title: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/92/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1999, vähimmäisvaatimuksista räjähdyskelpoisten ilmaseosten aiheuttamalle vaaralle mahdollisesti alttiiksi joutuvien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun parantamiseksi (viidestoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi)

eurovoc_concepts:
environmental risk prevention
explosive
mining extraction
occupational health
safety standard

text: 28. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 23/57 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 1999/92/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 1999, vähimmäisvaatimuksista räjähdyskelpoisten ilmaseosten aiheuttamalle vaaralle mahdollisesti alttiiksi joutuvien työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun parantamiseksi (viidestoista direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 137 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), jonka se on antanut työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa-antavaa komiteaa sekä kaivos- ja muun vuoriteolli- suuden turvallisuus- ja terveyskomissiota kuultuaan, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), ovat kuulleet alueiden komiteaa, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3), ottavat huomioon sovittelukomitean 21 päivänä lokakuuta 1999 hyväksymän yhteisen ehdotuksen, sekä katsovat seuraavaa: 1) 2) 3) 4) 5) Perustamissopimuksen 137 artiklassa määrätään, että neuvosto voi antaa direktiivein säännökset vähimmäis- työympäristöä vaatimuksista parantaakseen erityisesti työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun paremman tason takaamiseksi. Saman artiklan mukaisesti kyseisissä direktiiveissä välte- tään säätämästä sellaisia hallinnollisia, taloudellisia ja oikeudellisia rasituksia, jotka vaikeuttaisivat pienten tai keskisuurten yritysten perustamista taikka niiden kehittä- mistä. Työntekijöiden työturvallisuuden, työhygienian ja työter- veyshuollon parantaminen on tavoite, jonka ei pitäisi olla riippuvainen ainoastaan taloudellisista näkökohdista. Räjähdyskelpoisten ilmaseosten aiheuttamalle vaaralle mahdollisesti alttiiksi joutuvien työntekijöiden turvalli- suutta ja terveyden suojelua koskevien vähimmäisvaati- musten noudattaminen on välttämätöntä työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden suojelun varmistamiseksi. Tämä direktiivi on toimenpiteistä työntekijöiden turvalli- suuden ja terveyden parantamisen edistämiseksi työssä 12 kesäkuuta 1989 annetun neuvoston direktiivin 89/ 391/ETY (4) 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdi- 6) 7) 8) 9) (1) EYVL C 332, 9. 12. 1995, s. 10 ja EYVL C 184, 17. 6. 1997, s. 1. (2) EYVL C 153, 28. 5. 1996, s. 35. (3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 20. kesäkuuta 1996 (EYVL C 198, 8. 7. 1996, s. 160) vahvistettu 4. toukokuuta 1999 (EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 55), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 22. joulukuuta 1998 (EYVL C 55, 25. 2. 1999, s. 45), Euroopan parla- mentin päätös, tehty 6. toukokuuta 1999 (EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 386), Euroopan parlamentin päätös, joulukuuta 1999 sekä neuvoston päätös, tehty 6. tehty 2. joulukuuta 1999. (4) EYVL L 183, 29. 6. 1989, s. 1. jotka koskevat rektiivi. Edellä mainitun direktiivin säännöksiä ja erityi- työntekijöille tiedottamista, sesti niitä, työntekijöiden kuulemista ja edustusta sekä heidän koulutustaan, sovelletaan täysimääräisesti myös tapauk- sissa, joutuvat alttiiksi räjähdyskelpoisten ilmaseosten aiheuttamalle vaaralle, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tähän direktiiviin sisäl- tyvien tiukempien tai yksityiskohtaisempien säännösten soveltamista. joissa työntekijät mahdollisesti Tämä direktiivi edistää käytännössä sisämarkkinoiden sosiaalisen ulottuvuuden toteutumista. Räjähdysvaarallisissa tiloissa käytettäviksi tarkoitettuja laitteita ja suojajärjestelmiä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 23 päivänä maaliskuuta 1994 annetussa Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivissä 94/9/EY (5) todetaan, että on tarkoitus laatia perustamissopimuksen 137 artiklaan perustuva täyden- tävä direktiivi, joka koskee erityisesti laitteiston tiettyyn käyttöön ja/tai tyyppiin ja asennusmenetelmiin liittyvää räjähdysvaaraa. Räjähdyssuojaus on turvallisuuden kannalta erityisen tärkeää. Räjähdyksissä liekkien ja paineen hallitsemat- tomat sekä hengitykseen tarvittavan hapen kulutus ympäristön ilmasta vaarantavat työntekijöiden hengen ja terveyden. vaikutukset, myrkylliset reaktiotuotteet Johdonmukaisen räjähdyksenestostrategian laatimisen edellytyksenä on, että työpaikalla toteutettuja teknisiä toimenpiteitä täydennetään hallinnollisin toimin. Direk- tiivin 89/391/ETY mukaisesti työnantajalla on oltava arviointi työntekijöihin työssä kohdistuvista turvallisuus- ja terveysvaaroista. Tätä vaatimusta täsmennetään tässä direktiivissä, jossa säädetään, että työnantajan on laadit- tava räjähdyssuojausasiakirja tai asiakirjakokonaisuus, joka täyttää tässä direktiivissä säädetyt vähimmäisvaati- mukset, ja pidettävä se ajan tasalla. Räjähdyssuojausasia- kirja sisältää vaaratekijöiden tunnistamisen, riskien ar- vioinnin ja niiden erityistoimenpiteiden määrittelyn, jotka direktiivin 89/391/ETY 9 artiklan mukaisesti on toteutettava räjähdyskelpoisten ilmaseosten aiheutta- malle vaaralle alttiiksi joutuvien työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojaamiseksi. Räjähdyssuojausasiakirja voi olla osa direktiivin 89/391/ETY 9 artiklassa säädettyä työntekijöihin kohdistuvia terveys- ja turvallisuusvaaroja koskevaa arviointia. (5) EYVL L 100, 19. 4. 1994, s. 1. L 23/58 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 1. 2000 10) 11) 12) 13) 14) 15) Räjähdysvaaran arviointia voidaan vaatia myös yhteisön muun lainsäädännön nojalla. Tarpeettoman päällek- käisen työn välttämiseksi työnantajalle olisi annettava mahdollisuus yhdistää kansallisen käytännön mukaisesti asiakirjoja, asiakirjojen osia tai muita vastaavia muiden säädösten perusteella laadittuja selvityksiä niin, että ne muodostavat yhden ”turvallisuusselvityksen”. Räjähdyskelpoisten ilmaseosten muodostumisen estä- minen käsittää myös korvaamisperiaatteen soveltamisen. Toimenpiteet olisi työpaikalla on työntekijöitä useasta yrityksestä. sovitettava yhteen, kun samalla Ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä on tarvittaessa täyden- nettävä lisätoimenpiteillä, jotka käynnistyvät syttymisen jo tapahduttua. Paras mahdollinen turvallisuus voidaan saavuttaa yhdistämällä ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä ja muita täydentäviä toimenpiteitä, jotka rajoittavat räjähdyksen työntekijöitä vahingoittavia vaikutuksia. ja/tai 1992 annettua direktiiviä neuvoston terveysmerkkejä Työssä käytettäviä turvallisuus- koskevista vähimmäisvaatimuksista 24 päivänä kesä- kuuta 92/ 58/ETY (1) (yhdeksäs direktiivin 89/391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi) voidaan täysi- määräisesti soveltaa erityisesti tiloihin, jotka ovat vaaral- listen alueiden välittömässä läheisyydessä, tupa- koinnin, katkaisemisen, hitsauksen tai muiden töiden, joista syntyy liekkejä tai kipinöitä, vaikutukset voivat ulottua vaaralliselle alueelle. jos Direktiivissä 94/9/EY jaetaan sen alaan kuuluvat laitteet ja suojajärjestelmät laiteryhmiin ja -luokkiin. Tässä direk- tiivissä säädetään, että työnantajan on luokiteltava ne joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia, tilat, sekä määritellään, mitä laite- ja suojajärjestelmäryhmiä ja -luokkia kussakin tilaluokassa on käytettävä, OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: I JAKSO YLEISET SÄÄNNÖKSET 1 artikla Tarkoitus ja soveltamisala Tässä direktiivissä, joka on viidestoista direktiivin 89/ 1. 391/ETY 16 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu erityisdirektiivi, säädetään 2 artiklassa määriteltyjen räjähdyskelpoisten ilma- seosten aiheuttamalle vaaralle mahdollisesti alttiiksi joutuvien työntekijöiden turvallisuutta ja terveyden suojelua koskevista vähimmäisvaatimuksista. 2. Tätä direktiiviä ei sovelleta: a) potilaille annettavan hoidon aikana tiloihin, joissa välittö- mästi hoidetaan potilaita; b) direktiivin 90/396/ETY (2) mukaisten kaasumaisia polttoai- neita käyttävien laitteiden käyttöön; c) räjähdysaineiden tai epävakaiden kemiallisten aineiden valmistamiseen, käsittelyyn, käyttöön, varastointiin ja kulje- tukseen; d) kaivosteollisuuden yrityksiin, jotka kuuluvat direktiiviin 92/ tai direktiivin 92/104/ETY (4) soveltamisalaan; 91/ETY (3) e) sellaisten kuljetusvälineiden käyttöön maa-, vesi- ja ilmalii- joihin sovelletaan kansainvälisten sopimusten kenteessä, IMO, RID) asiaan kuuluvia (esim. ADNR, ADR, määräyksiä sekä yhteisön direktiivejä, joilla kyseiset sopi- mukset pannaan täytäntöön. Räjähdysvaarallisissa ilmaseok- sissa käytettäväksi tarkoitetut kuljetusvälineet kuuluvat tämän direktiivin soveltamisalaan. ICAO, 3. Direktiivin 89/391/ETY säännöksiä sekä asianomaisia sovelletaan täysimääräisesti 1 kohdassa erityisdirektiivejä tarkoitettuun alaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tähän direktiiviin sisältyvien tiukempien ja/tai yksityiskohtaisempien säännösten soveltamista. 2 artikla Määritelmä Tässä direktiivissä ’räjähdyskelpoisella ilmaseoksella’ tarkoite- taan toisaalta normaalipaineisen ilman ja toisaalta kaasun, höyryn, sumun tai pölyn muodossa olevien palavien aineiden seosta, jossa palaminen leviää syttymisen jälkeen koko pala- mattomaan seokseen. II JAKSO TYÖNANTAJAN VELVOITTEET 3 artikla Räjähdysten estäminen ja räjähdyksiltä suojautuminen Räjähdysten estämiseksi direktiivin 89/391/ETY 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulla tavalla ja räjähdyksiltä suojautumiseksi työnantajan on toteutettava toiminnan luonnetta vastaavia teknisiä ja/tai hallinnollisia toimenpiteitä seuraavassa tärkeysjär- jestyksessä ja noudattaen näitä perusperiaatteita — räjähdyskelpoisten ilmaseosten muodostumisen estäminen, tai jos tämä ei toiminnan luonteen vuoksi ole mahdollista, — räjähdyskelpoisten ilmaseosten syttymisen välttäminen, ja — räjähdyksen vahingollisten vaikutusten vähentäminen niin, että työntekijöiden terveys ja turvallisuus varmistetaan. Näihin toimenpiteisiin on tarpeen mukaan yhdistettävä ja/tai niitä on täydennettävä räjähdyksen leviämistä ehkäisevillä toimilla, ja niitä on tarkistettava säännöllisesti ja joka tapauk- sessa aina, kun merkittäviä muutoksia ilmenee. (2) EYVL L 196, 26. 7. 1990, s. 15, direktiivi sellaisena kuin se on 220, direktiivillä 93/68/ETY (EYVL L viimeksi muutettuna 30. 8. 1993, s. 1 ). (1) EYVL L 245, 26. 8. 1992, s. 23. (3) EYVL L 348, 28. 11. 1992, s. 9. (4) EYVL L 404, 31. 12. 1992, s. 10. 28. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 23/59 4 artikla Räjähdysvaaran arviointi Täyttäessään direktiivin 89/391/ETY 6 artiklan 3 kohdan 1. ja 9 artiklan 1 kohdan mukaisia velvoitteitaan työnantajan on arvioitava räjähdyskelpoisten ilmaseosten aiheuttamat yksit- täiset vaaratekijät ottamalla huomioon ainakin seuraavat seikat: — räjähdyskelpoisten ilmaseosten esiintymisen todennäköisyys ja niiden kesto, — todennäköisyys, että työskentelytiloissa on syttymislähteitä, sähköstaattiset purkaukset mukaan lukien, ja että ne akti- voituvat ja voivat aiheuttaa syttymisen, — laitteistot, käytetyt aineet, prosessit ja niiden mahdolliset yhteisvaikutukset, — ennakoitujen vaikutusten laajuus. Räjähdysvaaraa on arvioitava kokonaisvaltaisesti. Tilat, joista on tai voi olla avoin yhteys sellaisiin tiloihin, 2. joissa saattaa esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia, on otettava huomioon räjähdysvaaran arvioinnissa. 5 artikla Yleiset velvoitteet Työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden varmistamiseksi sekä vaaran arviointia koskevien ja 3 artiklassa tarkoitettujen perusperiaatteiden mukaisesti työnantajan on toteutettava jotta: vaadittavat toimenpiteet, — työympäristö, jossa räjähdyskelpoisia ilmaseoksia voi syntyä siinä määrin, että ne vaarantavat työntekijöiden tai muiden henkilöiden terveyden ja turvallisuuden, on sellainen, että työ voidaan tehdä turvallisesti, — työympäristössä, jossa räjähdyskelpoisia ilmaseoksia voi syntyä siinä määrin, että ne vaarantavat työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden, varmistetaan asianmukainen valvonta työntekijöiden paikalla ollessa riskien arviointia koskevien periaatteiden mukaisesti ja käyttämällä soveltuvia teknisiä välineitä. 6 artikla Yhteensovittamisvelvollisuus Jos samoissa työskentelytiloissa on työntekijöitä useasta yrityk- sestä, kukin työnantaja on vastuussa niistä seikoista, jotka ovat hänen valvonnassaan. Rajoittamatta direktiivissä 89/391/ETY säädettyä kunkin yksit- täisen työnantajan vastuuta on työnantajan, joka on kansallisen lainsäädännön ja/tai käytännön mukaisesti vastuussa työskente- lytiloista, sovitettava yhteen työntekijöiden turvallisuutta ja terveyttä koskevien kaikkien toimenpiteiden täytäntöönpano ja esitettävä 8 artiklassa tarkoitetussa räjähdyssuojausasiakirjassa tämän yhteensovittamisen tavoite ja sen täytäntöönpanoon liit- tyvät toimenpiteet ja menettelyt. 7 artikla Tilat, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia Työnantajan on luokiteltava tilat, joissa voi esiintyä räjäh- 1. dyskelpoisia ilmaseoksia, liitteen I mukaisesti. 2. Työnantajan on varmistettava, että 1 kohdassa tarkoite- tuissa tiloissa noudatetaan liitteessä II säädettyjä vähimmäisvaa- timuksia. Niiden tilojen sisäänkäynnit, joissa saattaa esiintyä räjäh- 3. dyskelpoisia ilmaseoksia siinä määrin, että ne vaarantavat työntekijöiden turvallisuuden ja terveyden, on tarvittaessa merkittävä liitteen III mukaisesti. 8 artikla Räjähdyssuojausasiakirja Täyttäessään 4 artiklan mukaisia velvoitteitaan työnantajan on josta jäljempänä huolehdittava siitä, että laaditaan asiakirja, käytetään nimitystä ’räjähdyssuojausasiakirja’, ja että se pide- tään ajan tasalla. Räjähdyssuojausasiakirjassa on osoitettava erityisesti — että räjähdysvaara on määritetty ja arvioitu, — että toteutetaan asianmukaiset toimenpiteet tämän direk- tiivin tavoitteiden saavuttamiseksi, jotka on luokiteltu liitteen I mukaisesti, — tilat, — tilat, joihin sovelletaan liitteessä II asetettuja vähimmäisvaa- timuksia, — että työpaikka ja työvälineet sekä varolaitteet on suunniteltu ja niitä käytetään ja huolletaan siten, että turvallisuus otetaan asianmukaisesti huomioon, — että direktiivin 89/655/ETY (1) mukaisesti on toteutettu toimenpiteitä työvälineiden turvallisen käytön varmistami- seksi. Räjähdyssuojausasiakirja on laadittava ennen työn alkamista, ja se on tarkistettava, jos työskentelytilaa, työvälineitä tai työjär- jestelyjä muutetaan, järjestetään uudelleen laajennetaan tai merkittävästi. Työnantaja voi yhdistellä räjähdysvaaraa koskevia olemassa olevia arviointeja, asiakirjoja tai muita vastaavia selvityksiä, joita on laadittu muiden yhteisön säädösten mukaisesti. 