitarja għandhom jiġu ddefiniti skond il-gruppi tal-prodott; l-Artikolu 5(1) jipprovdi 880/92 (KEE) Nru Billi l-Artikolu 10(2) tar-Regolament (KEE) Nru 880/92 l-ambjent ta’ prodott għandha tkun jgħid li t-turija ta’ ivvalutata b’referenza għall-kriterji speċifiċi tal-gruppi tal- prodott; li jkunu stabbiliti kriterji Billi huwa xieraq li jesprimu l-metodi tal-prova u l-klassifikazzjoni għall-konsum ta’ l-enerġija fi qbil mad-Direttiva tal-Kummissjoni 94/2/KE tal-21 ta’ Jannar 1994 li timplimenta d-Direttiva tal-Kunsill 92/75/KEE dwar l-ittikkettjat ta’ l-enerġija ta’ refriġeraturi u friżers tad-dar li jaħdmu bl-elettriku, kif ukoll tat-tagħmir li jaqbad magħhom, (2) u, aktar minn hekk, biex il-kriterji tal-konsum ta’ l-enerġija jiġu addattati għall-innovazzjoni teknoloġika u l-iżviluppi fis-suq; Billi, bid-Deċiżjoni 96/703/JKE (3), il-Kummissjoni stabbi- liet il-kriterji ekoloġiċi għall-għoti ta’ l-eko-tikketta Komu- nitarja għar-refriġeraturi li, skond l-Artikolu 3 tagħha, dawn se jiskadu fis-27 ta’ Novembru 1999; Billi huwa xieraq li tkun addottata Deċiżjoni ġdida li tkun l-kriterji ekoloġiċi għal dan il-grupp tal- tistabbilixxi prodott, biex il-fabbrikanti u l-importaturi ta’ refriġerejeters ikunu jistgħu jieħdu sehem fl-iskema ta’ l-għoti ta’ l-eko- tikketta Komunitarja; fi qbil ma’ Billi (KEE) Nru 880/92 il-Kummissjoni kkonsultat il-gruppi ewlenin interessati f’forum ta’ konsultazzjoni; l-Artikolu 6 tar-Regolament Billi l-miżuri li hemm f’din id-Deċiżjoni huma fi qbil ma’ l-opinjoni tal-Kumitat stabbilit skond l-Artikolu 7 tar- Regolament (KEE) Nru 880/92, Artikolu 1 Il-grupp tal-prodott “refriġeraturi” (minn hawn ‘il quddiem imsejjaħ “il-grupp tal-prodott”) għandu jfisser: Refriġeraturi tad-dar li jaħdmu bl-elettriku, kaxxi tal-friża għall-ħażna ta’ l-ikel, friżers ta’ l-ikel u t-tagħmir li jaqbad magħhom. Tagħmir li jista’ jagħmel użu minn għejjun oħrajn ta’ enerġija, bħalma huma l-batteriji, huwa esklużi. Artikolu 2 ambjentali u l-addattabbiltà għall-użu tal-grupp It-turija tal-prodott għandhom jiġu vvalutati b’referenza għall-kriterji stabbiliti fl-Anness. Artikolu 3 Id-definizzjoni tal-grupp tal-prodott u l-kriterji għall-grupp tal-prodott għandhom ikunu validi mid-data tan-notifika ta’ din id-Deċiżjoni sa l-1 ta’ Diċembru 2002. Jekk, madankollu, fl-1 ta’ Diċembru 2002 Deċiżjoni ġdida li tistabbilixxi id-definizzjoni tal-grupp tal-prodott u l-kriterji għal dan il-grupp tal-prodott ma tkunx għadha ġiet addottata, dan il-perjodu ta’ validità għandu jintemm minflok fl-1 ta’ Diċembru 2003 jew fid-data ta’ l-addozzjoni tad-Deċiżjoni l-ġdida, liema minn dawn ikunu jiġu l-ewwel. Artikolu 4 Għal għanijiet amministrattivi tal-prodotti għal dan il-grupp tal-prodott għandu jkun “012”’. in-numru tal-kodiċi tal-grupp Artikolu 5 Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri. Magħmula fi Brussel, fis-16 ta’ Diċembru 1999. Għall-Kummissjoni Margot WALLSTRÖM Membru tal-Kummissjoni (1) ĠU L 99, 11. 04. 1992, p. 1. (2) ĠU L 45, 17. 02. 1994, p. 1. (3) ĠU L 323, 13. 12. 1996, p. 34. 12 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 15/Vol. 5 ANNESS IL-KRITERJI EKOLOĠIĊI IL-QAFAS Biex jingħata l-eko-tikketta, it-tagħmir għandu jkun konformi mal-kriterji ta’ dan l-Anness, li l-għan tagħhom huwa li jmexxu ’l quddiem: — it-tnaqqis tal-ħsara ambjentali jew ir-riskji marbuta ma’ l-użu ta’ l-enerġija (it-tisħin globali, l-aċidifikazzjoni, it-tnaqqis ta’ għejjun ta’ enerġija li ma jiġġeddux), billi jitnaqqas il-konsum ta’ l-enerġija — it-tnaqqis tal-ħsara ambjentali jew ir-riskji marbuta ma’ l-użu li jista’ jnaqqas l-ożonu u sustanzi oħra perikolużi, bit-tnaqqis ta’ l-użu ta’ dawn is-sustanzi — it-tnaqqis tal-ħsara ambjentali jew ir-riskji marbuta ma’ l-użu ta’ sustanzi li jista’ jkollhom potenzjal ta’ tisħin globali. Barra minn hekk, il-kriterji jinkoraġġixxu l-implimentazzjoni ta’ l-aħjar prattika (l-aħjar użu ambjentali) waqt li jsaħħu l-għarfien tal-konsumaturi dwar l-ambjent. Aktar minn hekk, l-immarkar ta’ komponenti tal-plastik jinkoraġġixxi r-riċiklaġġ tal-magna. L-entitajiet kompetenti huma rrakkomandati li jqisu l-implimentazzjoni ta’ skemi magħrufa ta’ amministrazzjoni ambjentali, bħalma huma l-EMAS jew l-ISO 14001, meta tkun qed issir il-valutazzjoni ta’ l-applikazzjonijiet u l-konformità tal-monitoraġġ mal-kriterji f’dan l-Anness (nota: mhuwiex meħtieġ li jkunu implimentati dawn l-iskemi ta’ amministrazzjoni). IL-KRITERJI EWLENIN 1. Il-Konsum baxx ta’ l-enerġija It-tagħmir għandu jkollu indiċi ta’ effiċjenza ta’ l-enerġija iktar baxx minn 42 %, kif iddefinit fid-Direttiva 94/2/KE (1), l-Anness V, li tuża l-istess metodu ta’ prova EN 153 u l-istess klassifikazzjoni f’10 kategoriji. L-applikant għandu jipprovdi kopja tad-dokumentazzjoni teknika msemmija taħt l-Artikolu 2(1) tad-Direttiva tal-Kummissjoni 94/2/KE. Din id-dokumentazzjoni għandha tinkludi r-rapporti ta’ mill-inqas tliet qisien ta’ konsum ta’ l-enerġija meħuda skond il-kodiċi EN 153. Il-medja aritmetika ta’ dawn il-qisien għandha tkun inqas jew ugwali għall-kriterju t’hawn fuq. Il-valur iddikjarat fuq it-tikketta ta’ l-enerġija m’għandux ikun aktar baxx minn din il-medja, u l-klassi ta’ l-effiċjenza ta’ l-enerġija murija fuq it-tikketta ta’ l-enerġija għandha tkun tikkorrispondi ma’ dan il-valur medju. Fil-każ li ssir verifika, li mhix meħtieġa għall-applikazzjoni, l-entitajiet kompetenti għandhom jgħoddu t-tolleranzi u l-proċeduri tal-kontroll stabbiliti fil-kodiċi EN 153. 2. It-tnaqqis tal-potenzal li jitnaqqas l-ożonu (ODP) minn aġenti tat-tkessiħ u li jiffurmaw il-foam Ir-refriġeranti fiċ-ċirkuwitu tat-tkessiħ u l-aġenti li jiffurmaw il-foam li jintużaw għall-iżolament tat-tagħmir għandhom ikollhom potenzal ta’ tnaqqis ta’ l-ożonu li jkun ugwali għal żero. L-applikant għandu jiddikjara l-konformità tal-prodott ma’ dawn il-kriterji. L-applikant u/jew il-fornitur jew il-fornituri tiegħu, skond kif xieraq, għandhom juru lill-entitajiet kompetenti li jkunu qed jagħmlu l-valutazzjoni ta’ l-applikazzjoni liema aġenti tat-tkessiħ jew li jiffumraw il-foam ikunu ntużaw kif ukoll id-dettalji dwar il-potenzal tagħhom għat-tnaqqis ta’ l-ożonu. 3. It-tnaqqqis potenzali tat-tisħin globali (GWP) ta’ l-aġenti tat-tkessiħ u li jiffumraw il-foam Ir-refriġeranti fiċ-ċirkuwitu tat-tkessiħ u l-aġenti li jiffurmaw il-foam li jkunu użati għall-iżolament tat-tagħmir, għandhom ikollhom potenzal ta’ tisħin globali li jkun ugwali għal, jew inqas minn, 15 (imkejla bħala ekwivalenti ta’ CO2 fuq perjodu ta’ 100 sena). L-applikant għandu jiddikjara l-konformità tal-prodott ma’ dawn il-kriterji. L-applikant u/jew il-fornitur jew il-fornituri tiegħu, skond kif ikun xieraq, għandhom juru lill-entità kompetenti li qed tagħmel il-valutazzjoni ta’ l-applikazzjoni liema aġenti tat-tkessiħ jew li jiffumraw il-foam ikunu ntużaw kif ukoll id-dettalji dwar il-potenzal tagħhom għat-tisħin globali. KRITERJI ADDIZZJONALI 4. Iż-żieda taż-żmien tal-ħajja Il-fabbrikant għandu joffri garanzija kummerċjali biex jiżgura li t-tagħmir ikun jaħdem għal mill-inqas tliet snin. Din il-garanzija għandha tkun valida mid-data tat-tqassim lill-klijent. (1) ĠU L 45, 17. 02. 1994, p. 1. 15/Vol. 5 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 13 Id-disponibbiltà ta’ partijiet ta’ tibdil li jkunu kumpatibbli kif ukoll tas-servizz għandu jkun iggarantit għal 12-il sena minn meta l-produzzjoni tkun waqfet. L-applikant għandu jiddikjara l-konformità tal-prodott ma’ dawn il-kriterji. 5. It-teħid lura u r-riċiklaġġ Il-fabbrikant għandu joffri, mingħajr ħlas, it-teħid lura għar-riċiklaġġ ta’ refriġeraturi u ta’ komponenti li jkunu tbiddlu, ħlief għal affarijiet li jkunu ġew ikkontaminati mill-utenti (eż. refriġeraturi li jkunu ġejjin minn stabbilimenti mediċi jew nukleari). Barra minn hekk, ir-refriġeratur għandu jilħaq il-kriterji li ġejjin: 1. Il-fabbrikant għandu jqis iż-żarmar tar-refriġeratur u jipprovdi rapport dwar iż-żarmar. Fost affarijiet oħra, ir-rapport għandu jikkonferma li: — il-biċċiet huma faċli li ssibhom u jintlaħqu malajr — l-immuntar elettroniku huwa faċli li ssibu u li jiżżarma — il-prodott huwa faċli żżarmah bl-użu ta’ għodod disponibbli faċilment — il-materjali li ma jkunux kumpatibbli u li jkunu perikolużi jkunu jistgħu jinfirdu. 2. Il-partijiet tal-plastik li jkunu itqal minn 50 gramma għandu jkollhom marka permanenti li tkun turi l-materjal, fi qbil mal-kodiċi ta’ l-ISO 11 469. Esklużi minn dan il-kriterju huma partijiet tal-plastik li jkunu estrużi. 