title: Rådets direktiv 1999/105/EF af 22. december 1999 om markedsføring af forstligt formeringsmateriale

eurovoc_concepts:
forest
forest conservation
marketing
plant propagation
silviculture

text: 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/17 RÅDETS DIREKTIV 1999/105/EF af 22. december 1999 om markedsføring af forstligt formeringsmateriale RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — (5) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) Rådets direktiv 66/404/EØF af 14. juni 1966 om handelen med forstligt formeringsmateriale (4) og Rådets direktiv 71/161/EØF af 30. marts 1971 om normerne for den ydre beskaffenhed af forstligt formeringsmate- riale, som forhandles inden for Fællesskabet (5) er blevet ændret væsentligt flere gange; i forbindelse med yderli- gere væsentlige ændringer bør direktiverne sammen- skrives og nyaffattes af hensyn til klarheden; en stor del af Fællesskabets område er dækket af skov, der spiller en multifunktionel rolle på grund af skovenes sociale, økonomiske, miljømæssige, økologiske og kulturelle funktioner; der er behov for specifikke strate- gier og aktioner med henblik på de forskellige skovtyper under hensyntagen til det vide spektrum af skovenes naturlige, sociale, økonomiske og kulturelle betingelser i Fællesskabet; til fornyelsen af denne skov såvel som til nytilplantning er der behov for en bæredygtig skovfor- valtning set i relation til skovbrugsstrategien for Den Europæiske Union, som er fastlagt i Rådets resolution af 15. december 1998 (6); formeringsmateriale af forstligt træarter og kunstige hybrider, som har betydning for skovdriften, skal være genetisk egnede til voksestedernes forskellige betingelser og af høj kvalitet; det er afgørende for bæredygtig skov- forvaltning, at skovenes biodiversitet bevares og forøges, herunder træernes genetiske diversitet; harmoniserede betingelser skal, for så vidt som de vedrører plantesundhed, være i overensstemmelse med Rådets direktiv 77/93/EØF af 21. december 1976 om foranstaltninger mod indslæbning i medlemsstaterne af skadegørere på planter eller planteprodukter (7); (6) (7) (8) (9) (10) (11) (12) (1) EFT C 199 af 14. 7. 1999, s. 1. (2) Udtalelse afgivet den 1. december 1999 (endnu ikke offentliggjort i EFT). (3) EFT C 329 af 17. 11. 1999, s. 15. (4) EFT 125 af 11. 7. 1966, s. 2326/66. Senest ændret ved tiltrædel- forskning inden for skovbrug har vist, at hvis skovene skal have deres værdi forøget, hvilket omfatter forhold som stabilitet, tilpasningsevne, modstandsdygtighed, produktivitet og diversitet, er det nødvendigt at anvende formeringsmateriale, hvis genetiske beskaffenhed og fænotype er egnet til stedet og af høj kvalitet; skov- brugsfrø bør opfylde visse ydre kvalitetsnormer; i en periode, hvor det indre marked er under konsolide- ring, er det nødvendigt at fjerne enhver faktisk eller potentiel hindring for handelen, som kan hæmme den frie omsætning af forstligt formeringsmateriale i Fælles- skabet; det er i alle medlemsstaters interesse, at der opstilles fællesskabsregler, som pålægger anvendelse af så høje normer som muligt; fællesskabsregler bør omhandle frø og planters fænoty- piske og genetiske karakteristika samt den ydre kvalitet af det forstlige formeringsmateriale; sådanne regler bør gælde for markedsføring både i de øvrige medlemsstater og på hjemmemarkederne; sådanne regler skal tage hensyn til praktiske behov og kun gælde de arter og kunstige hybrider, som er vigtige for skovdriften i hele Fællesskabet eller en del heraf; direktiv 66/404/EØF godkendte ikke, at visse medlems- stater traditionelt anvender forstligt formeringsmateriale af kategorien »lokalitetsbestemt«, hvilket dér er foreneligt for skovbruget, hvorfor med klimaet og uundværligt markedsføring af sådant materiale i medlemsstater, der måtte ønske det, bør tillades; imidlertid bør markedsfø- ring af sådant materiale ikke påtvinges over for slutbru- gerne i alle medlemsstater; i Fællesskabet, nogle regioner som f. eks. Alpe- og Middelhavsregionerne samt de nordiske regioner, har særlige klimaforhold eller sårbare forhold på vokse- stedet, som berettiger særlige krav til den ydre kvalitet af formeringsmaterialet for visse arter; i henhold til den generelle erklæring fra 3. Ministerkon- ference om beskyttelse af skov i Europa, afholdt i Lissabon, bør der til genplantning af skov og skovrejs- ning foretrækkes oprindeligt materiale af naturligt hjem- mehørende arter og lokal proveniens, som er godt tilpas- sede til voksestedets betingelser; sesakten af 1994. (5) EFT L 87 af 17. 4. 1971, s. 14. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 1994. (6) EFT C 56 af 26. 2. 1999, s. 1. (7) EFT L 26 af 31. 1. 1977, s. 20. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 1999/53/EF (EFT L 142 af 5. 6. 1999, s. 29). (13) formeringsmateriale bestemt til udførsel eller genud- førsel til tredjelande bør ikke være omfattet af foranstalt- ningerne i dette direktiv; L 11/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 angår, Fællesskabets formeringsmateriale er hvad godkendelse af grundmateriale og dermed afgrænsning af proveniensregioner af fundamental vigtighed for forædlingen; medlemsstaterne bør anvende ensartede regler, som pålægger brug af de højest mulige normer for godkendelse af grundmateriale; kun formeringsmate- riale fra sådant materiale bør bringes på markedet; formeringsmateriale må genetisk modificeret ikke bringes på markedet, medmindre det er sikkert for den offentlige sundhed og for miljøet; forstligt (24) (25) det må sikres, at formeringsmateriale, som er bestemt til at blive markedsført eller er bragt på markedet, ud over at have den krævede fænotypiske eller genetiske kvalitet er tilbørligt identificeret fra indsamling til levering til slutbrugeren; endvidere bør der for stængelstiklinger og, hvor det er hensigtsmæssigt, indføres særskilte kvalitetsnormer på fællesskabsniveau; sættestænger Populus af (14) (15) (16) forstligt der bør foretages en miljørisikovurdering af formeringsmateriale, som består af genetisk modificerede organismer; Kommissionen forelægger Rådet et forslag til en forordning, som sikrer, at procedurerne for denne miljørisikovurdering og elementer, herunder godkendelsesproceduren, svarer til dem, der er fastsat i Rådets direktiv 90/220/EØF af 23. april 1990 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede orga- nismer (1); indtil en sådan forordning træder i kraft, bør bestemmelserne i direktiv 90/220/EØF finde anvendelse; relevante andre (17) formeringsmateriale, som opfylder forskrifterne i dette direktiv, bør ikke være underkastet andre begrænsninger i dette i markedsføringen end dem, som er fastlagt direktiv; (18) medlemsstaterne bør dog have mulighed for at fore- skrive, at kun sådanne plantedele og unge planter, som opfylder de fastlagte standarder, må bringes på markedet i deres område; (19) medlemsstaterne bør have mulighed for at pålægge yder- ligere eller strengere krav for godkendelse af grundmate- riale, som er produceret på deres eget område; (20) medlemsstaterne bør udarbejde fortegnelser over prove- niensregioner med angivelse af grundmaterialets oprin- delse, hvis den kendes; medlemsstaterne bør udarbejde kort, som viser afgrænsningen af proveniensregionerne; (21) medlemsstaterne bør etablere nationale registre over det grundmateriale, som er godkendt på deres område; endvidere bør hver medlemsstat udarbejde en sammen- fatning af det nationale register i form af en national liste; (22) på grundlag af de nationale lister bør Kommissionen sørge for offentliggørelse på fællesskabsniveau; (23) efter indsamling bør der af de officielle organer udstedes et som kommer fra godkendt grundmateriale; formeringsmateriale, stamcertifikat for alt (1) EFT L 117 af 8. 5. 1990, s. 15. Senest ændret ved Kommissionens direktiv 97/35/EF (EFT L 169 af 27. 6. 1997, s. 72). (26) frø bør kun markedsføres, når de opfylder visse kvali- tetsnormer og er pakket i tætsluttende emballage; (27) (28) (29) (30) (31) (32) (33) fænotypisk eller genetisk for at sikre, at kravene til kvalitet, for ydre tilbørlig identifikation og normer beskaffenhed er opfyldt på markedsføringstidspunktet, skal medlemsstaterne træffe foranstaltninger til hensigts- mæssige kontrolordninger; formeringsmateriale, som opfylder disse krav, må ikke være underkastet andre begrænsninger i markedsfø- fællesskabsregler; ringen end dem, som er fastlagt medlemsstaterne visse omstændigheder kunne forbyde markedsføring over for slutbrugere af formeringsmateriale, som er uegnet til anvendelse på deres område; skal under i i perioder, hvor det midlertidigt er vanskeligt at skaffe leverancer af visse arter af formeringsmateriale, som er i overensstemmelse med principperne i dette direktiv, bør man på visse betingelser midlertidigt godkende forme- ringsmateriale, som opfylder mindre strenge krav; forstligt formeringsmateriale fra tredjelande bør ikke markedsføres i Fællesskabet, medmindre det med hensyn til godkendelse af dets grundmateriale og de foranstalt- ninger, der er truffet til dets fremstilling frembyder samme sikkerhed som forstligt formeringsmateriale fra Fællesskabet; der skal med alt importeret forstligt forme- ringsmateriale medfølge et stamcertifikat eller et officielt certifikat udstedt af oprindelseslandet samt fortegnelser med detaljerede oplysninger om alle partier til eksport, når sådant materiale markedsføres i Fællesskabet; en medlemsstat bør på visse betingelser helt eller delvis fritages for at opfylde bestemmelserne i dette direktiv hvad angår bestemte træarter; det er ønskeligt, at der iværksættes midlertidige forsøg, som har til formål at finde forbedrede alternativer til visse af bestemmelserne i dette direktiv; der bør indføres kontrolforanstaltninger på fællesskabs- plan til at sikre, at kravene og betingelserne i dette direktiv finder ensartet anvendelse i alle medlemsstater; 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/19 (34) (35) (36) det bør ved hjælp af en hurtig procedure gøres lettere at foretage overvejende tekniske tilpasninger af bilagen; de nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af dette direktiv bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemfø- relsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (1); i tiltrædelsestraktaten af 1994 blev der indrømmet Repu- blikken Finland og Kongeriget Sverige en overgangspe- riode indtil