9 artikla Työvälineitä ja työskentelytiloja koskevat erityisvaati- mukset jo käytössä tai Tiloissa, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia, 1. käytettävien työvälineiden, jotka jotka ovat otetaan käyttöön yrityksessä tai laitoksessa ensimmäistä kertaa ennen 30 päivää kesäkuuta 2003, on edellä mainitusta päivästä lähtien oltava liitteessä II olevassa A osastossa säädettyjen vähimmäisvaatimusten mukaisia, jollei muita yhteisön direktii- vejä voida soveltaa tai jos niitä voidaan soveltaa ainoastaan osittain. (1) EYVL L 393, 30. 12. 1989, s. 13, direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 95/63/EY (EYVL L 335, 30. 12. 1995, s. 28). L 23/60 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 1. 2000 Tiloissa, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia, 2. käytettävien työvälineiden, jotka otetaan käyttöön yrityksessä tai laitoksessa ensimmäistä kertaa 30 päivän kesäkuuta 2003 jälkeen, on oltava liitteessä II olevassa A ja B osastossa säädet- tyjen vähimmäisvaatimusten mukaisia. Työskentelytilojen, 3. joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia ja joita käytetään ensimmäistä kertaa 30 päivän kesäkuuta 2003 jälkeen, on oltava tässä direktiivissä säädettyjen vähimmäisvaatimusten mukaisia. Jo ennen 30 päivää kesäkuuta 2003 käytössä olevien 4. työskentelytilojen, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilma- seoksia, on oltava tässä direktiivissä säädettyjen vähimmäisvaa- timusten mukaisia viimeistään kolmen vuoden kuluttua maini- tusta päivästä. Jos työskentelytiloissa, 5. joissa voi esiintyä räjähdyskel- poisia ilmaseoksia, tehdään 30 päivän kesäkuuta 2003 jälkeen laajennuksia tai uudelleenjärjestelyjä, työnantajan muutoksia, jotta muutokset, toimenpiteet, on toteutettava tarpeelliset laajennukset tässä direktiivissä tai uudelleenjärjestelyt ovat säädettyjen vähimmäisvaatimusten mukaisia. III JAKSO MUUT SÄÄNNÖKSET 10 artikla Liitteisiin tehtävät mukautukset jotka ovat tarpeen: Sellaisten pelkästään teknisten mukautusten tekeminen liittei- siin, — räjähdyssuojausta koskevaa teknistä yhdenmukaistamista ja standardointia varten annettujen direktiivien huomioon ottamiseksi, ja/tai — tekniikan kehityksen, kansainvälisten määräysten ja vaati- musten muutosten sekä räjähdysten estämistä ja räjähdys- suojausta koskevan uuden tietämyksen huomioon ottami- seksi, hyväksytään direktiivin 89/391/ETY 17 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti. Jäsenvaltioiden on tätä direktiiviä sovellettaessa otettava edellä mainittu opaskirja huomioon niin suuressa määrin kuin mahdollista työntekijöiden terveyttä ja turvallisuutta koskevaa kansallista politiikkaansa. silloin, kun ne valmistelevat 12 artikla Yrityksille tiedottaminen Jäsenvaltioiden on pyydettäessä pyrittävä saattamaan asiaan kuuluvat tiedot, erityisesti hyviä käytäntöjä esittelevän opas- kirjan, työnantajien saataville 11 artiklan mukaisesti. 13 artikla Loppusäännökset 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudatta- misen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2003. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne virallisesti julkaistaan. Jäsenvaltioiden on säädettävä siitä, miten viittaukset tehdään. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava kirjallisina komissiolle kansalliset säännökset, jotka ne ovat antaneet tai antavat tässä direktiivissä tarkoitetuista kysymyksistä. 3. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle viiden vuoden välein tämän direktiivin säännösten täytäntöönpanoa koskeva kertomus, jossa esitetään työnantajien ja työntekijöiden asiaa koskevat näkemykset. Komissio antaa nämä tiedot Euroopan ja sosiaalikomitealle sekä talous- parlamentille, neuvostolle, työturvallisuuden, työhygienian ja työterveyshuollon neuvoa- antavalle komitealle. 14 artikla Tämä direktiivi Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan 11 artikla 15 artikla Hyviä käytäntöjä esittelevä opaskirja Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. Komissio laatii käytännön suuntaviivat sisältävän hyviä käytän- joka ei ole luonteeltaan sitova. töjä esittelevän opaskirjan, Opaskirjassa käsitellään 3, 4, 5, 6, 7 ja 8 artiklassa sekä liit- teessä I ja liitteessä II olevassa A osastossa tarkoitettuja aiheita. Komission on ensin kuultava työturvallisuuden, työhygienian ja neuvoston työterveyshuollon päätöksen 74/325/ETY (1) mukaisesti. neuvoa-antavaa komiteaa Tehty Brysselissä 16 päivänä joulukuuta 1999. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta N. FONTAINE Puhemies K. HEMILÄ Puheenjohtaja (1) EYVL L 185, 9. 7. 1974, s. 15, päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla. 28. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 23/61 NIIDEN TILOJEN LUOKITUS, JOISSA VOI ESIINTYÄ RÄJÄHDYSKELPOISIA ILMASEOKSIA LIITE I Alkuhuomautus Seuraavaa luokitusta on sovellettava tiloihin, joissa toteutetaan 3, 4, 7 ja 8 artiklan mukaiset varotoimet. 1. Tilat, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia Tilaa, jossa voi esiintyä räjähdyskelpoista ilmaseosta sellaisina määrinä, että tarvitaan erityisiä suojatoimenpiteitä työntekijöiden terveyden ja turvallisuuden suojelemiseksi, pidetään tässä direktiivissä tarkoitettuna räjähdysvaarallisena tilana. Tilaa, jossa räjähdyskelpoista ilmaseosta ei oleteta esiintyvän sellaisina määrinä, että tarvitaan erityisiä suojatoimenpi- teitä, ei pidetä tässä direktiivissä tarkoitettuna räjähdysvaarallisena tilana. Palavilla aineilla tarkoitetaan aineita, jotka voivat muodostaa räjähdyskelpoisen ilmaseoksen, jollei niiden ominaisuuk- sien tutkimus ole osoittanut, että ne muodostaessaan seoksen ilman kanssa eivät kykene itsenäisesti ylläpitämään laajenevaa räjähdystä. 2. Räjähdysvaarallisten tilojen luokitus Räjähdysvaaralliset tilat luokitellaan räjähdyskelpoisten ilmaseosten esiintymistiheyden ja keston perusteella. Liitteessä II olevan A osaston mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden laajuus määräytyy tämän luokituksen perus- teella. Tilaluokka 0 jossa ilman ja kaasun, höyryn tai sumun muodossa olevan palavan aineen muodostama räjähdyskelpoinen Tila, ilmaseos esiintyy jatkuvasti, pitäaikaisesti tai usein. Tilaluokka 1 jossa ilman ja kaasun, höyryn tai sumun muodossa olevan palavan aineen muodostama räjähdyskelpoinen Tila, ilmaseos todennäköisesti esiintyy normaalitoiminnassa satunnaisesti. Tilaluokka 2 Tila, jossa toisaalta ilman ja toisaalta kaasun, höyryn tai sumun muodossa olevan palavan aineen muodostaman räjähdyskelpoisen ilmaseoksen esiintyminen on normaalitoiminnassa epätodennäköistä ja se kestää esiintyessään vain lyhyen ajan. Tilaluokka 20 Tila, jossa ilman ja palavan pölyn muodostama räjähdyskelpoinen ilmaseos esiintyy jatkuvasti, pitkäaikaisesti tai usein. Tilaluokka 21 Tila, jossa ilman ja palavan pölyn muodostama räjähdyskelpoinen ilmaseos todennäköisesti esiintyy normaalitoimin- nassa satunnaisesti. Tilaluokka 22 Tila, jossa ilman ja palavan pölyn muodostaman räjähdyskelpoisen ilmaseoksen esiintyminen normaalitoiminnassa on epätodennäköistä ja se kestää esiintyessään vain lyhyen ajan. Huomautukset: 1. Pölykerroksiin, -kertymiin ja -kasaantumiin on suhtauduttava kuten mihin tahansa lähteeseen, joka saattaa aiheuttaa räjähdyskelpoisen ilmaseoksen. 2. Normaalitoiminnalla tarkoitetaan tilannetta, jossa laitetta käytetään suunnitteluarvojen sallimissa rajoissa. L 23/62 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 1. 2000 LIITE II A. VÄHIMMÄISVAATIMUKSET RÄJÄHDYSKELPOISTEN ILMASEOSTEN AIHEUTTAMALLE VAARALLE MAHDOLLI- SESTI ALTTIIKSI JOUTUVIEN TYÖNTEKIJÖIDEN TURVALLISUUDEN JA TERVEYDEN SUOJELUN PARANTAMISEKSI Alkuhuomautus Tässä liitteessä määrättyjä velvoitteita sovelletaan: — liitteessä I räjähdysvaarallisiksi luokitelluissa tiloissa aina, kun se on tarpeen työskentelytilojen, työpisteiden, käytet- tyjen työvälineiden tai aineiden ominaisuuksien taikka räjähdyskelpoisesta ilmaseoksesta aiheutuviin vaaroihin liit- tyvän toiminnan vuoksi, — räjähdysvaarattomissa tiloissa oleviin laitteisiin, joita tarvitaan räjähdysvaarallisissa tiloissa sijaitsevien työvälineiden turvalliseen käyttöön tai jotka auttavat varmistamaan sen. 1. Hallinnolliset toimenpiteet 1. 1 Työntekijöiden kouluttaminen Työnantajan on annettava riittävä ja sopiva räjähdyssuojelua koskeva koulutus työntekijöille, jotka työskentelevät tiloissa, joissa räjähdyskelpoisia ilmaseoksia voi esiintyä. 1. 2 Kirjalliset ohjeet ja työluvat Jos räjähdyssuojausasiakirjassa niin vaaditaan: — räjähdysvaarallisissa tiloissa on työskenneltävä työnantajan antamien kirjallisten ohjeiden mukaisesti, — työlupajärjestelmää on sovellettava sekä vaarallisiin töihin että muihin töihin, jotka voivat olla vuorovaikutuk- sessa toiseen työhön ja aiheuttaa siten vaaraa. Työluvat myöntää lupien myöntämisestä vastuussa oleva henkilö ennen työn aloittamista. 2. Räjähdyssuojatoimenpiteet 2. 1 Vuotaneet ja/tai tarkoituksellisesti vapautetut tai muutoin vapautuneet palavat kaasut, höyryt, sumut tai tulenarat pölyt, jotka voivat aiheuttaa räjähdysvaaran, on sopivalla tavalla johdettava pois tai siirrettävä turvalliseen paikkaan tai, jos tämä ei ole mahdollista, suljettava turvallisesti tai tehtävä vaarattomiksi jollain muulla soveltuvalla menetel- mällä. 2. 2 Jos räjähdyskelpoinen ilmaseos sisältää usean tyyppisiä palavia ja/tai tulenarkoja kaasuja, höyryjä, sumuja tai pölyjä, suojatoimenpiteiden on oltava suurimman mahdollisen vaaran mukaiset. 2. 3 Syttymisvaaran estämisessä 3 artiklan mukaisesti on otettava huomioon myös staattisen sähkön purkaukset, joissa työntekijät tai työympäristö toimivat varauksen kantajana tai tuottajana. Työntekijöillä on oltava asianmukaiset työvaatteet, jotka voivat sytyttää räjähdyskelpoisia ilmaseoksia. joiden materiaaleista ei aiheudu staattisen sähkön purkauksia, 2. 4 Laitosta, välineitä, suojajärjestelmiä ja niihin liittyviä kytkentälaitteita voidaan käyttää ainoastaan, jos räjähdyssuo- jausasiakirjasta käy ilmi, että niitä voidaan käyttää turvallisesti räjähdyskelpoisessa ilmaseoksessa. Tämä koskee myös sellaisia työvälineitä ja niihin liittyviä kytkentälaitteita, joita ei pidetä direktiivissä 94/9/EY tarkoitettuina laitteina tai suojajärjestelminä, jos niiden liittäminen laitokseen voi itsessään aiheuttaa syttymisvaaran. Kytkentälaitteiden virhekyt- kennät on estettävä tarpeellisin toimenpitein. 2. 5 Kaikki tarvittavat toimenpiteet on toteutettava sen varmistamiseksi, että työskentelytila, työvälineet ja työntekijöiden käytettävissä olevat niihin liittyvät kytkentälaitteet on suunniteltu, rakennettu, koottu ja asennettu ja että niitä huolletaan ja käytetään siten, että minimoidaan räjähdysvaara, ja jos räjähdys tapahtuu, sen hallitsemiseksi tai räjähdyksen leviämisen rajoittamiseksi mahdollisimman vähiin kyseisessä työskentelytilassa ja/tai työvälineistössä. Tällaisissa työskentelytiloissa on toteutettava asianmukaiset toimenpiteet niiden vaarojen rajoittamiseksi mahdolli- simman vähiin, jotka työntekijöille aiheutuvat räjähdyksen fyysisistä vaikutuksista. 2. 6 Tarvittaessa työntekijöitä on varoitettava optisin merkein ja/tai äänimerkein ja heidät on poistettava alueelta ennen räjähdyksen aiheuttavien olosuhteiden syntymistä. 2. 7 Räjähdyssuojausasiakirjan mukaiset hätäpoistumistiet on järjestettävä ja pidettävä kunnossa, jotta työntekijät voivat vaaratilanteessa poistua vaarallisista tiloista viipymättä ja turvallisesti. 2. 8 Ennen kuin työskentelytilaa, jossa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia, käytetään ensimmäistä kertaa, on tarkistettava sen yleinen räjähdysturvallisuus. Kaikki räjähdyssuojauksen varmistamiseksi tarvittavat edellytykset on pidettävä voimassa. 28. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 23/63 Tämä tarkistaminen on annettava tehtäväksi henkilöille, joilla on kokemuksen ja/tai ammatillisen koulutuksen kautta hankittu pätevyys räjähdyssuojauksen alalla. 2. 9 Jos tämä vaaran arvioinnin perusteella on tarpeen: — sähkökatkon sattuessa on oltava mahdollista pitää työvälineet ja suojajärjestelmät turvallisessa toimintakunnossa riippumatta muusta toimintajärjestelmästä, jos sähkökatko voi aiheuttaa vaaran laajenemisen, — laitteet ja suojajärjestelmät, jotka sisältyvät automaattisiin prosesseihin ja joiden toiminta poikkeaa aiotuista toimintaolosuhteista, on voitava niiden pois kytkemiseksi ohittaa käsikäyttöisesti edellyttäen, että tämä ei vaaranna turvallisuutta. Tällaisen toimenpiteen saavat suorittaa ainoastaan siihen pätevät työntekijät, — hätäpysäytysjärestelmää käytettäessä on kerääntynyt energia hajautettava mahdollisimman nopeasti ja turvallisesti tai eristettävä niin, ettei se enää aiheuta vaaraa. B. TYÖVÄLINEIDEN JA SUOJAJÄRJESTELMIEN VALINTAPERUSTEET Kaikissa tiloissa, joissa voi esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia, on työvälineet ja suojajärjestelmät valittava direktiivissä 94/9/EY säädettyjen luokkien mukaisesti, jollei vaaran arviointiin perustuvassa räjähdyssuojausasiakirjassa muuta todeta. Edellä esitetyissä tilaluokissa on erityisesti käytettävä seuraavien laiteluokkien laitteita, jos ne tapauksen mukaan soveltuvat kaasulle, höyrylle tai sumulle ja/tai pölylle: — tilaluokassa 0 tai 20 laiteluokan 1 laitteita, — tilaluokassa 1 tai 21 laiteluokan 1 tai 2 laitteita, — tilaluokassa 2 tai 22 laiteluokan 1, 2 tai 3 laitteita. L 23/64 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 1. 2000 Edellä 7 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu varoitusmerkki niiden tilojen merkitsemiseksi, joissa saattaa esiintyä räjähdyskel- poisia ilmaseoksia: LIITE III Tila, jossa saattaa esiintyä räjähdyskelpoisia ilmaseoksia Tuntomerkit: — kolmion muotoinen, — mustat kirjaimet keltaisella taustalla, jossa on musta reunus. (Keltaisen osuuden on peitettävä ainakin 50 prosenttia merkin alasta. ) Jäsenvaltiot voivat halutessaan lisätä muita selittäviä tietoja