3. Il-partijiet tal-plastik li jkunu itqal minn 25 gramma m’għandux ikollhom ir-ritardanti tal-fjamma li ġejjin: Isem dekabromodifelin etere tal-monobromodifelin etere tad-dibromodifelin etere tat-tribromodifelin etere tat-tetrabromodifelin etere tal-pentabromodifelin etere tal-hexabromodifelin etere ta’ l-eptabromodifelin etere ta’ l-oktabromodifelin etere tan-nonabromodifelin etere tad-dekabromodifelin Kloroparaffini b’tul ta’ katina ta’ 10 sa 13-il atomu ta’ C, kontenut ta’ kloru > 50 % skond it-toqol SAK Nru 13654-09-6 101-55-3 2050-47-7 49690-94-0 40088-47-9 32534-81-9 36483-60-0 68928-80-3 32536-52-0 63936-56-1 1163-19-5 85535-84-8 4. Il-partijiet tal-plastik li jkunu itqal minn 25 gramma m’għandux ikollhom sustanzi ta’ irritardjanti tal-fjamma jew tħejjijiet li jkun fihom dawk is-sustanzi li jkollhom jew jistgħu jingħataw xi wieħed mill-frażijiet ta’ riskju R45 (li jista’ jikkaważa l-kanċer), R46 (li jista’ jikkawża ħsara ġenetika li tintiret), R50 (tossiċi ħafna għall-ħlejjaq ta’ l-ilma), R51 (tossiċi għall-ħlejjaq tal-baħar), R52 (li jagħmlu ħsara lill-ħlejjaq tal-baħar), R53 (jistgħu joħolqu effetti ħżiena għal perjodu twil ta’ żmien lill-ambjent tal-baħar), R60 (jistgħu jfixklu l-fertilità) jew R61 (jistgħu jikkawżaw ħsara lil trabi li ma jkunux għadhom twieldu), jew kull kumbinazzjonijiet ta’ frażijiet ta’ riskju li jkollhom il-frażijiet ta’ riskju t’hawn fuq, kif definiti fid-Direttiva tal-Kunsill 67/548/KEE (1), kif emendata l-aħħar bid-Direttiva tal-Kummissjoni 98/98/KEE (2). Dan il-kriterju ma jgħoddx għall-irritardjanti tal-fjamma li fl-applikazzjoni jkunu bidlu n-natura kimikali tagħhom b’tali mod li ma jkunux jiggarantixxu aktar il-klassifikazzjoni taħt wieħed mill-frażijiet ta’ riskju msemmija fuq, u fejn inqas minn 0,1 % ta’ l-irritardjant tal-fjamma fil-parti ttrattata ikun baqa’ fil-forma ta’ qabel l-applikazzjoni. 5. It-tip ta’ aġent tat-tkessiħ u li jifforma l-foam li jintuża għall-iżolament għandu jkun muri fuq it-tagħmir, ħdejn jew fuq il-pjanċa tal-klassifikazzjoni, biex b’hekk jitħaffef l-irkupru li jista’ jiġri fil-futur. L-applikant għandu jiddikjara l-konformità tal-prodott ma’ dawn il-kriterji. (1) ĠU C 196, tas-16. 8. 1967, p. 1. (2) ĠU L 355, 30. 12. 1998, p. 1. 14 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 15/Vol. 5 6. L-istruzzjonijiet ta’ l-użu It-tagħmir jista’ jinbiegħ b’manwal ta’ l-użu, li jkun jipprovdi parir fuq l-użu ambjentali tajjeb u, l-aktar: 1. it-test li ġej fuq il-qoxra jew fl-ewwel paġna: “Tagħrif fuq kif jitnaqqsu l-effetti ambjentali qed jingħata f’dan il-manwal”; 2. rakkomandazzjonijiet għall-aħjar użu ta’ l-enerġija fit-tħaddim tat-tagħmir, inklużi: 2. 1. linjigwidi fuq it-tpoġġija jew l-istallazzjoni tar-refriġeratur, fost oħrajn, li jkunu juru l-inqas qisien ta’ spazju ħieles li jkunu meħtieġa madwar it-tagħmir biex tkun żgurata ċ-ċirkulazzjoni tajba ta’ l-arja, kif ukoll li jkunu juru li fejn il-konsumatur jkollu l-possibbiltà, it-tfaddil sostanzjali ta’ l-enerġija jkun jista’ jinkiseb billi t-tagħmir jitpoġġa f’post mingħajr sħana jew fejn ikun hemm inqas sħana; 2. 2. parir li l-konsumatur għandu jevita li jpoġġi t-tagħmir ħdejn għejjun ta’ sħana (bħalma huma fran, radjaturi, eċċ. ) jew f’xemx diretta; parir li, fejn ikun relevanti, il-konsumatur għandu jikkunsidra li jiżola t-tagħmir mill-ħajt jew minn għejjun ta’ sħana li jkunu jinsabu taħt l-art; 2. 3. parir li l-issettjar tat-termostat ikun jiddependi fuq it-temperatura ta’ l-ambjent, u għalhekk l-issettjar tat-temperatura għandu jiġi vverifikat bl-użu ta’ termometru tajjeb (spjega fuq x’wieħed għandu jagħmel għandha tkun ipprovduta); 2. 4. parir li l-bieba jew l-għatu m’għandhomx jinfetħu iktar milli meħtieġ u mhux iżjed milli jkun meħtieġ, l-aktar fejn għandhom x’jaqsmu l-friżers weqfin; 2. 5. parir li affarijiet ta’ l-ikel li jkunu sħan għandhom jitħallew jiksħu qabel ma jitpoġġew fit-tagħmir, minħabba li l-fwar li joħroġ mill-ikel jgħin biex l-evaporatur irabbi s-silġ miegħu, iżda li l-perjodu tat-tkessiħ, madankollu, għandu jkun qasir kemm jista’ jkun minħabba raġunijiet ta’ saħħa u ndafa; 2. 6. parir li l-evaporatur għandu jinżamm nadif kemm jista’ jkun minn saffi ħoxnin ta’ silġ u li l-iddefrostjar frekwenti tas-silġ iħaffef it-tneħħija tal-kisi tas-silġ; 2. 