den 31. december 1999 for anvendelsen af direktiv 66/404/EØF og Republikken Finland desuden også for anvendelsen af direktiv 71/161/EØF; overgangs- perioden bør forlænges, således at ovennævnte lande kan opretholde deres nationale ordninger længere indtil datoen for dette direktivs gennemførelse — UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: iii) frøplantage: en plantage af udvalgte kloner eller familier, som er isoleret eller forvaltet således, at bestøvning fra eksterne kilder undgås eller mindskes, og forvaltes således, at den frembringer hyppige, rigelige og let høstede frøafgrøder iv) familie-forældreplante: træer, som anvendes til at opnå afkom ved kontrolleret eller åben bestøvning af én identificeret forældreplante, som anvendes som hunplante, med pollen fra én foræl- dreplante (helsøskende) eller en række identificerede eller uidentificerede forældreplanter (halvsøskende) v) klon: gruppe af individer (rameter), som oprindelig er afledt af et enkelt individ (ortet) ved vegetativ formering, f. eks. stiklinger, mikroformering, podning, aflæggere eller deling vi) klonblanding: en blanding af identificerede kloner i bestemte forhold. Artikel 1 d) Autokton og hjemmehørende: Dette direktiv finder anvendelse på produktion med henblik på markedsføring, samt på markedsføring, af forstligt formerings- materiale inden for Fællesskabet. Artikel 2 I dette direktiv anvendes følgende definitioner og/eller klassifi- kationer: a) Forstligt formeringsmateriale: formeringsmateriale af de træarter og kunstige hybrider deraf, som er af betydning for skovdriften i hele Fælles- skabet eller en del heraf, navnlig dem, som er opført i bilag I. b) Formeringsmateriale: i) frømateriale: kogler, frugtstande, frugter og frø, som er bestemt til produktion af plantemateriale bestemt til udplantning ii) plantedele: stængelstiklinger, rodstiklinger, bladstiklinger eksplanteret væv eller kimplanter til mikroformering, knopper, aflæggere, rødder, podekviste, sættestænger og enhver del af en plante, som er bestemt til produktion af plantemateriale til udplantning og iii) plantemateriale bestemt til udplantning: planter, der er tiltrukket af frømateriale eller fra plante- dele eller fra planter fra selvforyngelse. c) Grundmateriale: i) frøkilde: i) Autokton bevoksning eller frøkilde: til frøkilde, som normalt en autokton bevoksning eller frøkilde er en bevoksning stadighed er blevet eller forynget ved selvforyngelse. Bevoksningen eller frøkilden kan være forynget kunstigt fra formeringsmateriale, som er indsamlet fra samme bevoksning eller frøkilde, eller fra autoktone bevoksninger eller frøkilder i umiddelbar nærhed ii) hjemmehørende bevoksning eller frøkilde: en hjemmehørende bevoksning eller frøkilde er en auto- kton bevoksning eller frøkilde, som er dyrket kunstigt ud fra frø, hvis oprindelse findes i samme proveniensregion. e) Oprindelse: for en autokton bevoksning eller frøkilde er oprindelsen det sted, hvor træerne vokser. For en ikke-autokton bevoksning eller frøkilde er oprindelsen det sted, hvorfra frø eller planter oprindelig indførtes. Oprindelsen for en bevoksning eller frøkilde kan være ukendt. f) Herkomst (proveniens): det sted, hvor en given bevoksning af træer vokser. g) Proveniensregion: for en art eller underart er proveniensregionen det område eller den gruppe af områder, som er underkastet tilstrække- ligt ensartede økologiske betingelser, og hvor der findes bevoksninger eller frøkilder med ensartede fænotypiske eller genetiske eventuelt under hensyntagen til grænser betinget af højden over havet. egenskaber træer inden for et område, hvorfra der indsamles frø ii) bevoksning: h) Produktion: en afgrænset population af træer af tilstrækkelig ensartet sammensætning (1) EFT L 184 af 17. 7. 1999, s. 23. produktion indbefatter alle trin i frembringelsen af frømate- rialet, omdannelse fra frømateriale til frø og dyrkning af plantemateriale, som er bestemt til udplantning, fra frø og plantedele. L 11/20 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 i) Markedsføring: fremvisning med henblik på salg, udbud til salg, salg eller levering til en anden person, herunder levering i henhold til en kontrakt om tjenesteydelse. med hensyn til fænotype er udvalgt på individplan, og som opfylder kravene i bilag IV. Afprøvning behøver ikke nødvendigvis have været iværksat eller gennemført iv) afprøvet j) Leverandør: enhver som erhverv markedsfører eller importerer forstligt formeringsmateriale. juridisk person, der fysisk eller k) Offentligt organ: i) en myndighed, der er oprettet eller udpeget af en medlemsstat, overvåges af den nationale regering og er ansvarlig for spørgsmål vedrørende markedsføringskon- trol og/eller forstligt formeringsmateriales kvalitet ii) enhver statslig myndighed oprettet: — enten på nationalt plan, eller — på regionalt plan, under overvågning af nationale inden for de grænser, der er fastlagt myndigheder, ved den pågældende medlemsstats forfatning. Ovennævnte organer kan under overholdelse af deres natio- nale lovgivning og under deres myndighed og Overvågning overdrage opgaver, der er omhandlet i dette direktiv, til enhver offentligretlig eller privatretlig juridisk person, som i henhold til sin officielt godkendte vedtægt udelukkende varetager sådanne personer og deres personale ikke må have nogen personlig interesse i resultatet af de foranstaltninger, der iværksættes. specifikke offentlige opgaver, idet Desuden kan andre juridiske personer, der er oprettet på vegne af det i nr. i) omhandlede organ, og som handler under dette organs myndighed og overvågning, i henhold til den i artikel 26, stk. 2, nævnte procedure, godkendes, hvis den pågældende person ikke har nogen personlig interesse i resultatet af de foranstaltninger, der iværksættes. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om deres ansvarlige organer. Kommissionen fremsender disse oplys- ninger til de øvrige medlemsstater. l) Kategorier af forstligt formeringsmateriale: i) lokalitetsbestemt formeringsmateriale hidrørende fra grundmateriale, som kan være en frøkilde eller en bevoksning beliggende inden for én proveniensregion, og som opfylder kravene i bilag II ii) udvalgt formeringsmateriale, som er fremkommet af et grund- materiale bestående af en bevoksning beliggende inden for en proveniensregion, som hvad angår fænotype er udvalgt på populationsniveau, og som opfylder kravene i bilag III iii) kvalificeret af bevoksninger, formeringsmateriales formeringsmateriale, som er fremkommet af et grund- materiale bestående frøplantager, familie-forældreplante, kloner eller klonblandinger. Det pågældende værdifuldhed skal være godtgjort ved sammenlignende afprøvning eller ved et skøn over formeringsmaterialets vaerdifuldhed, beregnet ud fra den genetiske vurdering af grundmateri- alets komponenter. Materialet skal opfylde kravene i bilag V. Artikel 3 Listen over arter og kunstige hybrider i bilag I kan ændres 1. efter den i artikel 26, stk. 3, nævnte procedure. I det omfang visse arter og kunstige hybrider ikke er 2. underkastet foranstaltningerne i dette direktiv, kan medlemssta- terne træffe sådanne foranstaltninger eller mindre strenge foranstaltninger hvad angår deres eget område. Foranstaltningerne i dette direktiv finder ikke anvendelse 3. på forstligt form af plantemateriale bestemt til udplantning eller plantedele, som godtgøres at være bestemt til andre formål end skovdrift. formeringsmateriale i I sådanne tilfælde ledsages materialet af en mærkeseddel eller et andet dokument som krævet af andre fællesskabsbestemmelser eller nationale bestemmelser om sådant materiale til den påtænkte anvendelse. I mangel af sådanne bestemmelser, når en leverandør både leverer materiale til skovbrugsformål og mate- riale, der påviseligt er bestemt til andet end skovbrugsformål, skal sidstnævnte materiale ledsages af en mærkeseddel med følgende påskrift: »Ikke til skovbrugsformål«. Foranstaltningerne i dette direktiv finder ikke anvendelse som godtgøres at være 4. på forstligt bestemt til udførsel eller genudførsel til tredjelande. formeringsmateriale, Artikel 4 1. Medlemsstaterne kun anvendes godkendt grundmateriale til produktion af forstligt formerings- materiale, som skal markedsføres. foreskriver, at der 2. Grundmateriale må kun godkendes a) af de offentlige organer, hvis det alt efter tilfældet opfylder kravene i bilag II, III, IV eller V formeringsmateriale, som er fremkommet af et grund- materiale bestående af familie-forældre- plante, kloner eller klonblandinger, hvis komponenter frøplantager, b) med henvisning til en enhed, som betegnes »kåringsen- heden«. Hver kåringsenhed skal være identificeret ved en entydig registerhenvisning. 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/21 3. Medlemsstaterne sørger for, at godkendt i overensstemmelse med den i litra b) i nærvæ- rende stykke nævnte forordning a) godkendelsen inddrages, hvis kravene i dette direktiv ikke længere er opfyldt b) grundmateriale til produktion af formeringsmateriale af kategorierne »udvalgt«, »kvalificeret« og »afprøvet« efter godkendelse inspiceres på ny med regelmæssige intervaller. 4. Af hensyn til bevarelsen af de plantegenetiske ressourcer, der anvendes i skovbruget, således som det fremgår af speci- fikke betingelser, der skal udarbejdes i overensstemmelse med den i artikel 26, stk. 3, omhandlede procedure, for at tage hensyn til udviklingen i forbindelse med in situbevaring og bæredygtig udnyttelse af plantegenetiske ressourcer gennem dyrkning og markedsføring af forstligt formeringsmateriale af oprindelse, der er tilpasset de lokale og regionale forhold og er truet af genetisk erosion, kan medlemsstaterne fravige kravene i stk. 2 og i bilag II, III, IV og V, hvis der er fastsat specifikke betingelser i overensstemmelse med den i artikel 26, stk. 3, nævnte procedure. 5. Medlemsstaterne kan for en periode på højst 10 år på en del af eller hele deres område godkende grundmateriale til produktion af afprøvet formeringsmateriale, såfremt foreløbige resultater af den genetiske vurdering eller de sammenlignende prøver, som der henvises til i bilag V, lader formode, at grund- materialet efter gennemførelse af afprøvningen vil opfylde godkendelseskravene efter dette direktiv. Artikel 5 1. Hvis det i artikel 4, stk. 1, omhandlede grundmateriale består af en genetisk modificeret organisme i den forstand, denne betegnelse anvendes i artikel 2, nr. 1 og 2, i direktiv 90/220/EØF accepteres det nævnte materiale kun, såfremt det er sikkert for menneskers sundhed og for miljøet. For genetisk modificeret grundmateriale som nævnt i stk. 2. 