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2470/99 van Daniela Raschhofer (NI) aan de Commissie. Uitspraak Prodi: Scheuren in de Europese solidariteit.

eurovoc_concepts:
Austria
President of the Commission
Treaty on European Union
human rights
national election
speech

formats: html pdf print

text: C 219 E/172 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 1. 8. 2000 (2000/C 219 E/219) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2470/99 van Daniela Raschhofer (NI) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Uitspraak Prodi: (cid:132)Scheuren in de Europese solidariteit(cid:148) Volgens berichten in de pers heeft de voorzitter van de Commissie bij een openbaar optreden in Marzobotto (Italiº) in de verkiezingssuccessen van (cid:132)rechts in Oostenrijk, Italiº en Zwitserland(cid:148) aanleiding gezien om te waarschuwen voor (cid:132)scheuren in de Europese solidariteit(cid:148). In verband hiermee de volgende vragen: (cid:129) Is het mogelijk de originele tekst van deze toespraak toegestuurd te krijgen? (cid:129) Hoe moet deze waarschuwing worden opgevat? (cid:129) Welke rechtse partijen bedoelt de voorzitter? (cid:129) Zijn dit democratische partijen? (cid:129) Hoe komt de voorzitter tot de conclusie dat Europa als gevolg van de verkiezingssuccessen in Oostenrijk in een (cid:132)crisis(cid:148) verkeert? (cid:129) Kan de voorzitter de door hem bedoelde crisis nauwkeuriger omschrijven? (cid:129) Waaruit blijkt deze crisis? (cid:129) Op basis van welke informatie komt de voorzitter tot de conclusie dat het verkiezingssucces in Oostenrijk leidt tot scheuren in de Europese solidariteit? (cid:129) Hoe komt de voorzitter tot de conclusie dat de verkiezingsuitslag in Oostenrijk leidt tot scheuren in de Europese solidariteit? Antwoord van de heer Prodi namens de Commissie (28 januari 2000) Aangezien de toespraak waarnaar het geachte parlementslid verwijst niet was voorbereid, bestaat er helaas ook geen schriftelijke versie. Hoewel de Commissie zich in het algemeen niet mag mengen in de interne aangelegenheden van de lidstaten mag toch worden gewezen op het solidariteitsbeginsel dat vermeld is in de preambule van het Verdrag betreffende de Europese Unie. Tevens dient te worden herinnerd aan artikel 6, lid 1, van deze preambule dat als volgt luidt: (cid:132)De Unie is gegrondvest op de beginselen van vrijheid, democratie, eerbiediging van de rechten van de mens en de fundamentele vrijheden, en van de rechtsstaat, welke beginselen de lidstaten gemeen hebben. (cid:148) Voorzitter Prodi is ten zeerste gehecht aan het solidariteitsbeginsel en de desbetreffende toespraak dient dan ook te worden gezien in het licht van het Verdrag. (2000/C 219 E/220) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2471/99 van Mathieu Grosch (PPE-DE) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Bureaus voor Europese programma(cid:146)s in Belgiº 1. Klopt het dat de Europese Commissie voornemens is de drie voor de uitvoering van de Europese opleidings- en bijscholingsprogramma(cid:146)s in Belgiº verantwoordelijke bureaus (voor respectievelijk de Vlaams-, Frans- en Duitstalige gemeenschap) samen te voegen in ØØn bureau voor geheel Belgiº? 2. Hoe lang zal het huidige stelsel van drie bureaus zeker nog blijven bestaan?


title: WRITTEN QUESTION P-2495/99 by Robert Sturdy (PPE-DE) to the Commission. Legal certainty in the information society.

eurovoc_concepts:
EU market
Internet
Internet access provider
courts and tribunals
cross-frontier data flow
electronic commerce
liability
private international law
proposal (EU)

text: 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/149 and almost 5 times higher than that observed in the period 1976-1987. Furthermore a reduction in the 1999 production was expected as the returning salmon were from less numerous year classes, affected by the M 74 syndrome, and hence fewer salmon would have participated in the spawning. Reduced run and catches in 1999 might not therefore be the result of the whitefish fisheries. Provided the by-catches of salmon in whitefish fisheries is properly accounted for within the available Finnish quota or released alive when caught in this fishery, these catches will not undermine management in accordance with the salmon action plan. The Commission is convinced of the need to continue with a responsible management strategy as laid down in the salmon action plan in order to achieve the objective of rebuilding of the wild salmon stocks in these rivers. (2000/C 225 E/162) WRITTEN QUESTION P-2495/99 by Robert Sturdy (PPE-DE) to the Commission (16 December 1999) Subject: Legal certainty in the information society The Commission has made impressive steps (through its proposals COM(98) 586 and COM(96) 392) towards giving participants in e-commerce and the information society a firm legal basis and legal scrutiny. Can it confirm that it will do nothing which would undermine this legal security, for example by making Internet Service Providers liable in all countries, purely on the grounds that websites are accessible in those countries? it ensure that Will liability will be in line with the abovementioned proposals and avoid the possibility of lawyers being able to (cid:145)shop around(cid:146) for the national law most beneficial to them? future initiatives concerning extra-contractual Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (1 February 2000) The Commission(cid:146)s objective with its proposal for a Parliament and Council directive on certain legal aspects of electronic commerce in the internal market (1) and proposal for a Parliament and Council directive amending for the third time Directive 83/189/EEC laying down a procedure for the provision of information in the field of technical standards and regulations (2), has been to create a coherent and predictable legal framework for the development of e-commerce within the internal market. The recogni- tion that a clearly defined legal framework based on established internal market principles is an essential element to promote e-commerce in the internal market is reflected in the political agreement on the common position on the proposed e-commerce directive reached by the Council on 7 December 1999. The directive is based on the principle of country-of-origin control of information society services, particularly Internet service providers. This principle, together with the exemption from liability for (cid:145)mere conduit(cid:146) and (cid:145)caching(cid:146) and the limitation of liability for services consisting of hosting information for third parties, will create the required legal certainty and will stimulate investments. The proposed e-commerce directive does not establish rules on private international law nor does it deal with the jurisdiction of courts. The Commission is analysing the information it has received from business and consumers alike in the context of a public hearing on the subject of electronic commerce jurisdiction and applicable law and will take it into account in presenting any new initiatives in this area. (1) OJ C 30, 5. 2. 1999. (2) OJ C 307, 16. 10. 1996