7. parir li s-siġill tal-bieba għandu jinbidel meta ma jkunx għadu jaħdem tajjeb; 2. 8. parir li meta t-tagħmir jiċċaqlaq għandu jkun hemm żmien biżżejjed qabel ma dan jerġa’ jkun mixgħul; 2. 9. parir li l-kondensatur fuq in-naħa ta’ wara tat-tagħmir u l-ispazju ta’ taħt it-tagħmir jinżamm nadif minn kull trab jew duħħan tal-kċina; 2. 10. tagħrif li jekk wieħed jinjora l-punti msemmija fuq iwassal għal konsum ogħa ta’ enerġija; 3. 4. parir li kull ħsara lill-kondensatur (dak li jbiddel is-sħana) fuq in-naħa ta’ wara tat-tagħmir, jew kull ħaġa oħra li twassal biex ir-refriġirant ikun espost għall-ambjent, għandha tiġi evitata minħabba riskji potenzali għall-ambjent u s-saħħa; il-manwal għandu jsemmi b’mod partikolari li oġġetti ppuntati (bħal skieken, tornaviti, eċċ. ) m’għandhomx jintużaw biex jitneħħa s-silġ, minħabba li dawn jistgħu jagħmlu ħsara lill-evaporatur; tagħrif li t-tagħmir ikun fih fluwidi u li dan ikun magħmul minn partijiet u materjali li jistgħu jerġgħu jintużaw u/jew jiġu rriċiklati; 5. parir fuq kif il-konsumatur jista’ jagħmel użu mill-offerta tat-teħid lura tal-fabbrikant. L-applikant għandu jiddikjara l-konformità tal-prodott ma’ dawn il-kriterji. L-applikant għandu jipprovdi lill-entità kompetenti li tkun qed tagħmel il-valutazzjoni ta’ l-applikazzjoni b’kopja tal-manwal ta’ l-użu. 7. Il-limitu ta’ emissjonijiet tal-ħoss Il-ħoss li jinġarr mill-arja tat-tagħmir, li jitkejjel bħala qawwa ta’ ħoss, m’għandux ikun aktar minn 42 dB(A) (re lpW). It-tagħrif dwar il-livell tal-ħoss tat-tagħmir għandux ikun ipprovdut b’mod li l-konsumatur ikun jista’ jarah sew. Dan għandu jsir billi dan it-tagħrif jitniżżel fit-tikketta ta’ l-enerġija tar-refriġeraturi. Il-qies tal-livell tal-ħoss u t-tagħrif dwar il-ħoss għandhom ikunu pprovduti fi qbil mad-Direttiva tal-Kunsill 86/594/KEE (1), waqt li jintuża l-istandard EN 28960. Dan il-kriterju ma jgħoddx għal friżers murija bħala fil-kategorija 9: “friżers ta’ l-ikel li jintużaw fid-djar, inklużi chest-freezers” fl-Anness IV għad-Direttiva 94/2/KE. L-applikant għandu jiddikjara il-konformità tal-prodott ma’ dawn il-kriterji. (1) ĠU L 344, 06. 12. 1986, p. 24. 15/Vol. 5 MT Il-Ġurnal Uffiċjali ta’ l-Unjoni Ewropea 15 8. It-tagħrif tal-konsumatur It-test li ġej għandu jkun b’tali mod li jkun jidher b’mod ċar għall-konsumaturi (ħdejn it-tikketta, fejn ikun possibbli): — Dan il-prodott jikkwalifika għall-eko-tikketta ta’ l-Unjoni Ewropea għaliex huwa ekonomiku ma’ l-enerġija, jissalvagwardja s-saff ta’ l-ożonu u ftit li xejn jaffettwa l-effett tas-serra


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2412/99 di Cristina Gutiérrez-Cortines (PPE-DE) alla Commissione. FESR-Regione Murcia.

eurovoc_concepts:
European Regional Development Fund
Region of Murcia
education
operational programme
vocational training

text: 26. 1. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 26 E/5 L(cid:146)UIT (http://www. itu. int/) ha diffuso cifre che evidenziano l(cid:146)enorme aumento a livello mondiale: Tasso composto di incremento annuo 1990-1998 (%) Linee telefoniche Abbonati ai servizi mobili Host di Internet Anni necessari per raggiungere i 50 milioni di utilizzatori Telefono Radio PC Televisione WWW 6 52 81 Anni 74 38 16 13 4 La Nua Ltd. , una societ(cid:224) irlandese (http://www. nua. ie/) riporta utili dati consolidati derivanti da stime relative a vari settori attinenti a Internet. Tali dati comprendono stime dell(cid:146)utilizzo di Internet e delle entrate derivanti dalla pubblicit(cid:224) su Internet, provenienti da varie fonti. fornisce cifre relative all(cid:146)utilizzo di La GlobalReach, una societ(cid:224) della California (http://glreach. com/) in termini di distribuzione tra paesi. ¨ comunque interessante notare che, nell(cid:146)indagine, si Internet linguistici piuttosto che ai confini nazionali (ad esempio, si attribuisce maggiore importanza ai gruppi tratta degli utilizzatori di lingua francese e non della Francia, degli utilizzatori di lingua portoghese e non del Portogallo). La societ(cid:224) GVU (http://www. gvu. gatech. edu/) fornisce numerosi dati relativi al l(cid:146)utilizzatore fruisce dell(cid:146)accesso a Internet (cid:129) luogo di lavoro, domicilio ecc. (cid:129) in Europa. luogo principale in cui (2001/C 26 