1 gælder følgende: a) der skal foretages en miljørisikovurdering svarende til den, som er fastlagt i direktiv 90/220/EØF b) de procedurer, som sikrer, at miljørisikovurderingen og andre relevante elementer svarer til, hvad der er fastlagt i direktiv 90/220/EØF, vil på forslag fra Kommissionen blive indført i en forordning fra Europa-Parlamentet og Rådet med det relevante retsgrundlag i Indtil denne forordning træder i kraft, må genetisk modificeret grundma- teriale kun accepteres til optagelse i det nationale register efter artikel 10 i nærværende direktiv, efter at det er blevet i overensstemmelse med direktiv 90/220/EØF godkendt traktaten. c) artikel 11 til 18 i direktiv 90/220/EØF finder ikke længere anvendelse på genetisk modificeret grundmateriale, som er d) de tekniske og videnskabelige enkeltheder vedrørende gennemførelse af en miljørisikovurdering vedtages efter den i artikel 26, stk. 3, nævnte procedure. Artikel 6 1. Medlemsstaterne udsteder retsforskrifter i overensstem- melse med litra a)-d) for forstligt formeringsmateriale frem- kommet af godkendt grundmateriale: a) materiale af de i bilag I angivne arter må ikke markedsføres, medmindre det »lokalitetsbestemt«, af kategorierne »udvalgt«, »kvalificeret« eller »afprøvet« og opfylder kravene i henholdsvis bilag II, III, IV og V er b) materiale af de i bilag I anførte kunstige hybrider må ikke markedsføres, medmindre det er af kategorierne »udvalgt«, »kvalificeret« i og henholdsvis bilag III, IV og V »afprøvet« opfylder kravene og vegetativt c) materiale af de i bilag I anførte arter og kunstige hybrider, som er ikke markedsføres, formeret, må medmindre det er af kategorierne »udvalgt«, »kvalificeret« eller »afprøvet« og opfylder kravene i henholdsvis bilag III, IV og V. Formeringsmateriale af kategorien »udvalgt« må kun markedsføres, hvis det er masseformeret fra frø d) materiale af de i bilag I anførte arter og kunstige hybrider, som helt eller delvis består af genetisk modificerede orga- nismer, må ikke markedsføres, medmindre det er af katego- rien »afprøvet« og opfylder kravene i bilag V. 2. De kategorier, under hvilke formeringsmateriale af de forskellige typer grundmateriale kan markedsføre, er anført i tabellen i bilag VI. 3. Forstligt formeringsmateriale af de i bilag I anførte arter og kunstige hybrider må ikke markedsføres, medmindre de opfylder de relevante krav i bilag VII. Plantedele og plantemateriale bestemt til udplantning må ikke markedsføres, medmindre de opfylder de gældende internatio- nale normer for så vidt som disse er godkendt i overensstem- melse med artikel 26, stk. 3. er officielt 4. Medlemsstaterne sørger for, at leverandører af forstligt registreret. Det ansvarlige formeringsmateriale offentlige organ kan kræve, at leverandører, der allerede er registreret i henhold til direktiv 77/93/EØF, lader sig registrere med henblik på nærværende direktiv. De pågældende leveran- dører skal under alle omstændigheder overholde kravene i nærværende direktiv. L 11/22 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 Uanset bestemmelserne i stk. 1 kan medlemsstaterne 5. tillade leverandørerne på deres eget område at bringe passende mængder på markedet af: a) forstligt formeringsmateriale til forsøg, til videnskabelige formål, til forædling eller til genetisk bevarelse, og b) frømateriale, som klart godtgøres ikke at være bestemt til skovdriftsformål. 6. De betingelser, på hvilke medlemsstaterne kan meddele de i stk. 5 nævnte tilladelser, fastlægges efter den i artikel 26, stk. 3, nævnte procedure. 7. Med forbehold af bestemmelserne i stk. 1, og når der er tale om formeringsmateriale fremkommet af grundmateriale, som ikke opfylder alle kravene i den pågældende kategori som anført i stk. 1, kan medlemsstaterne tillade markedsføring af sådant materiale på betingelser, som fastlægges efter den i artikel 26, stk. 3, nævnte procedure. 8. Der kan udformes særlige bestemmelser efter den i artikel 26, stk. 3, nævnte procedure, for at tage hensyn til en udvik- ling, der gør det muligt at markedsføre forstligt formeringsma- teriale, som er egnet til økologisk produktion. Artikel 7 Vedrørende de betingelser, som er fastlagt i bilag II-V og VII, kan medlemsstaterne pålægge yderligere eller strengere krav for godkendelse af grundmateriale og produktion af formeringsma- teriale på deres eget område. Hver medlemsstat udarbejder en sammenfatning af det 2. nationale register i form af en national liste, som på begæring stilles til rådighed for Kommissionen og de øvrige medlems- stater. For kåringsenhederne i den nationale liste anvendes en fælles udformning for hver kåringsenhed. For kategorierne lokalitetsbestemt og udvalgt er det tilladt at angive en sammen- fatning af grundmaterialet baseret på proveniensregioner. Der skal angives følgende enkeltheder: a) botanisk betegnelse b) kategori c) formål d) typen af grundmateriale e) registerhenvisning eller, hvis det er hensigtsmæssigt, en sammenfatning deraf, eller identitetskoden for proveniensre- gionen f) beliggenhed: hvis det er hensigtsmæssigt, kortfattet navn, og en af følgende angivelser: i) for kategorien lokalitetsbestemt: proveniensregion og geografisk længde og bredde, angivet som interval ii) for kategorien udvalgt: proveniensregion og geografisk beliggenhed, angivet ved bredde og længde, eller bredde- og længdeinterval iii) for kategorien kvalificeret: de(n) nøjagtige) geografiske position(er), hvor grundmaterialet befinder sig iv) for kategorien afprøvet: de(n) nøjagtige) geografiske position(er), hvor grundmaterialet befinder sig g) højde over havet, eller højdeinterval Artikel 8 h) areal: størrelse af frøkilde(r), bevoksning(er) eller frøplan- tage(r) Medlemsstaterne kan på deres område begrænse godkendelsen af grundmateriale bestemt til produktion af forstligt forme- ringsmateriale, af kategorien lokalitetsbestemt. Artikel 9 1. For grundmateriale bestemt til produktion af formerings- materiale af kategorierne lokalitetsbestemt og udvalgt afgrænser medlemsstaterne for de pågaeldende arter proveniensregio- nerne. 2. Medlemsstaterne udarbejder og udgiver kort, som viser proveniensregionernes afgrænsning. Sådanne kort fremsendes til Kommissionen og til de øvrige medlemsstater. Artikel 10 i) oprindelse - det skal angives, om grundmaterialet er autok- tont/hjemmehørende eller ikke autoktont/ikke hjemmehø- rende, eller oprindelsen er ukendt. For ikke autoktont/ikke hjemmehørende grundmateriale skal oprindelse angives, hvis den kendes j) for materiale af kategorien afprøvet, om det er genetisk modificeret. 3. Den form, hvori sådanne nationale lister opstilles, kan fastlægges efter den i artikel 26, stk. 2, nævnte procedure. Artikel 11 1. På grundlag af den af hver medlemsstat forelagte natio- nale liste kan Kommissionen offentliggøre en liste med beteg- nelsen »Fællesskabsliste over godkendt grundmateriale til produktion af forstligt formeringsmateriale«. 1. Hver medlemsstat udarbejder et nationalt register over grundmaterialet for de forskellige arter, som er godkendt på dens område. Det nationale register skal indeholde udførlige oplysninger om hver kåringsenhed sammen med dens entydige registerhenvisning. 2. Fællesskabslisten afspejler oplysningerne i de nationale lister, der er nævnt i artikel 10, stk. 2, og angiver anvendelses- området samt eventuelle tilladelser eller restriktioner i henhold til artikel 8, 17 eller 20. 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/23 Artikel 12 1. De offentlige organer udsteder efter indsamling et stam- certifikat med angivelse af den entydige registerhenvisning for alt formeringsmateriale afledt af godkendt grundmateriale, og med angivelse af de relevante oplysninger i bilag VIII. 2. Når en medlemsstat giver mulighed for efterfølgende vegetativ formering i henhold til artikel 13, stk. 2, skal der udstedes et nyt stamcertifikat. 3. I tilfælde, hvor der finder sammenblanding sted i henhold til artikel 13, stk. 3, litra a), b), c) eller e), skal medlemsstaterne sikre, at registerhenvisningerne for alle komponenterne i blan- dingerne kan identificeres, og der udstedes et nyt stamcertifikat for blandingen eller andet dokument. flere kåringsenheder i kategorien lokalitetsbestemt eller i kategorien udvalgt b) fastsætte, at når formeringsmateriale inden for en enkelt proveniensregion fra frøkilder og bevoksninger i kategorien lokalitetsbestemt blandes, skal det nye kombinerede parti certificeres som »formeringsmateriale hidrørende fra en frøkilde« c) fastsætte, at når formeringsmateriale hidrørende fra ikke autoktont eller ikke hjemmehørende grundmateriale blandes med formeringsmateriale hidrørende fra grundmateriale af ukendt oprindelse, skal det nye kombinerede parti certifi- ceres som værende »af ukendt oprindelse« d) fastsætte, at når der finder blanding sted i overensstemmelse med litra a), b) eller c), kan identitetskoden for provenien- sregionen indsættes i stedet for registerhenvisningen, jf. stk. 1, litra f) Artikel 13 e) give mulighed for blanding af 1. Formeringsmateriale på alle produktionstrin skal holdes adskilt ved henvisning til de enkelte kåringsenheder. Hvert parti formeringsmateriale skal være identificeret ved følgende angi- velser: a) stamcertifikatskode og -nummer; b) botanisk betegnelse c) kategori d) formål e) typen af grundmateriale f) registerhenvisning eller identitetskode for proveniensre- gionen g) proveniensregion — for formeringsmateriale af kategorien lokalitetsbestemt og udvalgt — eller, hvis relevant, andet formeringsmateriale h) eventuelt angivelse af, om materialet af oprindelse er autok- tont eller hjemmehørende, ikke autoktont eller ikke hjem- mehørende eller af ukendt oprindelse i) for frømateriale, modningsår j) alder og type på plantemateriale, som er bestemt til udplant- ning og består af frøbedsplanter eller stiklinger, hvad enten det er rodskårne eller omskolede planter eller container- planter k) om det er genetisk modificeret. 