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2492/99 di Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) alla Commissione. Fabbricazione di merci contraffatte nei PECO.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
accession to the European Union
approximation of laws
industrial counterfeiting

text: C 280 E/54 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/053) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2488/99 di Robert Evans (PSE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: CITES (Convenzione sul commercio internazionale delle specie animali e vegetali in via di estinzione) e la tartaruga marina embricata E(cid:146) la Commissione in grado di garantire che, in occasione della prossima Conferenza CITES nel 2000, l(cid:146)UE non dar(cid:224) il proprio sostegno alla proposta cubana di declassare la tartaruga marina dall(cid:146)Appendice I all(cid:146)Appendice II? Ritengo che i motivi addotti dai cubani per operare tale declassamento siano basati su dati inesatti circa la popolazione e le condizioni biologiche di tale specie e che, qualora la tartaruga marina sia declassata, ci(cid:242) contribuir(cid:224) ad incrementare l(cid:146)attuale traffico illegale delle sue carapaci. Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (1o febbraio 2000) Sfortunatamente la Commissione non Ł potuta divenire parte della CITES. Pertanto, nell(cid:146)undicesima Conferenza delle parti che si terr(cid:224) prossimamente gli Stati membri che sono parti della Convenzione voteranno su base individuale. Tenuto conto del regolamento (CE) n. 338/97 del Consiglio del 9 dicembre 1996, relativo alla protezione di specie della flora e della fauna selvatiche mediante il controllo del loro commercio (1), la Comunit(cid:224) Ł competente in molte delle materie che saranno discusse nella Conferenza, compreso il caso delle due proposte cubane relative alle tartarughe marine. La posizione della Comunit(cid:224) e degli Stati membri sui temi in questione, compreso il voto che gli Stati membri parti della CITES esprimeranno, viene stabilita dal Consiglio sulla base di una proposta della Commissione. Esperti di diversi Stati membri hanno visitato Cuba nel settembre 1999 per valutare la situazione delle tartarughe marine. I controlli sulle attivit(cid:224) commerciali appaiono buoni e la cattura delle tartarughe Ł disciplinata correttamente. Tuttavia l(cid:146)impatto dei prelievi sulle popolazioni di questa specie Ł piø difficile da stabilire a causa delle caratteristiche storiche e biologiche della specie. La Commissione affronter(cid:224) tale aspetto al momento di confrontare le proposte con i criteri scientifici stabiliti dalla CITES in base ai quali devono essere valutate. La Commissione intende inoltre tenere conto dei pareri del segretariato CITES e degli esperti delle organizzazioni non governative. Pertanto non si Ł ancora giunti ad una conclusione in materia. (1) GU L 61 del 3. 3. 1997. (2000/C 280 E/054) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2492/99 di Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Fabbricazione di merci contraffatte nei PECO (16 dicembre 1999) Secondo quanto afferma la Commissione economica per l(cid:146)Europa delle Nazioni Unite, i paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale sono divenuti, importante mercato per i prodotti insieme all(cid:146)Asia, un nuovo, contraffatti, che vengono introdotti nel mercato unico dell(cid:146)Unione europea appunto attraverso i PECO. L(cid:146)attivit(cid:224) di contraffazione costituisce un notevole ostacolo all(cid:146)incremento degli investimenti comunitari nell(cid:146)Europa orientale, poichØ le imprese ritengono che in tali paesi manchi la necessaria tutela giuridica. Quali misure intende la Commissione adottare per intensificare la lotta contro la fabbricazione e la diffusione dei prodotti contraffatti? Quali provvedimenti intende adottare per aumentare la cooperazione con le autorit(cid:224) dei paesi dell(cid:146)Europa orientale a questo proposito? Esiste la possibilit(cid:224), per la Commissione, di inserire misure anticontraffazione nei programmi di partenariato pre-adesione? 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/55 Risposta data dal sig. Verheugen in nome della Commissione (28 gennaio 2000) La Commissione richiama l(cid:146)attenzione sulla risposta data all(cid:146)interrogazione scritta dell(cid:146)onorevole parlamen- tare E-3958/98 (1), che indicava l(cid:146)attento monitoraggio da parte della Commissione della situazione nell(cid:146)Europa centrale ed orientale, per quanto riguarda la protezione della propriet(cid:224) intellettuale. In tale contesto, la Commissione ritiene che nella maggior parte dei paesi dell(cid:146)Europa centrale ed orientale (PECO) siano stati compiuti notevoli progressi nell(cid:146)armonizzazione della legislazione nei confronti dell(cid:146)acquis. Tuttavia, esistono ancora alcuni fattori di rallentamento nella realizzazione di un quadro giuridico adeguato. la capacit(cid:224) amministrativa legata al rafforzamento dei diritti di propriet(cid:224) intellettuale richiede di essere potenziata e necessita di una migliore cooperazione amministrativa tra le autorit(cid:224). Inoltre, La maggior parte dei paesi PECO si sta muovendo nella direzione giusta e, nel complesso, la produzione di merci usurpative sta diminuendo, nonostante permanga alta. La Bulgaria pu(cid:242) essere menzionata quale paese che ha ottenuto nel 1999 risultati assai soddisfacenti nella lotta contro la produzione di merci usurpative. La Commissione continuer(cid:224) ad attribuire grande priorit(cid:224) alla lotta contro la contraffazione nell(cid:146)ambito dei negoziati per l(cid:146)ampliamento. (1) GU C 207 del 21. 7. 1999, pag. 151. (2000/C 280 E/055) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2493/99 di Dominique Souchet (UEN) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Restituzioni all(cid:146)esportazione di prodotti alimentari trasformati Le restituzioni sono un elemento indispensabile che consente a talune industrie alimentari dell(cid:146)UE di continuare ad esportare prodotti agricoli europei trasformati sui mercati internazionali. Esse rappresentano la compensazione logica e legittima dello scarto tra i prezzi delle materie prime comunitarie e i prezzi del mercato mondiale, fattore essenziale della preferenza comunitaria. La proposta della Commissione intesa a ridurre del 4,5 % il bilancio delle restituzioni per i prodotti che non figurano all(cid:146)allegato I Ł stata posta in votazione recentemente, in occasione dell(cid:146)ultimo comitato di gestione. La proposta ha ottenuto 53 voti contrari, 28 astensioni e nessun voto favorevole, il che significa che la maggioranza qualificata non Ł stata raggiunta. 1. In tale contesto, intende la Commissione adottare la proposta? 2. Alla vigilia dei negoziati dell(cid:146)OMC a Seattle, non ritiene la Commissione di lanciare un messaggio politico sfavorevole per quanto concerne il mantenimento della preferenza comunitaria, che Ł un principio essenziale della PAC? Risposta data dal sig. Liikanen a nome della Commissione (26 gennaio 2000) L(cid:146)onorevole parlamentare si riferisce alla fissazione delle restituzioni all(cid:146)esportazione per i prodotti non figuranti all(cid:146)allegato I (ex allegato II) del trattato CE, i cui tassi sono stati forfettariamente ridotti del 4,5 % a partire dal 1o novembre 1999. Questa riduzione Ł volta a contenere le spese di restituzione per il settore fuori allegato I mantenendole entro i limiti imposti dagli stanziamenti decisi dall(cid:146)autorit(cid:224) di bilancio. La misura non vuole mettere in dubbio il principio della preferenza comunitaria ma cerca solo di conciliare, con la fissazione dei tassi di restituzione, le opposte tendenze costituite da un lato dal perdurare del divario fra prezzi comunitari e prezzi mondiali dei prodotti agricoli e dall(cid:146)altro dalla disciplina che il bilancio comunitario, ed in particolare la spesa agricola, deve osservare


title: WRITTEN QUESTION E-2485/99 by Karin Riis-Jørgensen (ELDR) to the Commission. Aid in connection with the permanent link across the Øresund Strait.

eurovoc_concepts:
Denmark
Sweden
control of State aid
infringement of EU law
rail transport

text: C 374 E/4 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 In the case of Portugal, an additional amount of EUR 30 million was granted under RETEX in 1993, a sum already paid out in its entirety. A list of projects part-financed in Portugal under RETEX is being sent to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s General Secretariat. (2000/C 374 E/004) WRITTEN QUESTION E-2485/99 by Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) to the Commission (16 December 1999) Subject: Aid in connection with the permanent link across the (cid:216)resund Strait In connection with the opening of the permanent link across the (cid:216)resund Strait, will the Commission say whether the Danish and/or Swedish authorities have notified it of any government aid granted to their respective rail administrations designed to reduce the price of train fares to the level of the current bridge toll, i. e. a form of operational aid? Will the Commission also say whether, in its view, national aid to cover a bridge toll for national rail authorities distorts competition for shipping lines carrying passengers across the (cid:216)resund Strait? Does the Commission believe that the above arrangements are consistent with the Treaty(cid:146)s provisions on the granting of government aid? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (9 February 2000) On 30 September 1998 the Danish authorities notified to the Commission a state aid scheme concerning an environmental subsidy for the transport of goods by rail. The legal basis of the scheme is Danish Law 289 of 18 May 1998 laying down a legal framework for railway operations in Denmark and contains inter alia provisions on payment of infrastructure charges for the use of the railway infrastructure and on the provision of subsidies to railway undertakings for environmental reasons. On 21 April 1999 the Commission found the notified aid scheme to be compatible with the common market. In its decision the Commission took into account that the subsidy is significantly smaller than the estimated unpaid external costs of road transport, that the aid scheme is open to any undertaking transporting goods by rail and that it excludes transit traffic to safeguard the interests of maritime transport, another environmentally friendly transport mode. Any national measure relieving transport companies from charges in any form whatsoever can in principle distort competition between transport modes and may fall under the state aid rules of the EC Treaty in so far as it affects trade between Member States. More specifically, state support in favour of railways may distort competition with ships or vice versa, when such support is granted on a market segment (on a route) where rail and shipping are competing with each other. In order to be able to evaluate the compatibility of such subsidy with the EC Treaty, the Commission must be duly notified of such measures in accordance with Article 88(3) (ex Article 93) of the EC Treaty. It is however not possible to provide an appropriate answer to this point without previous provision of all the information necessary for such an assessment


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2476/99 från Monica Frassoni (Verts/ALE) till kommissionen. Anmälan om ofredande uppträdande.

eurovoc_concepts:
European Commission
servant (EU)