E/006) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2412/99 di Cristina GutiØrrez-Cortines (PPE-DE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: FESR-Regione Murcia La Commissione europea ha approvato con decisione C(94)2586/3 un programma operativo destinato a risolvere l(cid:146)insieme dei problemi specifici della regione di Murcia, al fine di aumentare la competitivit(cid:224) della sua economia mediante la creazione di aree di sviluppo che consentono di modernizzare e diversificare il tessuto economico e captare investimenti, garantendo al contempo la protezione dell(cid:146)ambiente. Pu(cid:242) la Commissione fornire: 1. una relazione dettagliata degli aiuti e delle misure adottate a tutt(cid:146)oggi nei settori dell(cid:146)educazione e della formazione nel quadro della suddetta decisione, e 2. un elenco dei destinatari degli stessi? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (21 gennaio 2000) La sovvenzione globale del programma operativo (PO) della regione Murcia per il periodo di programma- zione 1994-1999 (1) assegnata a titolo del Fondo europeo di sviluppo regionale (FESR) ammonta a 542,74 mio EUR. C 26 E/6 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 26. 1. 2001 Il sottoprogramma 7 del sopracitato PO, relativo alla «Valorizzazione delle risorse umane», prevede un investimento di 32,31 mio EUR per la costruzione e il potenziamento dei centri di istruzione e formazione. La ripartizione degli aiuti tra le varie misure Ł la seguente: Organismo Numero di progetti Istruzione primaria e prescolare Ministero della Pubblica istruzione Istruzione secondaria e formazione professionale Ministero della Pubblica istruzione Infrastrutture universitarie Ministero della Pubblica istruzione Istruzione artistica Ministero della Pubblica istruzione Attrezzatura didattica e per la formazione Comunit(cid:224) autonoma 73 30 10 2 13 L(cid:146)elenco dettagliato dei destinatari di questi aiuti Ł stato inviato direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare e al Segretariato generale del Parlamento. (1) Decisione C(94) 2586/3. (2001/C 26 E/007) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2439/99 di Ioannis Souladakis (PSE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Tutela delle imprese europee in Kosovo Durante la discussione sull(cid:146)interrogazione orale H-0608/99 (1) del 16. 11. 1999 alla Commissione, concer- nente la «Tutela degli interessi delle imprese dell(cid:146)UE nel Kosovo», il Commissario Patten ha dichiarato di non avere informazioni in merito a pressioni e minacce ai danni di imprese europee in Kosovo. Al fine di ovviare alla sua mancanza di informazione sulla materia, l(cid:146)interrogante gli ha consegnato di persona copia della corrispondenza scritta tra la societ(cid:224) «Mitilineos» e i sigg. Kouchner e Dixon. Il Commissario Ł stato inoltre invitato ad informarsi sulla situazione e sul funzionamento attuali delle telecomunicazioni in Kosovo, per poter avere un(cid:146)opinione globale sul tema. Una buona comunicazione tra il Parlamento europeo e la Commissione contribuir(cid:224) a tutelare gli interessi dell(cid:146)UE laddove siano eventualmente minacciati. In questo momento in Kosovo sono in gioco i diritti sovrani di imprese europee. L(cid:146)ente greco delle telecomunicazioni (OTE) e la STET International italiana, che detengono rispettivamente il 20 % e il 29 % della Srbija Telekom, si trovano danneggiati dal mancato pagamento dei diritti dovuti a quest(cid:146)ultima per l(cid:146)utilizzazione delle telecomunicazioni in Kosovo, mentre l(cid:146)UCK, appoggiato da sostenitori che operano dietro le quinte, insiste affinchŁ la rete distrutta venga ricostruita dalle due imprese e in seguito nazionalizzata dall(cid:146)Albania, in violazione di accordi internazio- nali. Tuttavia, l(cid:146)illegalit(cid:224) piø grave Ł stata commessa recentemente. In modo del tutto illegale, un «comitato speciale», composto di rappresentanti dell(cid:146)ONU e albanesi del Kosovo, ha ceduto i diritti della telefonia mobile all(cid:146)impresa francese Alcatel. Tali diritti sono di propriet(cid:224) esclusiva dell(cid:146)OTE e della STET International, conformemente ad accordi internazionali gi(cid:224) in vigore che stabiliscono che il Kosovo Ł incluso nella zona vitale in cui queste due aziende possono esercitare le loro competenze ed esportarne gli utili. Pu(cid:242) la Commissione far sapere come tuteler(cid:224) i diritti legittimi delle imprese europee in Kosovo, attualmente minacciati da circuiti illegali nei quali iniziano a essere coinvolti anche funzionari dell(cid:146)ONU, che agiscono in contrasto con gli ordini che hanno ricevuto di rispettare la legalit(cid:224) nella regione? (1) Resoconto integrale della seduta del 16. 11. 1999, p. 60