2. Med forbehold af bestemmelserne i stk. 1 i denne artikel litra c), kan medlemsstaterne give og i artikel 6, stk. 1, mulighed for efterfølgende vegetativ formering af en enkelt kåringsenhed og »afprøvet«. I sådanne tilfælde skal materialet opbevares særskilt og skal være identificeret tilsvarende. »kvalificeret« kategorierne »udvalgt«, i stammer modningsår fra en enkelt formeringsmateriale, som forskellige kåringsenhed fra f) fastsætte, at når der finder blanding sted i overensstemmelse med litra e), skal de faktiske modningsår og andelen af materiale fra hvert år registreres. Artikel 14 1. Formeringsmateriale må kun markedsføres i partier, som opfylder bestemmelserne i artikel 13 og ledsages af en mærke- seddel eller et andet dokument fra leverandøren (»leverandørens mærkeseddel eller dokument«) med angivelse af følgende oplys- ninger i tilslutning til de i artikel 13 nævnte oplysninger: a) nummer (numre) på stamcertifikatet(erne), som er udstedt i henhold til artikel 12, eller henvisning til det andet doku- ment, som foreligger i henhold til artikel 12, stk. 3 b) leverandørens navn c) mængde, som er leveret d) for formeringsmateriale, som er af kategorien afprøvet, og hvis grundmateriale er godkendt efter artikel 4, stk. 5, ordene »midlertidigt godkendt« e) angivelse af, om materialet er vegetativt formeret. For frø skal leverandørens mærkeseddel eller dokument, 2. jf. stk. 1, desuden omfatte følgende oplysninger, så vidt muligt vurderet efter internationalt anerkendte teknikker: a) renhed: vægtprocent rene frø, andre frø og inaktivt mate- riale i det produkt, som markedsføres som et parti frø b) spireprocenten for rene frø (eller — hvis det er umuligt eller upraktisk at vurdere spireprocenten — kvalitetsprocenten med henvisning til en nærmere angiven metode) 3. Med forbehold af bestemmelserne i stk. 1 kan medlems- staterne: a) inden for en enkelt proveniensregion give mulighed for blanding af formeringsmateriale, som stammer fra to eller c) vægten af 1 000 rene frø d) antal spiredygtige frø pr. kg produkt markedsført som frø eller — hvis det er umuligt eller upraktisk at vurdere antallet af spiredygtige frø — antal levedygtige frø pr. kg. L 11/24 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 For hurtigt at kunne stille frø fra den indeværende sæ- 3. sonindsamling til rådighed og til trods for, at undersøgelsen vedrørende spiring, ikke er afsluttet, kan medlemsstaterne tillade markedsføring indtil den første køber. Leverandøren skal snarest muligt erklære, at betingelserne i stk. 2, litra b) og d), er overholdt. jf. stk. 2, litra b), 4. Er der tale om små mængder af frø, finder kravene i stk. 2, litra b) og d), ikke anvendelse. Mængderne og betingelserne kan fastsættes i overensstemmelse med den i artikel 26, stk. 2, nævnte procedure. For Populus spp. gælder, at plantedele kun må markeds- 5. føres, såfremt EF-klassifikationsnummer i henhold til punkt 2, litra b), i bilag VII, del C, er anført på leverandørens mærke- seddel eller dokument. 6. Anvendes farvet mærkeseddel eller dokument vedrørende nogen kategori af forstligt formeringsmateriale, skal farven på leverandørens mærkeseddel eller dokument være gul for lokali- tetsbestemt formeringsmateriale, grøn for udvalgt formerings- lyserød for kvalificeret formeringsmateriale og blå materiale, for afprøvet formeringsmateriale. For forstligt formeringsmateriale hidrørende fra grundma- 7. teriale, der består af en genetisk modificeret organisme, skal eventuelle mærkesedler eller dokumenter, officielle eller af anden art, vedrørende partiet klart angive dette forhold. Artikel 15 Frøenheder må kun markedsføres i lukket emballage. Lukkean- ordningen skal være således udført, at den bliver ubrugelig, når emballagen åbnes. Artikel 16 1. Medlemsstaterne skal ved et officielt kontrolsystem, som de har oprettet eller godkendt, sikre, at formeringsmateriale fra de enkelte kåringsenheder eller partier til stadighed er tydeligt identificerbare under hele processen fra indsamling til levering til slutbrugeren. Officielle inspektioner af registrerede leveran- dører skal udføres regelmæssigt. 2. Medlemsstaterne drager omsorg for, at de respektive offentlige organer bistår hinanden administrativt med at skaffe de relevante oplysninger, der er nødvendige til sikring af, at dette direktiv fungerer korrekt, navnlig når forstligt formerings- materiale flyttes fra den ene medlemsstat til den anden. 3. Leverandørerne skal sende de offentlige organer opgø- relser, der indeholder detaljerede oplysninger om alle tilbage- holdte og markedsførte partier. Der skal senest den 30. juni 2002 fastsættes nærmere 4. regler for anvendelsen af stk. 2 efter den i artikel 26, stk. 2, nævnte procedure. 5. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger til at sikre overholdelse af bestemmelserne i dette direktiv, idet de træffer passende arrangementer til, at forstligt formerings- materiale underkastes officiel kontrol under produktionen med henblik på markedsføring. Eksperter 6. samarbejde med fra Kommissionen kan i medlemsstaternes offentlige organer foretage kontrol på stedet i det omfang, det er nødvendigt for at sikre ensartet gennem- førelse af dette direktiv. De kan navnlig efterprøve, om forstligt formeringsmateriale opfylder forskrifterne i dette direktiv. Den medlemsstat, på hvis område der skal foretages kontrol, skal give eksperterne al nødvendig bistand til udførelse af deres opgaver. Kommissionen underretter medlemsstaterne om resul- taterne af undersøgelsen. Artikel 17 1. Medlemsstaterne drager omsorg for, at intet formerings- materiale, som bringes på markedet i overensstemmelse med dette direktivs bestemmelser, underkastes begrænsninger i markedsføringen med hensyn til egenskaber, forskrifter for undersøgelse og inspektion, samt mærkning og lukning, ud over hvad der er fastlagt i dette direktiv. 2. På begæring kan en medlemsstat efter den i artikel 26, stk. 3, nævnte procedure bemyndiges til på hele sit område eller en del heraf at forbyde markedsføring af specificeret formeringsmateriale til slutbrugeren med henblik på såning eller plantning. En sådan bemyndigelse må alene gives, når der: a) er grund til at antage, at brugen af det pågældende forme- ringsmateriale som følge af dets fænotype eller genetiske egenskaber vil for skovbrug, miljø, genbestand eller biodiversitet i hele medlemsstaten eller en del deraf få skadelige følger — på grundlag af beviser vedrørende materialets proveni- ensregion eller oprindelse eller — resultaterne af forsøg eller videnskabelig forskning, som er gennemført på relevante steder, enten i Fællesskabet eller uden for Fællesskabet. b) på grundlag af kendte resultater af forsøg eller videnskabelig forskning eller af resultater af skovbrugspraksis vedrørende til overlevelse og udvikling af plantemateriale bestemt udplantning i relation til morfologiske og fysiologiske karakteristika er grund til at antage, at brugen af det pågæl- dende formeringsmateriale som følge af dets karakteristika vil få skadelige følger for skovbrug, miljø, genbestand eller biodiversitet i hele medlemsstaten eller en del deraf. 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/25 Der fastsættes nærmere regler for anvendelsen af stk. 2 3. efter den i artikel 26, stk. 3, nævnte procedure. 4. Med forbehold af bestemmelserne i stk. 1 kan medlems- stater, der har gennemført artikel 8, for så vidt angår forstligt formeringsmateriale i kategorien lokalitetsbestemt, forbyde markedsføring til slutbrugeren af sådant materiale. Artikel 18 fortegnelser som leverandøren i med detaljerede oplysninger om alle partier til eksport. tredjelandet skal forelægge Artikel 20 På begæring fra en medlemsstat kan Kommissionen efter den i artikel 26, stk. 3, nævnte procedure helt eller delvis fritage en medlemsstat for bestemmelserne i dette direktiv hvad angår visse træarter, der ikke har betydning for skovdriften i den pågældende medlemsstat, medmindre dette ville være i strid med bestemmelsen i artikel 17, stk. 1. 1. Opstår der midlertidigt vanskeligheder i en eller flere medlemsstater med de almindelige leverancer til slutbrugeren af forstligt formeringsmateriale, som opfylder kravene i dette direktiv, og kan disse vanskeligheder ikke overvindes inden for Fællesskabet, bemyndiger Kommissionen for at af hjælpe denne situation på begæring af mindst én berørt medlemsstat og efter den i artikel 26, stk. 2, nævnte procedure, en eller flere medlemsstater til i en af Kommissionen fastsat periode at godkende markedsføring af forstligt formeringsmateriale af en eller flere arter, som opfylder mindre strenge krav. Når et sådant skridt tages, skal det på de i henhold til artikel 14, stk. 1, krævede leverandørmærkesedler eller dokumenter angives, at det pågældende materiale opfylder mindre strenge krav. Artikel 21 Med henblik på at finde bedre alternativer til visse af bestem- melserne i dette direktiv kan der efter den i artikel 26, stk. 3, nævnte procedure træffes afgørelse om iværksættelse af midler- tidige forsøg på fællesskabsplan på nærmere fastlagte betin- gelser. Varigheden af sådanne forsøg må ikke være over syv år. I forbindelse med de i stk. 1 omhandlede forsøg kan medlems- staterne fritages for visse af forpligtelserne, i henhold til dette direktiv. Omfanget af sådan fritagelse fastlægges med angivelse af de bestemmelser, som den finder anvendelse på. Der kan fastsættes gennemførelsesbestemmelser til stk. 1 2. efter den i artikel 26, stk. 2, nævnte procedure. Artikel 22 Artikel 19 Efter forslag fra Kommissionen træffer Rådet med kvalifi- 1. ceret flertal afgørelse om, hvorvidt forstligt formeringsmateriale produceret i et tredjeland frembyder samme sikkerhed hvad angår godkendelsen af dets grundmateriale og forholdsreglerne med henblik på dets produktion med henblik på markedsføring som forstligt formeringsmateriale, der er produceret i Fælles- skabet og opfylder dette direktivs forskrifter. Forstligt formeringsmateriale skal, hvor dette er relevant, være i overensstemmelse med de relevante plantesundhedsforskrifter i direktiv 77/93/EØF. Artikel 23 Eventuelle ændringer, foretages af bilagene på baggrund af den videnskabelige og tekniske udvikling, vedtages efter den i artikel 26, stk. 3, nævnte procedure. som skal Artikel 24 2. Ud over hvad der er omhandlet i stk. 1, afgør Rådet, hvilken art, type grundmateriale og hvilke kategorier af forstligt formeringsmateriale tillige med materialets proveniensregion som kan tillades markedsført inden for Fællesskabet i henhold til stk. 1. Gennemførelsesbestemmelserne til dette direktiv for så vidt angår de i artiklerne indeholdte emneområder, der er nævnt nedenfor, vedtages efter forvaltningsproceduren i artikel 26, stk. 2 — Artikel 2, 10, 14, 16, 18, 27. 