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/51 Inst(cid:228)mmer inte r(cid:229)det i att denna situation (cid:228)r oacceptabel och att medlemsstaterna f(cid:246)rsummar resen(cid:228)rer och flygbolag vilket de b(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rda snarast? Svar (13 mars 2000) R(cid:229)det delar den (cid:228)rade parlamentsledamotens bekymrade inst(cid:228)llning. I sin resolution av den 19 juli 1999 (1) har det redan framh(cid:229)llit att situationen med konstaterade f(cid:246)rseningar i flygtrafiken (cid:228)r till skada f(cid:246)r dennas effektivitet inom gemenskapen, vilket leder till allvarliga ol(cid:228)genheter f(cid:246)r passagerarna och kan medf(cid:246)ra en ytterligare belastning p(cid:229) milj(cid:246)n. Efter att med tillfredsst(cid:228)llelse ha h(cid:228)lsat de insatser som g(cid:246)rs av Europeiska organisationen f(cid:246)r luftfartss(cid:228)kerhet (Eurocontrol) i fr(cid:229)ga om effektivare ledning av flygtrafiken i Europa har r(cid:229)det uppmanat medlemsstaterna att intensifiera sitt agerande p(cid:229) nationell niv(cid:229) samt kommissionen att l(cid:228)gga fram ett meddelande med sikte p(cid:229) att minska f(cid:246)rseningarna och tr(cid:228)ngseln i det europeiska luftrummet. Till f(cid:246)ljd av denna resolution har kommissionen f(cid:246)r r(cid:229)det vid dess m(cid:246)te den 9(cid:129)10 december 1999 lagt fram ett samlat meddelande i fr(cid:229)gan som syftar till att inr(cid:228)tta (cid:148)en enda europeisk himmel(cid:148). R(cid:229)det har n(cid:228)rmare best(cid:228)mt noterat kommissionens avsikt att s(cid:228)tta in en arbetsgrupp p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) med de ansvariga f(cid:246)r flygtrafikens ledning i medlemsstaterna som skall g(cid:246)ra det m(cid:246)jligt att kontrollera anv(cid:228)ndningen av civilt och milit(cid:228)rt luftrum, med vederb(cid:246)rligt beaktande av slutanv(cid:228)ndarnas intressen. R(cid:229)det avvaktar kommissionens rapport om resultatet av (cid:246)verl(cid:228)ggningarna i denna arbetsgrupp p(cid:229) h(cid:246)g niv(cid:229) f(cid:246)r att kunna diskutera den vid sitt m(cid:246)te i juni 2000. (1) EGT C 222, 4. 8. 1999, s. 1. (2000/C 280 E/051) SKRIFTLIG FR¯GA E-2476/99 fr(cid:229)n Monica Frassoni (Verts/ALE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Anm(cid:228)lan om ofredande upptr(cid:228)dande En uts(cid:228)nd nationell expert vid Europeiska kommissionen gjorde en anm(cid:228)lan om ofredande upptr(cid:228)dande till sina (cid:246)verordnade den 20 november 1998, vilket upprepades den 4 december 1998. Ingen skydds(cid:229)tg(cid:228)rd i enlighet med kommissionens rekommendationer har vidtagits. Han flyttades fr(cid:229)n sin tj(cid:228)nst den 25 februari 1999 under s(cid:228)rskilt kr(cid:228)nkande omst(cid:228)ndigheter och hans beg(cid:228)ran om att f(cid:246)rnya kommissionens kontrakt avslogs. Dessa fakta tycks utg(cid:246)ra en (cid:246)vertr(cid:228)delse av de skyddsprinciper f(cid:246)r individer som omfattas av kommis- sionens rekommendationer. F(cid:246)rst tre m(cid:229)nader efter den f(cid:246)rsta anm(cid:228)lan beslutade kommissionen att g(cid:246)ra en intern utredning. Denna utredning har fortfarande inte gett resultat. Vilket f(cid:246)rfarande skall till(cid:228)mpas n(cid:228)r det g(cid:228)ller anm(cid:228)lan om ofredande upptr(cid:228)dande inom Europeiska 1. kommissionen? 2. Vilka skydds(cid:229)tg(cid:228)rder finns? Vilka p(cid:229)f(cid:246)ljder anv(cid:228)nds inom Europeiska kommissionen gentemot dem som upptr(cid:228)der p(cid:229) ett 3. ofredande s(cid:228)tt? 4. 5. Vilken tidsram g(cid:228)ller f(cid:246)r interna utredningar och kan man garantera opartiskhet? Vilka ers(cid:228)ttnings(cid:229)tg(cid:228)rder avses f(cid:246)r dem som r(cid:229)kat ut f(cid:246)r ofredande upptr(cid:228)dande? C 280 E/52 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 februari 2000) Ett klagom(cid:229)l fr(cid:229)n en kommissionsanst(cid:228)lld om trakasserier kan leda till att den beh(cid:246)riga tills(cid:228)ttnings- myndigheten beslutar om att tills(cid:228)tta en administrativ utredning. Kommissionen informerade personalen i ett administrativt meddelande av den 29 februari 1996 om f(cid:246)rfaranden som ber(cid:246)r skydd av individens v(cid:228)rdighet. Den administrativa utredningen syftar till att ta fram fakta och kan leda till att ett disciplin(cid:228)rt f(cid:246)rfarande inleds mot en person som befinns skyldig. F(cid:246)r att skydda den som uts(cid:228)tts f(cid:246)r trakasserier kan dennes (cid:246)verordnade vidta (cid:229)tg(cid:228)rder s(cid:229)som f(cid:246)rflyttning till en annan tj(cid:228)nst under den tid som utredningen p(cid:229)g(cid:229)r. Tills(cid:228)ttningsmyndigheten inleder ett disciplin(cid:228)rt f(cid:246)rfarande p(cid:229) beg(cid:228)ran av den ber(cid:246)rda personens (cid:246)ver- ordnade eller p(cid:229) eget initiativ. F(cid:246)rfarandet kan leda till en p(cid:229)f(cid:246)ljd i enlighet med tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna. Under den tid som den administrativa utredningen p(cid:229)g(cid:229)r g(cid:228)ller inga tidsbegr(cid:228)nsningar. Om tills(cid:228)ttnings- myndigheten beslutar att inleda ett disciplin(cid:228)rt f(cid:246)rfarande m(cid:229)ste kommissionen, beroende av det enskilda fallet, beakta de tidsfrister som f(cid:246)reskrivs i artikel 87 i bilaga IX till tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna. Tills(cid:228)ttningsmyndigheten m(cid:229)ste fastst(cid:228)lla alla fakta avseende den person som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r det disciplin(cid:228)ra f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r att best(cid:228)mma en l(cid:228)mplig p(cid:229)f(cid:246)ljd och har d(cid:228)rf(cid:246)r r(cid:228)tt och skyldighet att skingra alla tvivel. Tills(cid:228)ttningsmyndigheten f(cid:229)r fatta beslut utan yttrande fr(cid:229)n disciplinn(cid:228)mnden n(cid:228)r det g(cid:228)ller disciplin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder som ett skriftligt p(cid:229)pekande eller en anm(cid:228)rkning, men m(cid:229)ste samr(cid:229)da med disciplinn(cid:228)mnden f(cid:246)r att vidta andra (cid:229)tg(cid:228)rder. Tills(cid:228)ttningsmyndigheten fattar ett slutgiltigt beslut efter det att disciplinn(cid:228)mnden har yttrat sig. I artikel 7. 3 i bilaga IX till tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna fastst(cid:228)lls att tills(cid:228)ttningsmyndigheten m(cid:229)ste fatta sitt beslut senast en m(cid:229)nad efter det att disciplinn(cid:228)mnden gett sitt motiverade yttrande, men den ber(cid:246)rda tj(cid:228)nste- mannen m(cid:229)ste h(cid:246)ras f(cid:246)rst. I EG-domstolen och f(cid:246)rstainstansr(cid:228)ttens r(cid:228)ttspraxis fastsl(cid:229)s emellertid att de tidsfrister som anges i artikel 7. 3 inte (cid:228)r bindande men endast utg(cid:246)r regler som kr(cid:228)vs f(cid:246)r god f(cid:246)rvaltning. ˜ven i disciplin(cid:228)ra f(cid:246)rfaranden skall den ber(cid:246)rda personen anses oskyldig till dess att motsatsen har bevisats. Det (cid:228)r f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten som kontrollerar att hela f(cid:246)rfarandet f(cid:246)rl(cid:246)per p(cid:229) ett opartiskt och korrekt s(cid:228)tt. Institutionen kan bli tvungen att ers(cid:228)tta offer f(cid:246)r trakasserier om det blir bevisat att skadan har uppst(cid:229)tt till f(cid:246)ljd av ett tj(cid:228)nsterelaterat fel som institutionen beg(cid:229)tt. (2000/C 280 E/052) SKRIFTLIG FR¯GA E-2480/99 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (UEN) och Mauro Nobilia (UEN) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: S(cid:228)kerhetskrav f(cid:246)r bostadshus P(cid:229) senaste tiden har flera bostadshus rasat samman (detta (cid:229)r i Rom, f(cid:246)rra (cid:229)ret i Foggia). Ingen uppenbar anledning har funnits, s(cid:229)som gasl(cid:228)ckor eller jordb(cid:228)vningar. Rasen har kr(cid:228)vt m(cid:228)nniskors liv men ocks(cid:229) spridit skr(cid:228)ck bland befolkningen, och myndigheterna har med r(cid:228)tta b(cid:246)rjat f(cid:246)respr(cid:229)ka att det skall finnas minimikrav p(cid:229) s(cid:228)kerheten i bostadsfastigheter


title: PREGUNTA ESCRITA E-2431/99 de Roberta Angelilli (UEN) a la Comisión. Objetivo 2 y región del Lacio.

eurovoc_concepts:
Italy
Structural Funds
eligibility criteria
eligible region

text: C 225 E/132 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 En Finlandia el caballo se utiliza principalmente para carreras y para montar. Se sacrifican menos de la mitad de los caballos, y de Østos, s(cid:243)lo una pequeæa parte se utiliza en la industria alimentaria. Por eso ser(cid:237)a realmente importante que los caballos de carreras y de silla se excluyeran de las normas veterinarias. Aparentemente, la Comisi(cid:243)n comparte esta opini(cid:243)n, y ha presentado una propuesta al Consejo sobre la materia. A pesar de ello, parece que la cuesti(cid:243)n se estÆ demorando. ¿QuØ calendario se ha fijado la Comisi(cid:243)n para conseguir que se establezca la distinci(cid:243)n entre los 1. caballos de carreras y de silla y los destinados a la producci(cid:243)n de carne? 2. Si se retrasan las propuestas de la Comisi(cid:243)n sobre la materia, ¿de quØ manera se puede medicar a los caballos de carreras y de silla, dado que aœn no se ha fijado ningœn l(cid:237)mite mÆximo de residuos (LMR) para los medicamentos que eventualmente necesiten? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisi(cid:243)n (28 de enero de 2000) Tras un dictamen favorable por mayor(cid:237)a cualificada en la reuni(cid:243)n de un comitØ permanente veterinario y zootØcnico conjunto celebrada el 8 de diciembre de 1999, la Comisi(cid:243)n adopt(cid:243) una Decisi(cid:243)n por la que se establece el documento de identificaci(cid:243)n (pasaporte) que acompaæa a los Øquidos registrados para la cr(cid:237)a y la producci(cid:243)n (1), basada en la Directiva 90/426/CEE del Consejo, de 26 de junio de 1990, relativa a las condiciones de polic(cid:237)a sanitaria que regulan los movimientos de Øquidos y las importaciones de Øquidos procedentes de pa(cid:237)ses terceros (2), y la Directiva 90/427/CEE del Consejo, de 26 de junio de 1990, relativa a las condiciones zootØcnicas y geneal(cid:243)gicas que regulan los intercambios intracomunitarios de Øquidos (2). Este documento de identificaci(cid:243)n previsto para los Øquidos por lo que respecta a la cr(cid:237)a y la producci(cid:243)n utiliza parte de la informaci(cid:243)n presentada en el pasaporte internacionalmente reconocido para los Øquidos registrados, establecido en la Decisi(cid:243)n 93/623/CEE (3). Una secci(cid:243)n especial que se aæadirÆ al documento de identificaci(cid:243)n que acompaæa a los Øquidos registrados y a los Øquidos para la cr(cid:237)a y la producci(cid:243)n prevØ el marcado de los Øquidos que no estÆn destinados al sacrificio para el consumo humano y de los que estÆn destinados al sacrificio, con la condici(cid:243)n de que se registre el tratamiento con medicamentos que contienen sustancias no incluidas en los Anexos I, II y III del Reglamento 2377/90 (CEE) del Consejo, de 26 de junio de 1990, por el que se establece un procedimiento comunitario de fijaci(cid:243)n de los l(cid:237)mites mÆximos de residuos de medicamentos veterinarios en los alimentos de origen animal (4), y de que se respete un per(cid:237)odo general de retirada de seis meses. A partir del 1 de enero de 2000, estÆ prohibido en la Comunidad administrar a los animales destinados a la producci(cid:243)n de alimentos productos medicinales que contengan sustancias farmacol(cid:243)gicamente activas que no estØn incluidas en los Anexos I, II y III del Reglamento no 2377/90 (CEE). Por tanto, el tratamiento de un Øquido con sustancias no incluidas en estos anexos solamente puede realizarse o prescribirse una vez que el veterinario haya verificado que el animal estÆ adecuadamente marcado en la nueva secci(cid:243)n del documento de identificaci(cid:243)n bien como no destinado al sacrificio o como destinado al sacrificio con las condiciones anteriormente descritas. Cuando se transportan Øquidos a los mataderos, el veterinario responsable debe comprobar el documento de identificaci(cid:243)n durante la inspecci(cid:243)n «ante mortem» a fin de verificar la identidad y comprobar la medicaci(cid:243)n suministrada anteriormente, para poder determinar si se ha cumplido el per(cid:237)odo de retirada requerido. (1) (todav(cid:237)a no publicada). (2) DO L 296 de 27. 10. 1990. (3) DO L 298 de 3. 12. 1993. (4) DO L 87 de 2. 4. 1992. (2000/C 225 E/143) PREGUNTA ESCRITA E-2431/99 de Roberta Angelilli (NI) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Objetivo 2 y regi(cid:243)n del Lacio La reciente reorganizaci(cid:243)n de los objetivos territoriales y, por consiguiente, del destino de los Fondos estructurales por parte de la Uni(cid:243)n Europea ha desatado la polØmica en la regi(cid:243)n del Lacio (Italia) por lo 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/133 que se refiere a la nueva asignaci(cid:243)n de los objetivos. MÆs concretamente, la propuesta de la regi(cid:243)n del Lacio para el objetivo 2 no refleja, al parecer, de manera adecuada las caracter(cid:237)sticas de desarrollo de las diferentes Æreas y, por lo tanto, no cumple las indicaciones facilitadas por la Comisi(cid:243)n a los Estados miembros sobre el particular. 1. 2. ¿Ha intervenido la Comisi(cid:243)n sobre la definici(cid:243)n de los objetivos territoriales en el Lacio? En caso afirmativo, ¿en quØ tØrminos? ¿Ha emitido la Comisi(cid:243)n un dictamen favorable sobre la propuesta de la regi(cid:243)n del Lacio relativa a una nueva definici(cid:243)n de los objetivos, en especial del objetivo 2? Respuesta del Sr. Barnier En nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de enero de 2000) A ra(cid:237)z de la decisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n de 1 de julio de 1999, por la que se establece para el per(cid:237)odo 2000-2006 un l(cid:237)mite maximo para la poblaci(cid:243)n cubierta por el objetivo no 2 en cada uno de los Estados miembros interesados, se invit(cid:243) a las autoridades nacionales a que enviaran a la Comisi(cid:243)n su propuesta de zonas subvencionables, a mÆs tardar el 31 de agosto de 1999. Las autoridades italianas enviaron su propuesta el 1 de octubre de 1999. El 11 de octubre de 1999, se inform(cid:243) a las citadas autoridades de que su propuesta no era admisible, ya que no cumpl(cid:237)a las disposiciones del apartado 4 del art(cid:237)culo 4 del Reglamento no 1260/1999 del Consejo de 21 junio de 1999, por el que se establecen disposiciones generales sobre los Fondos Estructurales (1), segœn las cuales el 50 % de la poblaci(cid:243)n de las zonas subvencionables debe ajustarse a los denominados criterios «comunitarios», recogidos en los apartados 5 y 6 del citado art(cid:237)culo 4. La Comisi(cid:243)n ha invitado pues a las autoridades italianas a elaborar una nueva propuesta que se ajuste a las disposiciones del Reglamento antes citado. Tan pronto como reciba la propuesta italiana, la Comisi(cid:243)n evaluarÆ si entra en el Æmbito de aplicaci(cid:243)n del objetivo no 2 de la regi(cid:243)n italiana de Lacio. (1) DO L 161 de 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/144) PREGUNTA ESCRITA E-2433/99 de Ilda Figueiredo (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: La reforma del sector del plÆtano teniendo en cuenta el grupo especial de la OMC En el Consejo de Agricultura del 15 de noviembre, la Comisi(cid:243)n present(cid:243) una propuesta de modificaci(cid:243)n del rØgimen aduanero para el sector del plÆtano. El objetivo de dicha propuesta es poner fin a los contingentes de importaci(cid:243)n y transformar el rØgimen basÆndose œnicamente en los derechos aduaneros a partir del 1 de enero de 2006. Es Øste un intento de adaptar el rØgimen del plÆtano a las normas de la OMC, en respuesta a las cr(cid:237)ticas formuladas por los EE. UU. y por las multinacionales exportadoras de la zona del «plÆtano d(cid:243)lar». ¿Ha emprendido la Comisi(cid:243)n algœn estudio relativo a las repercusiones del cambio de rØgimen en los productores comunitarios, especialmente habida cuenta del cambio automÆtico a un rØgimen basado œnicamente en derechos aduaneros (que podrÆn reducirse en el Æmbito de las negociaciones de la Ronda del Milenio de la OMC)? En caso afirmativo, ¿cuÆles son sus conclusiones principales? En caso de que se registren pØrdidas, ¿quØ medidas piensa adoptar la Comisi(cid:243)n para compensar a los productores comunitarios y garantizar el apoyo al sector y el futuro del mismo? ¿Ha llevado a cabo algœn estudio sobre las repercusiones del cambio de rØgimen en los productores ACP, especialmente habida cuenta del cambio automÆtico a un rØgimen basado œnicamente en derechos aduaneros? ¿QuØ medidas piensa proponer la Comisi(cid:243)n en cuanto a la pol(cid:237)tica de cooperaci(cid:243)n y al presupuesto comunitario para compensar las pØrdidas a los productores ACP?