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2496/99 esittäjä(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle. Toimet yhteisönlaajuisen terveydenhuollon parantamiseksi.

eurovoc_concepts:
European social policy
competence of the Member States
freedom to provide services
health care
legal basis

text: C 303 E/68 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2000) Yhteis(cid:246)n oikeusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n vartijana komission on valvottava perustamissopimuksen ja yhteis(cid:246)n toimi- elinten sen nojalla antamien s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten oikeaa soveltamista. T(cid:228)m(cid:228) ei koske ainoastaan direktiivien saattamista osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) vaan my(cid:246)s sit(cid:228), ett(cid:228) kansallisissa s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) noudatetaan yhteis(cid:246)n tasolla annettujen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228). P(cid:228)(cid:228)syst(cid:228) maahuolinnan markkinoille yhteis(cid:246)n lentoasemilla 15 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1996 annetun neuvos- ton direktiivin 96/67/EY (1) 18 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot voivat toteuttaa ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden oikeuksien ja ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelun turvaamisen edellytt(cid:228)mi(cid:228) toimenpiteit(cid:228), mutta n(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet on toteutettava siten, ett(cid:228) ne eiv(cid:228)t rajoita direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltamista ja yhteis(cid:246)n oikeuden muiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten noudattamista. Direktiivin tavoite on turvata vapaa p(cid:228)(cid:228)sy maahuolintapalvelujen markkinoille sek(cid:228) omahuolinnan ett(cid:228) kolmansille osapuolille tarjottavien palvelujen osalta. T(cid:228)m(cid:228) markkinoille p(cid:228)(cid:228)sy avataan direktiivin 1 artiklassa vahvistetun aikataulun mukaisesti v(cid:228)hitellen. T(cid:228)m(cid:228)n noudattamiseksi s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksell(cid:228), jolla direktiivi saatetaan osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), ei saa est(cid:228)(cid:228) vapaan markkinoillep(cid:228)(cid:228)- syn periaatteen soveltamista ottamalla k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n kyseist(cid:228) alaa koskevia rajoittavia s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228). Asetuksen, jolla direktiivi saatetaan osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksiss(cid:228) sallitaan viranomaisille valintamenettelyss(cid:228) laaja harkintavalta, jolla ne voivat rajoittaa t(cid:228)t(cid:228) vapaata markkinoillep(cid:228)(cid:228)sy(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset eiv(cid:228)t ole niiden direktiivin tavoitteiden mukaisia, jotka esitet(cid:228)(cid:228)n erityisesti sen johdanto-osan 14 ja 15 kappaleessa, ja ne vaikuttavat my(cid:246)s direktiivin 6, 7, 11, 14 ja 18 artiklan vastaisilta. Sen vuoksi komissiolla on EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entinen 169 artikla) mukaisesti velvollisuus toteuttaa tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t saatetaan asianmukaisesti osaksi kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ja ett(cid:228) niit(cid:228) sovelletaan oikein. Kysymyksess(cid:228) mainitun Italian viranomai- sille osoitetun kirjeen tavoite on nimenomaan t(cid:228)m(cid:228)n johdonmukaisuuden turvaaminen. (1) EYVL L 272, 25. 10. 