3. Indtil Rådet har truffet en afgørelse i henhold til stk. l, kan medlemsstaterne efter den i artikel 26, stk. 3, nævnte procedure, bemyndiges til at træffe sådanne afgørelser. En sådan bemyndigelse skal tage sigte på at sikre, at det materiale, der samme sikkerhed som forstligt formeringsmateriale, der er produceret i Fællesskabet i overensstemmelse med dette direktiv. Sådant importeret materiale skal navnlig ledsages af et stamcertifikat eller et officielt certifikat udstedt af oprindelseslandet samt af i alle henseender importeres, frembyder skal Artikel 25 Gennemførelsesbestemmelserne til denne retsakt for så vidt angår de i artiklerne indeholdte emneområder, der er nævnt nedenfor, vedtages efter forskriftsproceduren i artikel 26, stk. 3 — Artikel 3, 4, 5, 6, 17, 19, 21 og 23. L 11/26 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 Artikel 26 Artikel 28 Kommissionen bistås af Den Stående Komité for Frø (i 1. det følgende benævnt »komitéen«). Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og 7 i 2. afgørelse 1999/468/EF. Den frist, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, 1999/468/EF, fastsættes til en måned. i afgørelse Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 og 7 i 3. afgørelse 1999/468/EF. Den frist, der er omhandlet i artikel 5, stk. 6, 1999/468/EF, fastsættes til to måneder. i afgørelse 4. Komitéen vedtager selv sin forretningsorden. Artikel 27 1. I en overgangsperiode på højst 10 år, regnet fra 1. januar 2003, kan medlemsstaterne med henblik på at godkende grundmateriale, som er bestemt til produktion af afprøvet formeringsmateriale, og som ikke tidligere var omfattet af direktiv 66/404/EØF, anvende resultaterne af sammenlignende forsøg, som ikke opfylder kravene i bilag V. Sådanne forsøg skal være påbegyndt før 1. januar 2003 og skal have vist, at formeringsmateriale, som stammer fra det pågael- dende grundmateriale, er værdifuldt. I en overgangsperiode på højst 10 år, regnet fra 1. januar 2. 2003, kan medlemsstaterne med henblik på at godkende grundmateriale til produktion af afprøvet formeringsmateriale af alle de arter og kunstige hybrider, som omfattes af dette direktiv, anvende resultaterne af genetiske evalueringsprøver, som ikke opfylder kravene i bilag V. Sådanne forsøg skal være påbegyndt før 1. januar 2003 og skal have vist, at formeringsmateriale, som stammer fra det pågæl- dende grundmateriale, er værdifuldt. 3. For nye arter og kunstige hybrider, som måtte blive optaget i bilag I på et senere tidspunkt, fastsættes den i stk. 1 og 2 omhandlede overgangsperiode efter den i artikel 26, stk. 2, nævnte procedure. 4. Medlemsstaterne kan efter den i artikel 26, stk. 2, nævnte procedure bemyndiges til at anvende resultaterne af de sammenlignende undersøgelser og genetiske evalueringsprøver efter udløbet af overgangsperioden. 1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og admini- strative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv med virkning fra den 1. januar 2003. De underretter straks Kommissionen herom. Når medlemsstaterne vedtager disse love og administrative bestemmelser, skal de indeholde en henvisning til dette direktiv, eller de skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for denne henvisning fastsættes af medlemsstaterne. 2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale bestemmelser, som de vedtager på det område, der er omfattet af dette direktiv. 3. Medlemsstaterne har ret til at markedsføre lagre af forst- ligt formeringsmateriale, der er samlet før den 1. januar 2003, indtil lagrene er afviklet. Artikel 29 Direktiv 66/404/EØF og direktiv 71/161/EØF ophæves med virkning fra den 1. januar 2003. Direktiv 66/404/EØF finder ikke anvendelse på Republikken Finland og Kongeriget Sverige. Direktiv 71/161/EØF finder ikke anvendelse på Republikken Finland. Henvisninger til de ophævede direktiver gælder som henvis- ninger til dette direktiv og læses i overensstemmelse med sammenligningstabellerne i bilag IX til nærværende direktiv. Artikel 30 Dette direktiv træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Artikel 31 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 1999. På Rådets vegne K. HEMILÄ Formand 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/27 BILAG I LISTE OVER TRÆARTER OG KUNSTIGE HYBRIDER Abies alba Mill. Abies cephalonica Loud. Abies grandis Lindl. Abies pinsapo Boiss. Acer platanoides L. Acer pseudoplatanus L. Alnus glutinosa Gaertn. Alnus incana Moench. Betula pendula Roth Betula pubescenz Ehrh. Carpinus betulus L. Castanea sativa Mill. Cedrus atlantica Carr. Cedrus libani A. Richard Fagus sylvatica L. Fraxinus angustifolia Vahl. Fraxinus excelsior L. Larix decidua Mill. Larix x eurolepis Henry Larix kaempferi Carr. Larix sibirica Ledeb. Picea abies Karst. Picea sitchensis Carr. Pinus brutia Ten. Pinus canariensis C. Smith Pinus cembra L. Pinus contorta Loud. Pinus halepensis Mill. Pinus leucodermis Antoine Pinus nigra Arnold Pinus pinaster Ait. Pinus pinea L. Pinus radiata D. Don Pinus sylvestris L. Populus spp. og kunstige hybrider mellem disse arter Prunus avium L. Pseudotsuga menziesii Franco Quercus cerris L. Quercus ilex L. Quercus petraea Liebl. Quercus pubescens Willd. Quercus robur L. Quercus rubra L. Quercus suber L. Robinia pseudoacacia L. Tilia cordata Mill. Tilia platyphyllos Scop. L 11/28 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 BILAG II MINDSTEKRAV FOR GODKENDELSE AF GRUNDMATERIALE BESTEMT TIL PRODUKTION AF FORME- RINGSMATERIALE, SOM SKAL CERTIFICERES SOM LOKALITETSBESTEMT 1. Grundmaterialet skal være en frøkilde eller bevoksning beliggende inden for én enkelt proveniensregion. Det er op til medlemsstaterne i hver enkelt tilfælde at skønne, om en officiel inspektion er nødvendig, dog skal officiel inspektion finde sted, når materialet er bestemt til et konkret skovbrugsformål. 2. Frøkilden skal opfylde de kriterier, som er fastlagt af medlemsstaten. 3. — Proveniensregionen samt beliggenhed og højde eller højdeinterval for de(t) sted(er), hvor formeringsmaterialet indsamles, skal angives. — Det skal angives, om grundmaterialet er: a) autoktont eller ikke autoktont, eller af ukendt oprindelse, eller b) oprindeligt hjemmehørende eller ikke hjemmehørende, eller af ukendt oprindelse. For ikke autoktont eller ikke hjemmehørende grundmateriale skal oprindelse angives, hvis den kendes. 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/29 BILAG III MINDSTEKRAV FOR GODKENDELSE AF GRUNDMATERIALE BESTEMT TIL PRODUKTION AF FORME- RINGSMATERIALE, SOM SKAL CERTIFICERES SOM UDVALGT Generelt: Bevoksningen vurderes i henseende til det konkrete angivne formål, som formeringsmaterialet er bestemt til, og der lægges tilbørlig vægt på krav 1-10, afhængigt af det konkrete formål. Udvælgelseskriterierne fastlægges af medlemsstaten, og formålet skal angives i det nationale register. 1. Oprindelse: Det skal enten ved historisk dokumentation eller på anden passende måde være afgjort, om bevoks- for ikke ikke autokton/ikke hjemmehørende eller af ukendt oprindelse; ningen er autokton/hjemmehørende, autoktont/ikke hjemmehørende grundmateriale skal oprindelsen angives, hvis den kendes. 2. Isolering: Bevoksninger skal være beliggende i tilstrækkelig afstand fra mindreværdige bevoksninger af samme art eller fra bevoksninger af en beslægtet art eller sort, som kan hybridisere med den pågældende art. Især må man være opmærksom på dette krav, når de bevoksninger, som omgiver autoktone/hjemmehørende bevoksninger, er ikke autoktone/ikke hjemmehørende eller af ukendt oprindelse. 3. Populationens effektive størrelse: Bevoksninger skal bestå af en eller flere grupper af træer, som er godt fordelt og tilstrækkeligt talrige til at sikre tilstrækkelig gensidig bestøvning. For at undgå ugunstige indavlseffekter skal de udvalgte bevoksninger have tilstrækkeligt stamtal og tilstrækkelig tæthed af individer på et givet areal. 4. Alder og udvikling: Bevoksningerne skal bestå af træer på et sådant alders- og udviklingsstade, at de angivne udvælgelseskriterier klart kan bedømmes. 5. Ensartethed: Bevoksningerne skal udvise en normal grad af individuel variation med hensyn til morfologiske kendetegn. Om nødvendigt bør dårlige træer fjernes. 6. Tilpassethed: Tilpasningen til de fremherskende økologiske forhold i proveniensregionen skal være påviselig. 7. Sundhed og modstandsdygtighed: Træerne i bevoksningen skal i almindelighed være fri for skadegørere og udvise modstandsdygtighed over for ugunstige forhold, herunder klimatiske og lokale på voksestedet, dog ikke over for forureningsskader. 8. Vedproduktion: Ved godkendelse af udvalgte bevoksninger skal vedproduktionen normalt være større end det accepterede gennemsnit under tilsvarende økologiske samt forvaltningsmæssige betingelser. 9. Veddets kvalitet: Vedkvaliteten skal tages i betragtning og kan i visse tilfælde være et afgørende kriterium. 10. Form eller vækstmønster: Træer i bevoksninger skal udvise særligt gode morfologiske karaktertræk, navnlig ret og cylindrisk stamme, gunstigt forgreningsmønster, grenenes finhed og god naturlig oprensning. Endvidere skal andelen af træer med tvegedannelse og snoet vækst være lav. L 11/30 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 BILAG IV MINDSTERKRAV FOR GODKENDELSE AF GRUNDMATERIALE BESTEMT TIL PRODUKTION AF FORME- RINGSMATERIALE, SOM SKAL CERTIFICERES SOM KVALIFICERET 1. Frøplantager a) Frøplantagers type, formål, krydsningsmønster, arealudlægning, komponenter, isolering og beliggenhed såvel som eventuelle ændringer heri skal være godkent og registreret af det offentlige organ. b) De indgående kloner eller familier skal være udvalgt for deres fortrinlige egenskaber, og der skal tages særligt hensyn til krav 4, 6, 7, 8, 9 og 10 i bilag III. c) De indgående kloner eller familier skal plantes eller være plantet efter en plan, som er godkendt af det offentlige organ og udarbejdet således, at hver indgående komponent kan identificeres. d) Udtyndingen i frøplantager skal beskrives tillige med de forædlingskriterier, der anvendes ved sådan udtynding, og skal registreres af det offentlige organ. e) Frøplantager skal drives og frø høstes på en sådan måde, at plantagen opfylder sit formål. For frøplantager bestemt til produktion af en kunstig hybrid skal procentandelen af hybrider i formeringsmaterialet bestemmes ved en kontrolprøve. 