title: Règlement (CE) n° 2671/1999 de la Commission, du 16 décembre 1999, fixant les taux des restitutions applicables à certains produits laitiers exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité

eurovoc_concepts:
butter
export refund
powdered milk

formats: pdf print

text: 17. 12. 1999 FR Journal officiel des Communautés européennes L 325/55 RÈGLEMENT (CE) No 2671/1999 DE LA COMMISSION du 16 décembre 1999 fixant les taux des restitutions applicables à certains produits laitiers exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (4) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 804/68 du Conseil, du 27 juin 1968, portant organisation commune des marchés dans le secteur du lait et des produits laitiers (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1587/96 (2), et notamment son article 17 paragraphe 3, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) Conformément à l'article 17 paragraphe 1 du règlement (CEE) no 804/68, la différence entre les prix dans le commerce international des produits visés à l'article 1er points a), b), c), d), e) et g) de ce règlement et les prix dans la Communauté peut être couverte par une restitu- tion à l'exportation; le règlement (CE) no 1222/94 de la Commission, du 30 mai 1994, établissant, pour certains produits agricoles exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité, les modalités communes d'application relatives à l'octroi des restitu- tions à l'exportation et les critères de fixation de leur montant (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1702/1999 (4), a spécifié ceux de ces produits pour lesquels il y a lieu de fixer un taux de restitution appli- cable, lors de leur exportation sous forme de marchan- dises reprises à l'annexe du règlement (CEE) no 804/68. Conformément à l'article 4 paragraphe 1 premier alinéa du règlement (CE) no 1222/94, le taux de la restitution par 100 kilogrammes de chacun des produits de base considérés doit être fixé pour chaque mois. L'article 4 paragraphe 3 du règlement (CE) no 1222/94 prévoit que, pour la fixation du taux de la restitution, il doit être tenu compte, le cas échéant, des restitutions à la production, des aides ou des autres mesures d'effet équivalent qui sont applicables dans tous les États membres, conformément aux dispositions du règlement portant organisation commune des marchés dans le secteur considéré en ce qui concerne les produits de base repris à l'annexe A dudit règlement ou les produits qui y sont assimilés. Conformément à l'article 11 paragraphe 1 du règlement (CEE) no 804/68, une aide est accordée pour le lait écrémé produit dans la Communauté et transformé en caséine, si ce lait et la caséine fabriquée avec ce lait répondent à certaines conditions fixées à l'article 1er du règlement (CEE) no 987/68 du Conseil, du 15 juillet 1968, établissant les règles générales relatives à l'octroi d'une aide pour le lait écrémé transformé en caséine et en caséinates (5), modifié en dernier lieu par le règlement (CEE) no 1435/90 (6). Le règlement (CE) no 2571/97 de la Commission, du 15 décembre 1997, relatif à la vente à prix réduit de beurre et à l'octroi d'une aide à la crème, au beurre et au beurre concentré destinés à la fabrication de produits de pâtis- serie, de glaces alimentaires et autres produits alimen- taires (7), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 494/1999 (8), autorise la livraison, aux industries fabri- quant certaines marchandises, de beurre et de crème à prix réduit. Il est nécessaire de continuer à garantir une gestion rigoureuse prenant en compte, d'une part, les prévisions de dépense et d'autre part, les disponibilités budgétaires. Le comité de gestion du lait et des produits laitiers n'a pas émis d'avis dans le délai imparti par son président, (5) (6) (7) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier 1. Les taux des restitutions applicables aux produits de base figurant à l'annexe A du règlement (CE) no 1222/94 et visés à l'article 1er du règlement (CEE) no 804/68, exportés sous forme de marchandises reprises à l'annexe du règlement (CEE) no 804/68, sont fixés comme indiqué en annexe. Il n'est pas fixé de taux de restitution pour les produits 2. visés au paragraphe précédent et non repris en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 18 décembre 1999. (1) JO L 148 du 28. 6. 1968, p. 13. (2) JO L 206 du 16. 8. 1996, p. 21. (3) JO L 136 du 31. 5. 1994, p. 5. (4) JO L 201 du 31. 7. 1999, p. 30. (5) JO L 169 du 18. 7. 1968, p. 6. (6) JO L 138 du 31. 5. 1990, p. 8. (7) JO L 350 du 20. 12. 1997, p. 3. (8) JO L 59 du 6. 3. 1999, p. 17. L 325/56 FR Journal officiel des Communautés européennes 17. 12. 1999 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 16 décembre 1999. Par la Commission Erkki LIIKANEN Membre de la Commission du règlement de la Commission, du 16 décembre 1999, fixant les taux des restitutions applicables à certains produits laitiers exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité ANNEXE Code NC Désignation des marchandises ex 0402 10 19 Lait en poudre, en granulés ou sous d'autres formes solides, sans addition de sucre ou d'autres édulcorants, d'une teneur en poids de matières grasses infé- rieure à 1,5 % (PG 2): ex 0402 21 19 a) en cas d'exportation de marchandises relevant du code NC 3501 b) en cas d'exportation d'autres marchandises Lait en poudre, en granulés ou sous d'autres formes solides, sans addition de sucre ou d'autres édulcorants, d'une teneur en poids de matières grasses de 26 % (PG 3): a) en cas d'exportation de marchandises incorporant, sous forme de produits assimilés au PG 3, du beurre ou de la crème à prix réduit, obtenu au titre du règlement (CE) no 2571/97 b) en cas d'exportation d'autres marchandises ex 0405 10 Beurre d'une teneur en matières grasses de 82 % en poids (PG 6): a) en cas d'exportation de marchandises, contenant du beurre ou de la crème à prix réduit, fabriquées dans les conditions prévues au règlement (CE) no 2571/97 b) en cas d'exportation de marchandises relevant du code NC 2106 90 98, d'une teneur en matières grasses du lait égale ou supérieure à 40 % en poids c) en cas d'exportation d'autres marchandises (en EUR/100 kg) Taux des restitutions — 77,36 78,60 107,92 67,35 169,60 162,35


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2603/99 di Roberta Angelilli (UEN) alla Commissione. Rinvio in Italia dell'applicazione delle direttive quadro sui rifiuti.

eurovoc_concepts:
Italy
directive (EU)
domestic waste
environmental tax
infringement procedure (EU)
national implementing measure
polluter pays principle