1996. (2000/C 303 E/060) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2496/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Raffaele Costa (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Toimet yhteis(cid:246)nlaajuisen terveydenhuollon parantamiseksi Yleisesti on tiedossa, ett(cid:228) yksitt(cid:228)iset jonka mukaan niiden kansalaisilla olisi lupa matkustaa ulkomaille saadakseen hoitoa, jonka potilaan kotimaa maksaisi, silloin kun hoitoa ei ole mahdollista saada kyseisess(cid:228) maassa. j(cid:228)senvaltiot ovat vastustaneet ehdotusta, Kaikki tiet(cid:228)v(cid:228)t my(cid:246)s, ett(cid:228) potilailta kiellet(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)llaiset (cid:148)toivematkat(cid:148) byrokraattisista ja puhtaasti talou- dellisista syist(cid:228), silloinkin kun ne ovat t(cid:228)ysin perusteltuja. Voisiko komissio kertoa, mit(cid:228) Euroopassa voitaisiin tehd(cid:228), jotta yhteis(cid:246)n kansalaisten sallittaisiin tai heill(cid:228) olisi ainakin mahdollisuus saada hoitoa ilman taloudellisia rasitteita tai v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)nkin kohtuullisin ehdoin B ja ilman ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) kustannuksia (toisin kuin t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228)) B kaikissa yhteis(cid:246)n sairaaloissa? Olisiko mahdollista perustaa eurooppalainen rahasto t(cid:228)t(cid:228) tarkoitusta varten? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Esitetty kysymys koskee unionin kansalaisten mahdollisuutta matkustaa asuinvaltiostaan toiseen j(cid:228)senval- tioon saamaan l(cid:228)(cid:228)ketieteellist(cid:228) hoitoa. T(cid:228)m(cid:228) mahdollisuus perustuu kahteen oikeusperustaan. 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/69 EY:n perustamissopimuksen 42 artiklassa (ent. 51 artiklassa) tarkoitetulla sosiaaliturvan alalla s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t kansallisten sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelmien yhteensovittamisesta sis(cid:228)ltyv(cid:228)t sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelmien soveltami- sesta yhteis(cid:246)n alueella liikkuviin palkattuihin ty(cid:246)ntekij(cid:246)ihin, itsen(cid:228)isiin ammatinharjoittajiin ja heid(cid:228)n perheenj(cid:228)seniins(cid:228) 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1971 annettuun neuvoston asetukseen (ETY) N:o 1408/71 (1) ja sen soveltamisesta annettuun asetukseen (ETY) N:o 574/72 (2). Asetuksen (ETY) N:o 1408/71 22 artiklan 1 kohdan c alakohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n tarkkaan tilanteesta, jossa toisessa j(cid:228)senvaltiossa vakuutettu henkil(cid:246) menee tarkoituksellisesti toiseen j(cid:228)senvaltioon saadakseen siell(cid:228) ennalta suunniteltua l(cid:228)(cid:228)ketieteellist(cid:228) hoitoa ja tuotteita. Silloin edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) korvauksen saamiseksi kaikista aiheutuneista kustannuksista kyseisen henkil(cid:246)n on saatava ennalta lupa sairauskassaltaan. Lupa annetaan lomakkeella E 112. T(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa asetuksen (ETY) N:o 1408/71 22 artiklan 2 kohdassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) vaadittua lupaa (cid:148)ei voida ev(cid:228)t(cid:228), jos kysymyksess(cid:228) oleva hoito kuuluu sen j(cid:228)senvaltion lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettyjen etuuksien joukkoon, jossa ja jos h(cid:228)nelle ei ole voitu antaa t(cid:228)llaista hoitoa siin(cid:228) ajassa kuin on se, tavallisesti v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228) kyseisen hoidon saamiseksi jossa h(cid:228)n asuu, ottaen huomioon h(cid:228)nen senhetkinen terveydentilansa ja todenn(cid:228)k(cid:246)inen taudinkulku(cid:148). T(cid:228)m(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen nojalla j(cid:228)senvalti- oilla on velvollisuus my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) lupa tarkasti m(cid:228)(cid:228)ritellyiss(cid:228) tapauksissa ja t(cid:228)ysi vapaus my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) tai ev(cid:228)t(cid:228) lupa muissa tapauksissa. On huomattava, ett(cid:228) n(cid:228)iden yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten nojalla (cid:148)suunnitellut(cid:148) hoidot tarjoaa aina