2. Forældreplanter til familie(r) a) Forældreplanterne skal udvælges for deres særligt gode egenskaber, og der skal tages særligt hensyn til krav 4, 6, 7, 8, 9 og 10 i bilag III, eller udvælges for deres forenelighed. b) Formål, krydsningsmønster og bestøvningssystem, komponenter, isolering og beliggenhed samt eventuelle ændringer heri skal være godkendt og registreret af det offentlige organ. c) Identitet, antal og andel af forældreplanter i en blanding skal være godkendt og registreret af det offentlige organ. d) For forældreplanter bestemt til produktion af en kunstig hybrid skal procentandelen af hybrider i formeringsmate- rialet bestemmes ved en kontrolprøve. 3. Kloner a) Kloner skal være identificerbare ved et sæt kendetegn, som er godkendt og registreret af det offentlige organ. b) Værdifuldheden af de enkelte kloner skal være godtgjort gennem erfaring eller være påvist gennem tilstrækkeligt langvarige forsøg. c) Orterer anvendt til produktion af kloner skal være udvalgt for deres særligt gode egenskaber, og der skal tages særligt hensyn til krav 4, 6, 7, 8, og 10 i bilag III. d) Godkendelsen skal af medlemsstaten være begrænset til et maksimalt antal år eller et maksimalt antal producerede rameter. 4. Klonblandinger a) Klonblandinger skal opfylde kravene i punt 3. a), 3. b) og 3. c) ovenfor. b) Identitet, antal og andel af indgående kloner i en blanding samt udvælgelsesmetode og grundstamme skal være indeholde tilstrækkelig genetisk diversitet. godkendt og registreret af det offentlige organ. Hver blanding skal c) Godkendelsen skal af medlemsstaten være begrænset til et maksimalt antal år eller et maksimalt antal år eller et maksimalt antal producerede rameter. 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/31 MINDSTEKRAV FOR GODKENDELSE AF GRUNDMATERIALE BESTEMT TIL PRODUKTION AF FORME- RINGSMATERIALE, SOM SKAL CERTIFICERES SOM AFPRØVET BILAG V 1. KRAV TIL ALLE PRØVER a) Almindelige forhold Grundmaterialet skal opfylde de pågældende forskrifter i bilag III eller IV. Prøver, som iværksættes med henblik på godkendelse af grundmateriale, skal tilrettelægges, udformes, gennemføres og resultaterne fortolkes i overensstemmelse med internationalt anerkendt procedurer. Ved sammenlignende prøver skal det afprøvede formeringsmateriale sammenlignes med én og helst flere godkendte, på forhånd valgte stan- darder. b) Egenskaber, som skal undersøges i) Prøverne skal være udformet således, at de giver mulighed for bedømmelse af nærmere beskrevne egenskaber, som skal være angivet for hver prøve. ii) Der skal lægges vægt på tilpasning, vækst samt biotiske og abiotiske faktorer af betydning. Desuden vurderes andre egenskaber, som anses for vigtige med henblik på det påtænkte konkrete formål på baggrund af de økologiske betingelser i det område, hvor prøven gennemføres. c) Dokumentation Dokumentationen skal indeholde en beskrivelse af prøveområdet, herunder beliggenhed, klima, jordbund, tidligere benyttelse, etablering, forvaltning og eventuel skade som følge af abiotiske/biotiske faktorer, og skal forelægges for det offentlige organ. Materialets alder og resultaterne på bedømmelsestidspunktet skal registreres af det offentlige organ. d) Tilrettelægning af prøverne i) Hver prøve af formeringsmateriale skal dyrkes, plantes og forvaltes på identisk måde i det omfang plantemateri- alets type gør det muligt. ii) Til hvert forsøg skal anvendes et validt statistisk design med et tilstrækkeligt antal træer til, at de individuelle egenskaber af hver undersøgt komponent kan bedømmes. e) Analyse og validitet af resultaterne i) De fremkomne forsøgsdata skal analyseres med internationalt anerkendte statistiske metoder, og resultaterne fremlægges for hver af de undersøgte egenskaber. ii) De anvendte prøvningsmetoder og detaljeret beskrivelse af de opnåede resultater skal gøres frit tilgængelige. iii) Desuden angives det område, hvor tilpasning må antages at kunne finde sted i det land, hvor prøven udførtes, samt egenskaber, som eventuelt kan begrænse prøvens anvendelighed. iv) Hvis det under prøverne påvises, at formeringsmaterialets egenskaber ikke i det mindste: — svarer til grundmaterialet, eller — har en modstandskraft svarende til grundmaterialets over for økonomisk betydningsfulde skadegørere skal sådant formeringsmateriale udelukkes. 2. KRAV TIL GENETISK VURDERING AF GRUNDMATERIALETS KOMPONENTER a) Komponenterne i følgende grundmaterialer kan vurderes genetisk: frøplantager, forældreplanter til familie(r), kloner og klonblandinger. b) Dokumentation Til godkendelse af grundmateriale kræves følgende supplerende dokumentation: i) identitet, oprindelse og afstamning af de evaluerede komponenter ii) det krydsningsmønster, der er anvendt til at frembringe det formeringsmateriale, som er indgået i evaluerings- prøven. c) Prøvningsprocedurer Følgende betingelser skal være opfyldt: i) Den genetiske værdi af hver komponent skal vurderes på to eller flere forsøgsarealer, hvoraf mindst det ene skal være i omgivelser, som er relevante for den foreslåede anvendelse af formeringsmaterialet. ii) Den skønnede værdi af det formeringsmateriale, som skal markedsføres, beregnes på grundlag af disse genetiske værdier og det konkrete krydsningsmønster. iii) Evalueringsprøver og genetiske beregninger skal godkendes af det offentlige organ. L 11/32 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 d) Fortolkning i) Formeringsmaterialets skønnede værdi beregnes i forhold til en referencebestand med hensyn til en egenskab eller et sæt egenskaber ii) Det angives, om den skønnede genetiske værdi af formeringsmaterialet med hensyn til nogen vigtig egenskab er ringere end referencebestandens. 3. KRAV TIL SAMMENLIGNENDE PRØVNING AF FORMERINGSMATERIALE a) Udtagning af prøver af formeringsmaterialet i) Prøven af formeringsmaterialet til sammenlignende prøvning skal være reelt repræsentativ for det formeringsma- teriale, som stammer fra det grundmateriale, som skal godkendes. ii) Generativt produceret formeringsmateriale til sammenlignende prøvning skal være: — høstet i år med god blomstring og god frugt-/frøproduktion; kunstig bestøvning kan anvendes — høstet ved metoder, som sikrer, at de indsamlede prøver er repræsentative. b) Standarder i) Ydeevnen af de standarder, som anvendes til sammenligning i prøverne, bør så vidt muligt have været kendt tilstrækkelig længe i det område, hvor prøven skal udføres. I princippet repræsenterer standarderne materiale, som er påvist at være nyttigt for skovdriften på det tidspunkt, hvor prøven begynder, og under de økologiske forhold, som materialet agtes certificeret under. Standarderne bør i videst muligt omfang hidrøre fra bevoks- ninger, som er udvalgt efter kriterierne i bilag III, eller fra grundmateriale, som er officielt godkendt til produktion af afprøvet materiale. ii) Til sammenlignende prøvning af kunstige hybrider skal begge forældreplanter om muligt indgå blandt standar- derne. iii) Når det er muligt, bør der altid anvendes flere forskellige standarder. Når det er nødvendigt og berettiget, kan standarderne erstattes af det mest velegnede af det afprøvede materiale eller et gennemsnit af de komponenter, der indgår i prøven. iv) I alle prøver anvendes samme standarder over så bredt et udsnit af voksestedsbetingelser som muligt. c) Fortolkning i) Det skal godtgøres, at der foreligger statistisk signifikant overlegenhed over standarderne med hensyn til mindst én vigtig egenskab. ii) Hvis resultaterne med hensyn til nogen økonomisk eller miljømæssigt betydningsfuld faktor er signifikant ringere end standardernes, skal dette klart rapporteres, og virkningen heraf skal opvejes af gunstige egenskaber. 4. BETINGET GODKENDELSE På grundlag af en foreløbig vurdering af nye forsøg kan der gives betinget godkendelse. Påstande om overlegenhed på grundlag af en tidlig vurdering skal efterprøves med et interval af højst ti år. 5. TIDLIGE PRØVER Det offentlige organ kan godtage planteskole-, væksthus- og laboratorieprøver med henblik på betinget eller endelig godkendelse, såfremt det kan godtgøres, at der er nøje sammenhæng mellem det målte karaktertræk og de egenskaber, som normalt vil blive vurderet ved prøver på skovniveau. Andre egenskaber, som der skal prøves for, skal opfylde forskrifterne i stk. 3. 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/33 KATEGORIER, UNDER HVILKE FORMERINGSMATERIALE FRA FORSKELLIGE TYPER GRUNDMATERIALE KAN MARKEDSFØRES BILAG VI Type grundmateriale Frøkilde Bevoksning Frøplantage Familie-forældreplante Klon Klonblanding Kategori forstligt formeringsmateriale (Farve på mærkat, hvis farvet mærkat eller dokument anvendes) Lokalitetsbestemt (gul) Udvalgt (grøn) Kvalificeret (lyserød) Afprøvet (blå) x x x x x x x x x x x x L 11/34 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 BILAG VII DEL A Krav, som skal være opfyldt af partier af frugter og frø af de i bilag I angivne arter 1. Partier af frugter og frø af de i bilag 1 angivne arter må ikke markedsføres, medmindre partiet af frugter eller frø har en artsrenhed på mindst 99 %. 2. Uagtet bestemmelserne i stk. 1 skal frugt- eller frøpartiets artsrenhed oplyses for nært beslægtede arter i bilag I, bortset fra kunstige hybrider, såfremt den ikke er på mindst 99 %. DEL B Krav, som skal være opfyldt af plantedele af de i bilag I angivne arter og kunstige hybrider Plantedele af de i bilag I angivne arter og kunstige hybrider skal være af rimelig gængs kvalitet. Ved afgørelse af, hvad der skal forstås ved »rimelig gængs kvalitet«, tages almindelige egenskaber, sundhed og passende størrelse i betragtning. For Populus spp. kan det anføres, at de supplerende forskrifter i bilag VII, del C, er opfyldt. DEL C Krav til normer for ydre beskaffenhed af Populus spp. formeret ved stængelstiklinger eller sættestænger 1. Stængelstiklinger a) Stængelstiklinger anses ikke for at være af rimelig gængs kvalitet, hvis de har nogen af følgende fejl: i) hvis deres ved er over to år gammelt ii) hvis de har mindre end to veldannede knopper iii) hvis de har nekroser eller udviser skade forårsaget af skadegørere iv) hvis de viser tegn på udtørring, for høj temperatur, skimmel eller råd. b) Mindstemål for stængelstiklinger: — mindste længde: 20 cm — mindste topdiameter: 2. Sættestænger Klasse EF 1: 8 mm Klasse EF 2: 10 mm. a) Sættestænger anses ikke for at være af rimelig gængs kvalitet, hvis de har nogen af følgende fejl: — hvis deres ved er over tre år gammelt — de har mindre end fem veldannede knopper — hvis de har nekroser eller udviser skade forårsaget af skadegørere — hvis de viser tegn på udtørring, for høj temperatur, skimmel eller råd — hvis de har skader bortset fra snit fra beskæring — hvis de er flerstammede — hvis stammen er stærkt krummet. b) Størrelsesklasser for sættestænger Klasse Mindstediameter (mm) ved midthøjde Mindstehøjde (m) Uden for Middelhavsområdet N1 N2 I Middelhavsområdet S1 S2 6 15 25 30 1,5 3,00 3,00 4,00 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/35 DEL D Krav, som skal opfyldes af plantemateriale, bestemt til udplantning, af arter og kunstige hybrider, der er opført i bilag I Plantematerialet skal være af rimelig gængs kvalitet. Ved afgørelse af, hvad der skal forstås ved »rimelig gængs kvalitet«, tages almindelige egenskaber, sundhed, levedygtighed og fysiologisk kvalitet i betragtning. DEL E Krav, som skal opfyldes af plantemateriale, der skal markedsføres til den endelige bruger i områder med middelhavsklima Plantematerialet må ikke markedsføres, medmindre 95 % af det enkelte parti er af rimelig gængs kvalitet. 