text: C 225 E/182 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 Va ricordato infine, visti l(cid:146)effetto diretto e la supremazia delle regole comunitarie negli ordini giuridici degli Stati membri, che i cittadini dell(cid:146)Unione possono far valere il loro diritto alla libera circolazione di fronte a tutte le autorit(cid:224) nazionali competenti. (1) Causa C-473/93, Commissione c/ Lussemburgo, Racc. 1996, pag. I-3207. (2) GU C 72 del 18. 3. 1988. (3) Cfr. la sentenza della Corte suindicata, punto 27. (2000/C 225 E/202) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2603/99 di Roberta Angelilli (NI) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Rinvio in Italia dell(cid:146)applicazione delle direttive quadro sui rifiuti In Italia finora il pagamento della cosiddetta tassa sui rifiuti (Tarsu) Ł ingiustamente calcolato sulla base della superficie delle abitazioni e non, come sarebbe piø equo, sulla base del numero degli inquilini delle abitazioni stesse. Il Governo avrebbe dovuto cambiare la normativa proprio quest(cid:146)anno, ma durante il dibattito sulla Legge finanziaria ha deciso di presentare un emendamento volto a rinviare le innovazioni di un altro anno, dopo che gi(cid:224) lo scorso anno era stato deciso di prorogare il varo della nuova legislazione sui rifiuti, a motivo dell(cid:146)impreparazione delle amministrazioni locali. Il Decreto «Ronchi», che recepisce le direttive 91/156/CEE (1) e 94/62/CE (2), di fatto non Ł quindi ad oggi applicato in Italia se non in minima parte, nonostante i decreti legge dell(cid:146)8 novembre 1997 e i due decreti legge del 5 febbraio e del 1o aprile 1998, che gi(cid:224) non sembrano avere recepito completamente le succitate direttive. Conseguenza di questa ennesima proroga Ł non solo l(cid:146)assenza di una seria politica quadro in materia di rifiuti, ma anche l(cid:146)ingiusta applicazione di una tassa su base di criteri non condivisibili, che penalizzano molti cittadini anziani ed economicamente deboli, poichØ spesso sono proprio gli anziani che abitano da soli in grandi case di propriet(cid:224). A ci(cid:242) si aggiunge la penalizzazione di quelle attivit(cid:224) commerciali che, producendo pochi rifiuti, devono invece pagare quanto coloro che ne producono tantissimi (un negozio di abbigliamento ed un ristorante, per esempio). Pu(cid:242) la Commissione far sapere se: 1. sono state prese misure nei confronti dell(cid:146)Italia per l(cid:146)incompleta applicazione delle direttive succitate? 2. Non ritiene che la proroga in questione rappresenti un ulteriore elemento che pone l(cid:146)Italia fuori dalle direttive e dalle politiche comunitarie in materia di rifiuti? 3. Non ritiene opportuno richiamare le autorit(cid:224) competenti per impedire che questa ennesima proroga allontani ancor piø l(cid:146)Italia dalle politiche comunitarie in materia di rifiuti? 4. Pu(cid:242) la Commissione esprimere un giudizio generale sulla vicenda? (1) GU L 78 del 26. 3. 1991, pag. 32. (2) GU L 365 del 31. 12. 1994, pag. 10. Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (20 gennaio 2000) L(cid:146)onorevole parlamentare critica il nuovo emendamento del decreto n. 22 del 5 febbraio 1997 relativo ai rifiuti che recepisce la direttiva 75/442/CEE del 15 luglio 1975 relativa ai rifiuti (1), modificata dalla direttiva 91/156/CEE, la direttiva 91/689/CEE del 12 dicembre 1991 (2) relativa ai rifiuti pericolosi e la direttiva 94/62/CE del 20 dicembre 1994 sugli imballaggi e i rifiuti di imballaggio poichØ rinvierebbe nuovamente l(cid:146)adozione di modifiche dei criteri da applicare per il calcolo dell(cid:146)importo da corrispondere ai sensi della normativa sui rifiuti urbani vigente in Italia. Attualmente l(cid:146)importo della tassa Ł calcolato in base 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/183 alla superficie delle abitazioni o degli esercizi commerciali e penalizza pertanto i cittadini che abitano da soli e le imprese che producono ridotte quantit(cid:224) di rifiuti ma occupano ampie superfici. In conformit(cid:224) con la versione originale del decreto n. 22 del 5 febbraio 1997, fin dal 1o gennaio 1999 avrebbero dovuto essere adottati nuovi criteri in modo da adeguare l(cid:146)importo della tassa alla quantit(cid:224) di rifiuti prodotti. fa riferimento l(cid:146)onorevole parlamentare potrebbero rientrare in quanto previsto Le circostanze cui dall(cid:146)articolo 15 della direttiva 75/442/CEE, modificata dalla direttiva 91/156/CEE (in seguito denominata la direttiva). Tale articolo afferma che, conformemente al principio «chi il costo dello smaltimento dei rifiuti deve essere sostenuto: dal detentore che consegna i rifiuti ad un raccoglitore o ad un(cid:146)impresa di cui all(cid:146)articolo 9 e/o dai precedenti detentori o dal produttore del prodotto causa dei rifiuti. La Commissione ritiene che, ai sensi della normativa italiana vigente, il costo dello smaltimento dei rifiuti sia sostenuto dai detentori che consegnano i rifiuti ad un raccoglitore. Ci(cid:242) Ł conforme a quanto previsto dall(cid:146)articolo 15 della direttiva. inquina paga», Inoltre, la Commissione riconosce che il suddetto criterio pu(cid:242) dar luogo una disparit(cid:224) di trattamento degli inquinatori per quanto riguarda l(cid:146)importo da pagare rispetto alla quantit(cid:224) dei rifiuti prodotti. In particolare, la Commissione riconosce che la tassa italiana sui rifiuti presenta caratteristiche tali da non incentivare la prevenzione dei rifiuti e pertanto non Ł coerente con il riesame della strategia comunitaria per la gestione dei rifiuti del 1996 (3). Far pagare i cittadini in base alle quantit(cid:224) di rifiuti prodotti Ł un mezzo efficace per ridurre al minimo la produzione dei rifiuti. Tuttavia, in base agli elementi forniti dall(cid:146)onorevole parlamen- tare, non Ł chiaro se la disparit(cid:224) derivante dall(cid:146)attuale approccio italiano sia di gravit(cid:224) tale da costituire un(cid:146)infrazione dell(cid:146)articolo 15 della direttiva. Le procedure d(cid:146)infrazione attualmente avviate nei confronti dell(cid:146)Italia a causa della mancata conformit(cid:224) con le direttive citate dall(cid:146)onorevole parlamentare riguardano l(cid:146)obbligo di relazione di cui all(cid:146)articolo 8, paragrafo 3 della direttiva 91/689/CEE e all(cid:146)articolo 12 della direttiva 75/442/CEE, modificata dalla direttiva 91/156/CEE; l(cid:146)obbligo di redigere piani di gestione dei rifiuti (ai sensi della direttiva 75/442/CEE relativa ai rifiuti, modificata dalla direttiva 91/156/CEE, della direttiva 91/689/CEE relativa ai rifiuti pericolosi e della direttiva 94/62/CEE sugli l(cid:146)applicazione della normativa ai rifiuti alimentari a livello regionale (ai sensi della direttiva 75/442/CEE sui rifiuti, modificata dalla direttiva 91/156/CEE), ed i requisiti relativi alla deroga all(cid:146)obbligo di autorizzazione per le imprese che effettuano il recupero di rifiuti pericolosi (ai sensi della direttiva 91/689/CEE relativa ai rifiuti pericolosi). imballaggi e i rifiuti di imballaggio), (1) GU L 194 del 25. 7. 1975. (2) GU L 377 del 31. 12. 1991. (3) COM(96) 399 def. (2000/C 225 E/203) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2606/99 di John Cushnahan (PPE-DE) alla Commissione (22 dicembre 1999) Oggetto: Sistema di prepensionamento Pu(cid:242) la Commissione confermare che il prossimo anno vi sar(cid:224) un incremento dei pagamenti per il nuovo sistema di prepensionamento? In caso affermativo, coloro che percepiscono gi(cid:224) questa pensione in base al vecchio sistema beneficeranno di tale incremento? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (18 gennaio 2000) Il nuovo regolamento del Consiglio (CE) n. 1257/1999 del 17 maggio 1999 sul sostegno allo sviluppo rurale da parte del Fondo europeo agricolo di orientamento e di garanzia (FEAOG) (1) permette un aumento degli importi massimi per il sostegno comunitario nell(cid:146)ambito del regime di prepensionamento, che pu(cid:242) essere integrato nel quadro dei piani di sviluppo rurale proposti dagli Stati membri per il periodo 2000-2006. Gli aumenti degli aiuti al prepensionamento inoltre si applicheranno soltanto ai nuovi richiedenti al regime. Tuttavia, poichØ gli impegni relativi al regime del regolamento del Consiglio (CEE) n. 2079/92 del 30 giugno 1992, che istituisce un regime comunitario di aiuti al prepensionamento in agricoltura (2), dovrebbero essere integrati nella nuova programmazione dello sviluppo rurale, non Ł del


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2418/99 di Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) alla Commissione. Sostegno dell'Unione europea al lancio della Borsa valori latinoamericana.

eurovoc_concepts:
EU policy
Latin America
stock exchange

text: C 303 E/58 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/051) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2418/99 di Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Sostegno dell(cid:146)Unione europea al lancio della Borsa valori latinoamericana Il lancio della Borsa valori latinoamericana in euro ha richiesto la concretizzazione del quadro giuridico e amministrativo necessario all(cid:146)avviamento della nuova attivit(cid:224), patrocinata dai principali istituti finanziari della Spagna e dell(cid:146)America latina. L(cid:146)importanza della nuova esperienza di borsa recentemente avviata deriva dal fatto che il mercato dei latinoamericani consentir(cid:224) a molti portafogli europei di effettuare una diversificazione assai valori auspicabile per motivi finanziari, e ci(cid:242) tenendo presente che i paesi latinoamericani seguono un ciclo economico scarsamente legato a quello europeo. Basti considerare che questi paesi nemmeno seguono tutti i medesimi modelli evolutivi. Dinanzi a questo fondamentale avvenimento finanziario, che tanta importanza riveste per le relazioni finanziarie tra l(cid:146)Europa e l(cid:146)America latina, qual Ł la posizione della Commissione e in quale misura essa intende appoggiare il consolidamento e l(cid:146)espansione di tale iniziativa? Risposta del sig. Solbes Mira a nome della Commissione (3 febbraio 2000) La Commissione vede con favore il lancio della borsa valori latino-americana dato che questa iniziativa, grazie agli investimenti esteri, potrebbe mettere a disposizione ulteriori fonti di capitale per l(cid:146)America Latina, contribuire alla diversificazione del portafoglio degli investitori europei, offrendo loro nuove aree in cui investire, e concorrere alla visibilit(cid:224) dell(cid:146)euro sui mercati finanziari internazionali. La Commissione segue con interesse simili sviluppi. Tuttavia, trattandosi di un(cid:146)operazione commerciale promossa dal settore privato, non spetta alla Commissione sostenere tale iniziativa o impegnarsi direttamente nella sua espansione. (2000/C 303 E/052) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2419/99 di Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Vincere la battaglia dell(cid:146)innovazione tecnologica (16 dicembre 1999) A fianco delle grandi sfide che l(cid:146)Unione europea sta affrontando, con la risoluta volont(cid:224) di realizzare con successo le nostre ambizioni per il futuro nel campo monetario e in quello della difesa e della sicurezza comune, non meno importante appare l(cid:146)esigenza di vincere la battaglia dell(cid:146)innovazione tecnologica in tutti i settori produttivi dell(cid:146)UE. Il primo passo, tuttavia, sembra consistere nell(cid:146)ottenere che tutti i settori interessati, opinione pubblica compresa, prendano coscienza del fatto che vincere questa sfida Ł imprescindibile ai fini del ruolo che il nostro continente deve svolgere nel contesto mondiale sul piano dello sviluppo tecnologico, e che tale sfida non pu(cid:242) assolutamente tradursi in una sconfitta per la Comunit(cid:224) europea. Pu(cid:242) la Commissione indicare quale strategia intende adottare per far s(cid:236) che l(cid:146)opinione pubblica acquisisca piena coscienza della necessit(cid:224) di conseguire la vittoria, dinanzi alla sfida consistente nel vincere la battaglia dell(cid:146)innovazione tecnologica?


title: Rozhodnutie Komisie zo 16. decembra 1999 ustanovujúce ekologické kritéria na udelenie environmentálnej značky spoločenstva chladničkám (oznámené pod číslom dokumentom C(1999) 4522)Text s významom pre EHP.

eurovoc_concepts:
European standard
eco-label
environmental protection
household electrical appliance
product quality