asuinpaikan laitos sen soveltaman (cid:148)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti(cid:148), lopulta j(cid:228)senvaltion vastattavia. jonka etua asia koskee, asuu, j(cid:228)senvaltiossa, ja ne ovat Sis(cid:228)markkinoiden vapauksien osalta, erityisesti EY:n perustamissopimuksen 28 artiklassa (ent. 30 artiklassa) tarkoitetun tavaroiden vapaan liikkuvuuden ja 49 artiklassa (ent. 59 artiklassa) tarkoitetun palvelujen vapaan liikkuvuuden osalta yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on antanut tuomion kahdessa ennakkoratkaisuasiassa (Kohll C-158/96 ja Decker C 120/95) 28. huhtikuuta 1998. N(cid:228)iss(cid:228) tuomioissa tuomioistuin toteaa, ett(cid:228) sosiaaliturvan alaan kuuluva kansallinen s(cid:228)(cid:228)ntely ei voi est(cid:228)(cid:228) sis(cid:228)markkinoiden vapauksien soveltamista. Lis(cid:228)ksi tuomioistuin katsoo, ett(cid:228) ennakkolupaa koskeva ehto silm(cid:228)lasien ja hammashoidon korvaamiseksi ei ole yhteis(cid:246)n oikeuden mukainen (jolla taataan tavaroiden vapaa liikkuvuus ja palveluiden vapaa tarjoaminen), jos t(cid:228)t(cid:228) lupaa ei vaadita maan sis(cid:228)isiss(cid:228) tapauksissa. Oikeus yht(cid:228)l(cid:228)iseen kohteluun ei riipu siit(cid:228), onko kyse maan sis(cid:228)isest(cid:228) tai maan rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) tilanteesta. Toisin kuin asetuksen (ETY) N:o 1408/ 71 22 artiklassa esitet(cid:228)(cid:228)n, yht(cid:228)l(cid:228)isen kohtelun periaate antaa j(cid:228)senvaltiolle, jossa henkil(cid:246) on vakuutettuna, oikeuden s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) kaikki rajoitukset s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihins(cid:228), eik(cid:228) sis(cid:228)ll(cid:228) n(cid:228)in ollen suoraa oikeutta korvaukseen kaikista l(cid:228)(cid:228)ketieteellisest(cid:228) hoidosta aiheutuneista kustannuksista. Sen sijaan sosiaaliturvalaitosten toimenpi- dett(cid:228) ei voida kielt(cid:228)(cid:228) pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n siksi, ett(cid:228) kyse on rajat ylitt(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) tilanteesta. Tuomioistuin on tunnustanut mahdollisuuden kielt(cid:228)yty(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 30 artiklassa (ent. 36 artikla) ja 46 artiklassa (ent. 56 artikla) mainittujen kansanterveyteen liittyvien syiden perusteella, jos hoitokapasiteetin tai l(cid:228)(cid:228)ketieteelli- sen asiantuntemuksen yll(cid:228)pit(cid:228)minen alueella on oleellista kansanterveyden, jopa kyseisen j(cid:228)senvaltion v(cid:228)est(cid:246)n hengiss(cid:228) pysymisen kannalta. Samoin tuomioistuin on hyv(cid:228)ksynyt rajoituksia, kun vakuutus- j(cid:228)senvaltio on todistanut, ett(cid:228) on olemassa vaara vakavista vaikutuksista sosiaaliturvaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n rahoitus- tasapainoon. Sis(cid:228)markkinoita ja sosiaaliturvaa koskevista yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) seuraa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeus ei t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) salli yhteis(cid:246)n toteuttaa toimenpiteit(cid:228), jotka vaikuttavat j(cid:228)senvaltioiden l(cid:228)(cid:228)ketieteellisten tai sairaalahoitojen rahoitukseen. Rahoitus kuuluu j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaan. Samasta syyst(cid:228) ei ole my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n mahdollista perustaa erityisrahastoja t(cid:228)t(cid:228) varten. (1) EYVL L 149, 5. 7. 1971. (2) EYVL L 74, 27. 3. 1972. (2000/C 303 E/061) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2498/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Korvaukset lohien pakollisesta teurastamisesta EY:n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n perusteella Voiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n v(cid:228)himm(cid:228)istoimenpiteist(cid:228) tiettyjen kalatautien torjumiseksi annetun direktiivin 93/53/ETY (1) mukaisesti on olemassa j(cid:228)rjestely, jonka perusteella maksetaan t(cid:228)sm(cid:228)lliset, koh- tuulliset ja tehokkaat korvaukset lohien pakollisesta teurastamisesta niill(cid:228) viljelylaitoksilla, joiden lohet ovat sairastuneet tarttuvaan anemiaan?