1. Plantemateriale anses ikke for at være af rimelig gængs kvalitet, hvis det har nogen af følgende fejl: a) skader bortset fra snit fra beskæringen eller skader som følge af optagning b) mangel på knopper med mulighed for at danne hovedskud c) flerstammethed d) deformeret rodsystem e) tegn på udtørring, for høj temperatur, skimmel, råd eller andre skadegørere f) planterne er ikke i god balance 2. Planternes størrelse Arter Maksimal alder (år) Minimumshøjde (cm) Maksimumshøjde (cm) Rodhals-mindstedia- meter (mm) Pinus halepensis Pinus leucodermis Pinus nigra Pinus pinaster Pinus pinea Quercus ilex Quercus suber 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 2 1 8 12 8 10 8 10 7 15 10 15 8 15 13 25 40 25 35 15 20 30 45 30 40 30 50 60 2 3 2 3 2 3 2 3 3 4 2 3 3 3. Containerens størrelse, når en sådan anvendes Arter Containerens minimumsvolumen (cm3) Pinus pinaster Andre arter 120 200 L 11/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 BILAG VIII DEL A MODEL AF SKABELON TIL IDENTITETSCERTIFIKAT FOR FORMERINGSMATERIALE FRA FRØKILDER OG BEVOKSNINGER (Certifikatet skal indeholde alle de nedenfor angivne oplysninger, og i nøjagtig samme format) UDSTEDT I HENHOLD TIL DIREKTIV 1999/105/EF MEDLEMSSTAT: CERTIFIKAT Nr. EF:/(MEDLEMSSTATENS KODE)/(Nr. ). Det attesteres, at det nedenfor beskrevne forstlige formeringsmateriale er produceret: i overensstemmelse med EF-direktivet formeringsmateriale under overgangsordninger ❒ ❒ 1. Botanisk betegnelse:. 2. Formeringsmaterialets beskaffenhed: Frøenheder Plantedele Plantemateriale bestemt til udplantning 3. Kategori af formeringsmateriale: Lokalitetsbestemt Udvalgt Afprøvet ❒ ❒ ❒ ❒ ❒ ❒ 4. Type af grundmateriale: Frøkilde Bevoksning ❒ ❒ 5. Formål:. 6. Referencenummer i det nationale register eller identitet af grundmateriale i nationalt register:. / Blanding:. 7. Autoktont Hjemmehørende ❒ ❒ Ikke autoktont Ikke hjemmehørende ❒ ❒ Ukendt ❒ 8. Grundmaterialets oprindelse (for ikke autoktont/ikke hjemmehørende materiale, hvis den kendes):. 9. Land og proveniensområde for grundmaterialet:. Herkomst (proveniens) (kortfattet benævnelse, hvis relevant):. 10. Højde over havet eller højdeinterval for grundmaterialets voksested:. 11. Modningsår for frø:. 12. Mængde af formeringsmateriale:. 13. Er det af dette certifikat omfattede materiale fremkommet ved underinddeling af et større parti, som er omfattet af et tidligere EF-certifikat? Ja ❒ Nej ❒ Nummer på tidligere certifikat. Mængde i oprindeligt parti. 14. Tidsrum i planteskole:. 15. Har der efterfølgende været vegetativ formering af materiale fra frø Ja ❒ Nej ❒ Formeringsmetode. Antal formeringscykluser. 16. Andre relevante oplysninger:. 17. Leverandørens navn og adresse Det offentlige organs navn og adresse: Det offentlige organs stempel: Den ansvarlige embedsmands navn: Dato: Underskrift: 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/37 DEL B MODEL AF SKABELON TIL IDENTITETSCERTIFIKAT FOR FORMERINGSMATERIALE FRA FRØPLANTAGER ELLER FORÆLDRE- PLANTER TIL FAMILIER(R) (Certifikatet skal indeholde alle de nedenfor angivne oplysninger, og i nøjagtig samme format) UDSTEDT I HENHOLD TIL DIREKTIV 1999/105/EF MEDLEMSSTAT: CERTIFIKAT Nr. EF/(MEDLEMSSTATENS KODE)/(Nr. ). Det attesteres, at det nedenfor beskrevne forstlige formeringsmateriale er produceret: i overensstemmelse med EF-direktivet i henhold til overgangsordninger ❒ ❒ 1. a) Botanisk betegnelse:. b) Grundmaterialets betegnelse (som nævnt i kataloget): 2. Formeringsmaterialets beskaffenhed: Frøenheder Plantedele Plantemateriale bestemt til udplantning 3. Kategori af formeringsmateriale: Kvalificeret Afprøvet ❒ ❒ ❒ ❒ ❒ 4. Type af grundmateriale: Frøplantage Forældreplanter til familie(r) ❒ ❒ 5. Formål:. 6. Referencenummer i det nationale register eller identitet af grundmateriale i nationalt register:. 7. (Eventuelt) Autoktont Hjemmehørende ❒ ❒ Ikke autoktont Ikke hjemmehørende ❒ ❒ Ukendt ❒ 8. Grundmaterialets oprindelse (for ikke autoktont/ikke hjemmehørende materiale, hvis den kendes):. 9. Land og proveniensområde, eller beliggenhed, for grundmaterialet:. Herkomst (proveniens) (kortfattet benævnelse):. 10. Frø stammer fra: åben bestøvning supplerende bestøvning kontrolleret bestøvning ❒ ❒ ❒ 11. Modningsår for frø:. 12. Mængde af formeringsmateriale:. 13. Er det af dette certifikat omfattede materiale fremkommet ved underinddeling af et større parti, som er omfattet af et tidligere EF-certifikat? Ja ❒ Nej ❒ Nummer på tidligere certifikat. Mængde i oprindeligt parti. 14. Tidsrum i planteskole:. 15. Antal komponenter, som er repræsenteret: Familier. Kloner. 16. Højde over havet eller højdeinterval for grundmaterialets voksested:. 17. Er der anvendt genetisk modifikation til produktion af grundmaterialet? Ja ❒ Nej ❒ 18. For formeringsmateriale fra forældreplanter til familie(r): Krydsningsmønster. Procentuel sammensætning af indgående familier (angivet som interval):. 19. Har der efterfølgende været vegetativ formering af materiale fra frø? Ja ❒ Nej ❒ Formeringsmetode. Antal formeringscykluser. 20. Andre relevante oplysninger:. 21. Leverandørens navn og adresse: Det offentlige organs navn og adresse: Det offentlige organs stempel: Navn på det ansvarlige kontor: Dato: Underskrift: L 11/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 MODEL AF SKABELON TIL IDENTITETSCERTIFIKAT FOR FORMERINGSMATERIALE FRA KLONER OG KLONBLANDINGER DEL C (Certifikatet skal indeholde alle de nedenfor angivne oplysninger, og i nøjagtig samme format) UDSTEDT I HENHOLD TIL DIREKTIV 1999/105/EF MEDLEMSSTAT: CERTIFIKAT Nr. EF:/(MEDLEMSSTATENS KODE)/(Nr. ). Det attesteres, at det nedenfor beskrevne forstlige formeringsmateriale er produceret: i overensstemmelse med EF-direktivet i henhold til overgangsordninger ❒ ❒ 1. a) Botanisk betegnelse:. b) Betegnelse på klon eller klonblanding:. 2. Formeringsmaterialets beskaffenhed Plantedele Plantemateriale bestemt til udplantning 3. Kategori af formeringsmateriale: Kvalificeret Afprøvet ❒ ❒ ❒ ❒ 4. Type grundmateriale: Kloner Klonblanding ❒ ❒ 5. Formål:. 6. Grundmaterialets registernummer eller identitet i det nationale register:. 7. (Eventuelt) Autoktont Hjemmehørende ❒ ❒ Ikke autoktont Ikke hjemmehørende ❒ ❒ Ukendt ❒ 8. Grundmaterialets oprindelse (for ikke autoktont/ikke hjemmehørende materiale, hvis den kendes):. 9. Land og proveniensområde, eller beliggenhed for grundmaterialet:. Herkomst (proveniens) (kortfattet navn):. 10. Er der anvendt genetisk modifikation til produktion af grundmaterialet? Ja ❒ Nej ❒ 11. a) Formeringsmetode:. c) Antal formeringscyklusser:. 12. Mængde af formeringsmateriale:. 13. Er det af dette certifikat omfattede materiale fremkommet ved underinddeling af et større parti, som er omfattet af et tidligere EF-certifikat? Ja ❒ Nej ❒ Nummer på tidligere certifikat. Mængde i oprindeligt parti. 14. Tidsrum i planteskole:. 15. For klonblandinger: Antal kloner i blanding:. Procentuel sammensætning af de indgående kloner (angivet som interval):. 16. Andre relevante oplysninger:. 17. Leverandørens navn og adresse Det offentlige organs navn og adresse: Det offentlige organs stempel: Den ansvarlige embedsmands navn: Dato: Underskrift: 15. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 11/39 BILAG IX SAMMENLIGNINGSTABEL A. Direktiv 66/404/EØF Dette direktiv Direktiv 66/404/EØF Dette direktiv Artikel 1 Artikel 3 Artikels 2, 16 og 16b Artikels 5, 5b og 5d — Artikel 4 — — Artikel 5a Artikel 6 Artikel 13a — Artikel 8 Artikel 9 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 13 Artikel 15 Artikel 14 — Artikel 1 Artikel 2 Artikel 3 Artikel 4 Artikel 5 Artikel 6 Artikel 7 Artikel 8 Artikel 9 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 12 Artikel 13 Artikel 14 Artikel 15 Artikel 16 Artikel 17 Artikel 18 Artikel 19 Artikel 20 — — Artikel 16a — — Artikel 17 Artikel 5e Artikel 18 — — Artikel 19 Artikel 2 — Bilag I — Bilag II — — Bilag III (del) — B. Artikel 21 Artikel 22 Artikel 23 Artikel 24 Artikel 25 Artikel 26 Artikel 27 Artikel 28 Artikel 29 Artikel 30 Artikel 31 Bilag I Bilag II Bilag III Bilag IV Bilag V Bilag VI Bilag VII Bilag VIII Bilag IX Direktiv 71/161/EØF Dette direktiv Direktiv 71/161/EØF Dette direktiv Artikel 1 Artikel 4 Artikel 3, stk. 2 og artikel 16 og 17 — — Artikel 5, artikel 6, stk. 1 og artikel 8 — — — — — — — Artikel 10 og 11 Artikel 1 Artikel 2 Artikel 3 Artikel 4 Artikel 5 Artikel 6 Artikel 7 Artikel 8 Artikel 9 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 12 Artikel 13 Artikel 14 — Artikel 12 Artikel 14 Artikel 15 — — — — Artikel 9 — — Artikel 18 — Artikel 19 — — Artikel 15 Artikel 16 Artikel 17 Artikel 18 Artikel 19 Artikel 20 Artikel 21 Artikel 22 Artikel 23 Artikel 24 Artikel 25 Artikel 26 Artikel 27 Artikel 28 Artikel 29 Artikel 30 L 11/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 1. 2000 Direktiv 71/161/EØF Dette direktiv Direktiv 71/161/EØF Dette direktiv Artikel 20 Artikel 2 — — — Artikel 31 Bilag I Bilag II Bilag III Bilag IV — — Bilag 2 og bilag 3 — — Bilag V Bilag VI Bilag VII Bilag VIII Bilag IX


title: PREGUNTA ESCRITA E-2516/99 de Sergio Berlato (UEN) a la Comisión. Directiva 79/409/CEE relativa a la conservación de las aves silvestres.