text: 15/zv. 5 SK Úradný vestník Európskej únie 11 32000D0040 L 13/22 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 19. 1. 2000 ROZHODNUTIE KOMISIE zo 16. decembra 1999 ustanovujúce ekologické kritéria na udelenie environmentálnej značky spoločenstva chladničkám (oznámené pod číslom dokumentom C(1999) 4522) (Text s významom pre EHP) (2000/40/ES) KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, PRIJALA TOTO ROZHODNUTIE: Článok 1 Skupina výrobkov „chladničky“ (ďalej len „skupina výrobkov“) znamená: chladničky do domácností, skrinky na uskladnenie mrazených potravín, mrazničky a ich kombinácie napojené na elektrickú sieť. Zariadenia, ktoré môžu používať aj iné zdroje elektrickej energie, ako sú batérie, do uvedenej skupiny výrobkov nepatria. Článok 2 Environmentálne vlastnosti a správanie sa skupiny výrobkov a ich spôsobilosť na používanie je hodnotené odkazom na špecifické kritéria, ktoré sú podrobne popísané v prílohe. Článok 3 dňa odo oznámenia Definícia skupiny výrobkov a kritérií pre skupinu výrobkov je platná do 1. decembra 2002. Avšak ak 1. decembra 2002 ešte nebude rozhodnutie ustanovujúce definíciu skupiny prijaté nové výrobkov a kritérií pre túto skupinu výrobkov, doba platnosti skončí 1. decembra 2003 alebo v deň prijatia nového rozhodnutia, ak nastane skôr. rozhodnutia tohto Článok 4 Na administratívne účely je skupine výrobkov pridelený kód: „012“. Rozhodnutie je adresované členským štátom. Článok 5 V Bruseli 16. decembra 1999 Za Komisiu Margot WALLSTRÖM členka Komisie so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 880/92 z 23. marca 1992 o systéme spoločenstva na udeľovanie environmentálnej znač- ky (1) a najmä druhý pododsek jeho článku 5 ods. 1, (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) keďže prvý pododsek článku 5 ods. 1 nariadenia (EHS) č. 880/95 ustanovuje, že podmienky na udelenie environ- mentálnej značky spoločenstva sú definované podľa sku- piny výrobkov; keďže článok 10 ods. 2 nariadenia (EHS) č. 880/92 stano- vuje, že environmentálne vlastnosti a správanie sa výrobku sú posudzované odkazom na špecifické kritéria pre sku- piny výrobkov; keďže je vhodné ustanoviť kritéria, ktoré sú vyjadrením skúšobných metód a klasifikácie pre spotrebu energie v súlade so smernicou Komisie 94/2/ES z 21. januára 1994, ktorou sa vykonáva smernica Rady 92/75/EHS, pokiaľ ide o označovanie elektrických chladničiek a mrazničiek pre domácnosť a ich kombinácií energetickými štítkami (2) a navyše na prispôsobenie požiadaviek na spotrebu ener- gie technologickým zlepšeniam a vývoju na trhu; keďže rozhodnutím 96/703/ES (3) ustanovila Komisia eko- logické kritéria na udeľovanie environmentálnej značky spoločenstva chladničkám, ktorých doba platnosti uplynie, podľa jeho článku 3, 27. novembra 1999; keďže je vhodné prijať nové rozhodnutie ustanovujúce ekologické kritéria pre túto skupinu výrobkov, aby bolo výrobcom a dovozcom umožnené zúčastniť sa na systéme spoločenstva na udeľovanie environmentálnej značky; keďže v súlade s článkom 6 nariadenia (EHS) č. 880/92 Komisia v rámci konzultačného fóra prejednala základné záujmové skupiny; keďže opatrenia uložené v tomto rozhodnutí sú v súlade so stanoviskom výboru zriadeného podľa článku 7 nariade- nia (EHS) č. 880/92, (1) Ú. v. ES L 99, 11. 4. 1992, s. 1. (2) Ú. v. ES L 45, 17. 2. 1994, s. 1. (3) Ú. v. ES L 323, 13. 12. 1996, s. 34. 12 SK Úradný vestník Európskej únie 15/zv. 5 PRÍLOHA EKOLOGICKÉ KRITÉRIUM RÁMEC Aby bola spotrebiču udelená environmentálna značka, musí vyhovovať kritériám tejto prílohy, ktoré sú zamerané na podporovanie: — zníženia environmentálnych škôd alebo rizík súvisiacich s využívaním energie (globálne otepľovanie, kyslé dažde, spotrebovanie neobnoviteľných zdrojov) znížením spotreby energie — zníženia environmentálnych škôd alebo rizík súvisiacich s používaním látok potenciálne poškodzujúcim ozónovú vrstvu a iných nebezpečných látok znížením používania týchto látok — zníženia environmentálnych škôd alebo rizík súvisiacich s používaním látok, ktoré môžu prispievať ku globálnemu otepľovaniu. Kritériá podporujú, okrem toho, zavedenie najlepšej praxe (environmentálne optimálneho používania) a zvyšujú environmentálne povedomie spotrebiteľa. Ďalej, označovanie častí z umelej hmoty podporuje recyklovatelnosť zariadenia. Príslušným orgánom sa odporúča, aby pri posudzovaní žiadostí a kontrolovaní súladu s kritériami v tejto prílohe, brali do úvahy zavedenie uznaných environmentálnych manažérskych systémov, ako je EMAS alebo ISO 14 001 (poznámka: nepožaduje sa zavedenie týchto manažérskych systémov). KĽÚČOVÉ KRITÉRIÁ 1. Úspora energie Zariadenie musí mať index energetickej účinnosti nižší ako 42 %, ako je definované v smernici 94/2/ES (1) príloha V pri použití rovnakého postupu testovania EN 153 a rovnakej klasifikácie v 10 kategóriách. Žiadateľ poskytuje kópiu technickej dokumentácie, ako je uvedené v článku 2 ods. 1 smernice Komisie 94/2/ES. Dokumentácia obsahuje správy o najmenej troch meraniach spotreby energie vykonaných podľa EN 153. Aritmetická stredná hodnota meraní je nižšia alebo rovná požiadavkám uvedeným vyššie. Hodnota, ktorá je deklarovaná na typovom štítku, nie je nižšia ako aritmetická stredná hodnota a trieda energetickej účinnosti udaná na typovom štítku je v súlade s aritmetickou strednou hodnotou. V prípade overovania, ktoré sa nepožaduje pri podávaní žiadosti, príslušné orgány používajú tolerancie a kontrolné postupy stanovené v EN 153. 2. Zníženie potenciálu poškodzovania ozónovej vrstvy (ODP) chladiacich zmesí a penových prostriedkov Chladiace zmesi v obvode chladničky a penové prostriedky používané na izolovanie spotrebiča majú potenciál poškodzovania ozónovej vrstvy rovný nule. Žiadateľ deklaruje súlad výrobku s týmito požiadavkami. Žiadateľ a/alebo jeho dodávateľ alebo dodávatelia, ak je to vhodné, označia príslušnému orgánu, ktorý posudzuje žiadosť, ktoré chladiace zmesi alebo penové prostriedky boli použité a uvedie podrobnosti o ich potenciáli poškodzovania ozónovej vrstvy. 3. Zníženie potenciálu globálneho otepľovania (GWP) chladiacich zmesí a penových prostriedkov Chladiace zmesi v obvode chladničky a penové prostriedky používané na izolovanie spotrebiča majú potenciál globálneho otepľovania rovný alebo menší ako 15 (rátaný ako ekvivalent CO2 počas 100 rokov). Žiadateľ deklaruje súlad výrobku s týmito požiadavkami. Žiadateľ a/alebo jeho dodávateľ alebo dodávatelia, ak je to vhodné, označia príslušnému orgánu, ktorý posudzuje žiadosť, ktoré chladiace zmesi alebo penové prostriedky boli použité a uvedie podrobnosti o ich potenciáli globálneho otepľovania. DOPLŇUJÚCE KRITÉRIÁ 4. Doba životnosti Výrobca poskytuje obchodnú záruku, že práčka bude funkčná po dobu aspoň troch rokov. Táto záruka platí odo dňa dodania zákazníkovi. (1) Ú. v. ES L 45, 17. 2. 1994, s. 1. 15/zv. 5 SK Úradný vestník Európskej únie 13 Dostupnosť kompatibilných náhradných častí je zaručená na dobu 12 rokov od zastavenia výroby. Žiadateľ deklaruje súlad výrobku s týmito požiadavkami. 5. Odobratie výrobku a recyklácia Výrobca ponúka bezplatné odobratie chladničky a častí, ktoré boli v nej vymenené, na recykláciu. Netýka sa to chladničiek, ktoré boli znečistené spotrebiteľmi (napr. chladničiek používaných v zdravotníckych alebo nukleárnych zariadeniach). Okrem toho bude chladnička spĺňať nasledujúce kritéria: 1. Výrobca zoberie pri projekcii do úvahy rozmontovanie zariadenia a poskytne správu o rozmontovaní. Okrem iného správa musí obsahovať, že: — spoje je ľahké nájsť a sú prístupné — elektronické zostavy je ľahké nájsť a rozobrať — výrobok je ľahké rozobrať použitím bežne dostupných nástrojov — nekompatibilné a nebezpečné materiály sú oddeliteľné 2. Časti z umelej hmoty, ťažšie ako 50 g, obsahujú trvalé označenie o materiály, v súlade s ISO 11 469. Toto kritérium neplatí pre vysunuté časti z umelej hmoty. 3. Časti z umelej hmoty ťažšie ako 25 g neobsahujú nasledujúce spomaľovače ohňa: Názov Decabromdiphenyl Monobromodiphenyl ether Dibromodiphenyl ether Tribromodiphenyl ether Tetrabromodiphenyl ether Pentabromodiphenyl ether Hexabromodiphenyl ether Heptabromodiphenyl ether Octabromodiphenyl ether Nonabromodiphenyl ether Decabromdiphenyl ether Chlóroparafíny s dĺžkou reťazca 10 až 13 atómov uhlíka, obsah chlorínu > 50 % váhy Číslo NAS 13654-09-6 101-55-3 2050-47-7 49690-94-0 40088-47-9 32534-81-9 36483-60-0 68928-80-3 32536-52-0 63936-56-1 1163-19-5 85535-84-8 4. Časti z umelej hmoty ťažšie ako 25 g neobsahujú spomaľovače ohňa, látky alebo prípravky obsahujúce látky, ktoré sú, alebo by mohli byť zaradené do rizikových viet R45 (môžu spôsobiť rakovinu), R46 (môžu spôsobiť dedičné genetické poškodenie), R50 (veľmi toxické pre vodné organizmy), R51 (toxické pre vodné organizmy), R52 (škodlivé pre vodné organizmy), R53 (môžu spôsobiť dlhodobé nepriaznivé účinky vo vodnom prostredí), R60 (môžu narušiť plodnosť) alebo R61 (môžu spôsobiť škodu na nenarodených deťoch), alebo akékoľvek kombinácie rizikových viet, ako sú definované v smernici Rady 67/548/EHS (1) zmenenej a doplnenej smernicou Komisie 98/98/EHS (2). Táto požiadavka sa nevzťahuje na spomaľovače ohňa, ktoré po úprave zmenia svoju chemickú povahu na takú, ktorá už viac nespadá pod nijakú z rizikových viet uvedených vyššie a kde menej ako 0,1 % spomaľovača ohňa v upravenej časti ostáva vo forme ako pred úpravou. 5. Typy chladiacej zmesi a penového prostriedku použitého na izoláciu sú udané na spotrebiči, pri alebo na výkonovom štítku, čím sa umožní budúce zhodnotenie. Žiadateľ deklaruje súlad výrobku s týmito požiadavkami. Žiadateľ poskytne kópiu správy o rozmontovaní príslušnému orgánu posudzujúcemu žiadosť. Žiadateľ a/alebo jeho dodávateľ, alebo dodávatelia, ak je to vhodné, udajú príslušnému orgánu, ktoré chladiace zmesi a penové prostriedky boli použité a ktoré spomaľovače ohňa boli použité v alebo na častiach z umelej hmoty, ktoré sú ťažšie ako 25 g. (1) Ú. v. ES 196, 16. 8. 1967, s. 1. (2) Ú. v. ES L 355, 30. 12. 1998, s. 1. 14 SK Úradný vestník Európskej únie 15/zv. 5 6. Pokyny pre užívateľa Návod na použitie, ktorý sa predáva spolu so spotrebičom, obsahuje rady, ako ho používať, aby nebolo zaťažované životné prostredie a najmä: 1. na prednej alebo prvej strane nasledujúci text: „V tomto návode sú poskytnuté informácie o tom, ako minimalizovať vplyvy na životné prostredie“; 2. odporúčania na optimálne využívanie energie pri prevádzke zariadenia, vrátane: 2. 1 2. 2 2. 3 2. 4 2. 5 2. 6 návodov týkajúcich sa umiestnenia chladničky, okrem iného, uvádzajú minimálne rozmery voľného priestoru okolo spotrebiča, ktoré sú potrebné, aby bola zabezpečená dostatočná cirkulácia vzduchu a tiež uvádzajú, že ak spotrebiteľ má možnosť, môžu byť dosiahnuté významné úspory energie, ak bude spotrebič umiestnený na mieste, ktoré nie je vyhrievané, alebo ktoré je vyhrievané málo; radu, že spotrebiteľ by nemal umiestniť spotrebič pri zdrojoch tepla (ako sú pece, radiátory, atď. ) alebo tak, že bude vystavený priamemu slnečnému svetlu; radu, že (tam, kde to je relevantné) by mal brať spotrebiteľ do úvahy izolovanie spotrebiča od zdrojov nástenného alebo podlahového kúrenia; radu, že nastavenie termostatu závisí od okolitej teploty, a preto by malo byť nastavenie teploty kontrolované použitím vhodného teplomeru (vysvetlenie postupu je poskytnuté); radu, že dvere alebo veko by nemali byť otvorené častejšie, ako je potrebné a nie dlhšie, ako je nevyhnutné najmä s ohľadom na vertikálne mrazničky; radu, že teplé jedlá by sa mali pred umiestnením do spotrebiča schladiť, pretože para z jedál prispieva k zamŕzaniu výparníka, avšak doba chladenia by mala byť z hygienických dôvodov čo najkratšia; radu, že vo výparníku by sa nemali vyskytovať hrubé vrstvy ľadu a že časté odmrazovanie uľahčuje odstraňovanie ľadovej námrazy; 2. 7 radu, že ak tesnenie dverí nefunguje správne, treba ho vymeniť; 2. 8 radu, že po hýbaní so spotrebičom musí byť ponechaná dostatočne dlhá doba, kým sa opäť zapne; 2. 9 radu, že kondenzátor na zadnej strane spotrebiča a priestor pod spotrebičom by sa mali udržiavať čisté; 2. 10 informáciu, že nedodržiavanie uvedených pokynov povedie k vyššej spotrebe energie 3. 4. radu, že sa treba vyhýbať poškodeniu kondenzátora (výmenníka tepla) na zadnej strane spotrebiča alebo že sa treba vyhýbať aj iným udalostiam vedúcim k vystaveniu chladničky prostrediu, z dôvodu možných zdravotných a environmentálnych rizík; návod obzvlášť pripomína, že na odstraňovanie ľadu by nemali byť používané ostré objekty (ako nože, skrutkovače, atď. ), pretože môžu poškodiť výparník; informáciu, že spotrebič obsahuje plyny a je zhotovený z častí a materiálov, ktoré sú znova použiteľné a/alebo recyklovateľné; 5. radu o tom, ako môže spotrebiteľ využiť ponuku výrobcu na odobratie spotrebiča. Žiadateľ deklaruje súlad výrobku s týmito požiadavkami. Žiadateľ poskytne kópiu návodu na použitie príslušnému orgánu posudzujúcemu žiadosť. 7. Hraničné emisie hluku Hlučnosť spotrebiča meraná ako výkon zvuku nepresahuje 42 dB(A) (re lpW). Informácia o hlučnosti zariadenia je poskytnutá takým spôsobom, aby bola pre spotrebiteľa jasne viditeľná. Je to zabezpečené udaním informácie na typovom štítku chladničky. Meranie hladiny hluku a informácie súvisiace s hlukom sú udané v súlade so smernicou Rady 86/594/EHS (1), použitím normy EN 28960. Toto kritérium neplatí pre mrazničky uvádzané ako kategória 9: „mrazničky potraviny pre domácnosť, v prílohe IV smernice 94/2/ES. “ Žiadateľ deklaruje súlad výrobku s týmito požiadavkami. (1) Ú. v. ES L 344, 6. 12. 1986, s. 24. 15/zv. 5 SK Úradný vestník Európskej únie 15 8. Informácia pre spotrebiteľa Nasledujúci text je uvedený takým spôsobom, aby bol jasne viditeľný (pri štítku; vždy, keď je to možné). — Tento výrobok je spôsobilý na environmentálnu značku Európskej únie pretože šetrí energiu, chráni ozónovú vrstvu a minimálne prispieva k skleníkovému efektu