eurovoc_concepts:
EC Directive
amendment of a law
protection of animal life

formats: html pdf print

text: C 303 E/72 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 para cacahuetes no transformados se han fijado en 0,015 partes por mill(cid:243)n (ppm) totales y en 0,008 ppm para las aflatoxinas B1, lo que coincide con el l(cid:237)mite aprobado por el Codex Alimentarius (6) y, debido a que hay datos suficientes que demuestran claramente que mediante tØcnicas de selecci(cid:243)n, el contenido de 0,015 ppm en los cacahuetes no transformados puede reducirse a 0,004 ppm en el producto de consumo final. TambiØn se aplicarÆ el l(cid:237)mite de 0,015 ppm a las nueces no transformadas, incluidas las nueces de Brasil y los frutos secos, si antes del 1 de julio de 2001 (7) se facilitan datos que demuestren la eficacia de las tØcnicas de selecci(cid:243)n u otros tratamientos f(cid:237)sicos para reducir el contenido de aflatoxina de 0,015 ppm en las nueces no transformadas y en los frutos secos hasta el l(cid:237)mite mÆximo establecido para los productos destinados al consumo humano directo o como ingrediente alimentario. Estos datos todav(cid:237)a no se han enviado. 3. , 5. y 6. Las medidas provisionales fueron comunicadas a la Organizaci(cid:243)n Mundial del Comercio (OMC) mediante notificaci(cid:243)n G/SPS/N/EEC/51, de fecha 8 de enero de 1998 con un plazo para comentarios hasta el 20 de marzo de 1998. Por consiguiente, las autoridades competentes de los pa(cid:237)ses miembros de la OMC fueron informadas oficialmente de las medidas provisionales en enero de 1998. Las medidas adoptadas se publicaron en el Diario Oficial (8) y una respuesta a los comentarios realizados durante la consulta fue enviada a la OMC para su distribuci(cid:243)n, el 14 de octubre de 1998. Las medidas entraron en vigor el 1 de enero de 1999. La Comisi(cid:243)n opina que las autoridades nacionales tienen que asegurarse de que los productores nacionales de nueces de Brasil conocen la normativa vigente en los pa(cid:237)ses a los que exportan sus productos. Los l(cid:237)mites mÆximos establecidos a nivel comunitario por el Reglamento (CE) no 1525/98 de la Comisi(cid:243)n sustituyeron y armonizaron los l(cid:237)mites mÆximos de aflatoxinas existentes en los Estados miembros. Para las nueces de Brasil los l(cid:237)mites mÆximos similares a los establecidos a nivel comunitario fueron ya fijados a nivel nacional desde principios de los aæos 90 por los principales pa(cid:237)ses importadores de nueces de Brasil. Por tanto, es l(cid:243)gico suponer que la entrada en vigor el 1 de enero de 1999, de los l(cid:237)mites mÆximos comunitarios, en sustituci(cid:243)n de los l(cid:237)mites mÆximos nacionales de aflatoxinas, no afectar(cid:237)a de forma apreciable a la importaci(cid:243)n de nueces de Brasil a la Comunidad con respecto a aæos anteriores. Por lo tanto, la Comisi(cid:243)n opina que, de acuerdo con la informaci(cid:243)n disponible, no hay ninguna raz(cid:243)n que justifique la retirada del Reglamento (CE) no 1525/98. 4. y 7. La Comisi(cid:243)n es completamente consciente de la importancia de la producci(cid:243)n de nuez de Brasil para las condiciones sociales de los productores locales y para la conservaci(cid:243)n de la selva del Amazonas. Por ello, la Comisi(cid:243)n estÆ estudiando actualmente, de acuerdo con los programas de cooperaci(cid:243)n tØcnicos con los pa(cid:237)ses implicados, incluido Brasil, quØ ayuda tØcnica y financiera puede proporcionarse para mantener la producci(cid:243)n de nuez de Brasil como mØtodo de conservaci(cid:243)n de la biodiversidad de la selva tropical del Amazonas, mejorar la calidad de la nuez de Brasil en lo que respecta a su contenido de aflatoxina y mejorar las condiciones sociales de los pequeæos cultivadores locales. Sin embargo, estos objetivos son secundarios con respecto a la protecci(cid:243)n de los consumidores europeos de los peligros para la salud pœblica como consecuencia de contaminaci(cid:243)n por aflatoxina. Informes del ComitØ Cient(cid:237)fico de la Alimentaci(cid:243)n Humana, 35a serie. (1) DO L 201 de 17. 7. 1998. (2) (3) Centro Internacional de Investigaciones sobre el CÆncer. (4) Acta de la 108a reuni(cid:243)n del ComitØ Cient(cid:237)fico de la Alimentaci(cid:243)n Humana, celebrada los d(cid:237)as 18 y 19 de septiembre de 1997 en Bruselas. (5) ComitØ Mixto FAO-OMS de Expertos en Aditivos Alimentarios (JECFA), 49a reuni(cid:243)n, Roma, 17-26 de junio de 1997, resumen y conclusiones en anexo. (6) ALINORM 99/12, informe de la 30a sesi(cid:243)n del ComitØ del Codex sobre Aditivos Alimentarios y Contaminantes, La Haya, Pa(cid:237)ses Bajos, 9-13 de marzo de 1998, pÆrrafo 64-72 y apØndice X. (7) Reglamento (CE) no 1566/1999 de la Comisi(cid:243)n de 16 de julio de 1999 que modifica el Reglamento (CE) no 194/97 por el que se fija el contenido mÆximo de determinados contaminantes en productos alimenticios (DO L 184 de 17. 7. 1999, p. 17). (8) DO L 201 de 17. 7. 1998. (2000/C 303 E/063) PREGUNTA ESCRITA E-2516/99 de Sergio Berlato (UEN) a la Comisi(cid:243)n (22 de diciembre de 1999) Asunto: Directiva 79/409/CEE relativa a la conservaci(cid:243)n de las aves silvestres La Directiva europea relativa a la conservaci(cid:243)n de las aves silvestres 79/409/CEE (1) tiene mÆs de veinte aæos y al no haber sido objeto de debates o de enmiendas, necesita hoy profunda revisi(cid:243)n. 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/73 Con el paso de los aæos, de una Directiva que en su art(cid:237)culo 9 contemplaba la posibilidad de introducir excepciones por per(cid:237)odos selectivos limitados a pequeæas cantidades y dejaba a cada Estado miembro la responsabilidad de adoptar las medidas necesarias para realizar los objetivos establecidos en la misma, se ha pasado a una normativa que prevØ œnicamente obligaciones absolutas. Teniendo presente, ademÆs, que el Anexo II de la misma Directiva contiene una lista de especies acogidas a la conservaci(cid:243)n y que todas las demÆs, no incluidas en la lista, han quedado automÆticamente excluidas de su Æmbito, ¿puede la Comisi(cid:243)n proceder a la revisi(cid:243)n de la Directiva 79/409/CEE para garantizar la conservaci(cid:243)n efectiva de las aves silvestres y de su hÆbitat, vistos los cambios biol(cid:243)gicos y geogrÆficos que se han producido en Europa? (1) DO L 103 de 25. 4. 1979, p. 1. Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (19 de enero de 2000) La Directiva 79/409/CEE, de 2 de abril de 1979, relativa a la conservaci(cid:243)n de las aves silvestres se ha modificado en varias ocasiones, por ejemplo mediante la Directiva 85/411/CEE de 25 de julio de 1985 (1), la Directiva 91/244/CEE de 6 de marzo de 1991 (2), la Directiva 94/24/CE de 8 de junio de 1994 (3) o la Directiva 97/49/CE de 29 de julio de 1997 (4) (por no mencionar las modificaciones introducidas como consecuencia de las adhesiones de Grecia, Espaæa y Portugal). La Directiva 79/409/CEE se aplica a todas las especies de aves silvestres en el territorio europeo de los Estados miembros en los que es aplicable el Tratado. En el art(cid:237)culo 1 se afirma que la directiva se refiere a todas las especies de aves que viven normalmente en estado silvestre. Regula la protecci(cid:243)n, gesti(cid:243)n y control de esas especies y fija normas para su explotaci(cid:243)n. En virtud del art(cid:237)culo 5, los Estados miembros tienen la obligaci(cid:243)n de tomar las medidas necesarias para establecer un rØgimen general de protecci(cid:243)n de todas las especies de aves contempladas en el art(cid:237)culo 1, que debe incluir, en particular, la prohibici(cid:243)n de: a) matarlas o capturarlas de forma intencionada, sea cual fuera el mØtodo empleado; b) destruir o daæar de forma intencionada sus nidos y sus huevos y quitar sus nidos; c) recoger sus huevos en la naturaleza y retenerlos, aun estando vac(cid:237)os; d) perturbarlos de forma intencionada, en particular durante el per(cid:237)odo de reproducci(cid:243)n y de crianza, si la perturbaci(cid:243)n tiene un efecto significativo en cuanto a los objetivos de la directiva; e) retener las aves de especies cuya caza y captura no estÆn permitidas. A partir de este sistema general de protecci(cid:243)n de todas las especies de aves silvestres, el art(cid:237)culo 4 establece que las especies mencionadas en el Anexo I deben ser objeto de medidas de conservaci(cid:243)n especiales en cuanto a su hÆbitat, con el fin de asegurar su supervivencia y su reproducci(cid:243)n en su Ærea de distribuci(cid:243)n. En el art(cid:237)culo 7 se dice que, debido a su nivel de poblaci(cid:243)n, a su distribuci(cid:243)n geogrÆfica y a su (cid:237)ndice de reproductividad en el conjunto de la Comunidad, las especies enumeradas en el Anexo II pueden ser objeto de caza en el marco de la legislaci(cid:243)n nacional si ello no compromete los esfuerzos de conservaci(cid:243)n realizados en su Ærea de distribuci(cid:243)n (las especies enumeradas en la parte 1 del Anexo II pueden cazarse dentro de la zona geogrÆfica mar(cid:237)tima y terrestre de aplicaci(cid:243)n de la directiva; las especies enumeradas en la parte 2 del Anexo II pueden cazarse solamente en los Estados miembros respecto a los que se las menciona). En el art(cid:237)culo 9, al que se refiere Su Seæor(cid:237)a, se enumeran los requisitos y condiciones para autorizar excepciones a la directiva. Por consiguiente, el rØgimen general de conservaci(cid:243)n de la Directiva 79/409/CEE garantiza la protecci(cid:243)n de todas las especies de aves silvestres. En particular, las especies que figuran en el Anexo I disfrutan de un rØgimen de protecci(cid:243)n mÆs estricto, mientras que el aplicable a las incluidas en el Anexo II es menos riguroso. Es posible autorizar excepciones a la directiva, pero bajo condiciones estrictas. La aplicaci(cid:243)n correcta de la directiva en los Estados miembros garantiza la conservaci(cid:243)n de todas las especies de aves silvestres europeas al tiempo que permite su explotaci(cid:243)n prudente y un control equilibrado desde el punto de vista ecol(cid:243)gico. La Comisi(cid:243)n considera, pues, que por el momento no se justifica una modificaci(cid:243)n fundamental de la Directiva 79/409/CEE. (1) DO L 233 de 30. 8. 1985. (2) DO L 115 de 8. 5. 1991. (3) DO L 164 de 30. 6. 1994. (4) DO L 223 de 13. 8. 1997


title: PERGUNTA ESCRITA P-2607/99 apresentada por Carlo Fatuzzo (PPE-DE) à Comissão. Serviços Audiotel da Telecom Italia S.p.A..

eurovoc_concepts:
Italy
competition law
dominant position
monopoly
provision of services
services company
telecommunications industry
telephone

text: C 225 E/184 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 exclu(cid:237)do que os montantes da ajuda para os actuais beneficiÆrios sejam aumentados e alinhados pelos montantes mais elevados fixados para novos beneficiÆrios. Contudo, tal aumento deve ser devidamente justificado pelas circunst(cid:226)ncias do Estado-membro interessado. O aumento dos montantes mÆximos eleg(cid:237)veis para o apoio comunitÆrio previsto no novo regulamento do Conselho nªo justifica, por si s(cid:243), o aumento dos pagamentos efectuados ao abrigo dos compromissos actuais. (1) (2) JO L 160 de 26. 6. 1999. JO L 215 de 30. 7. 1992. (2000/C 225 E/204) PERGUNTA ESCRITA P-2607/99 apresentada por Carlo Fatuzzo (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (22 de Dezembro de 1999) Objecto: Servi(cid:231)os Audiotel da Telecom Italia S. p. A. A Telecom S. p. A. detØm, em ItÆlia, o monop(cid:243)lio dos servi(cid:231)os Audiotel que revestem a forma de consulta telef(cid:243)nica, informa(cid:231)ıes sobre assuntos diversos, assistŒncia psicol(cid:243)gica, etc. Tenciona a Comissªo permitir que a empresa Telecom abuse do seu monop(cid:243)lio, nªo pagando ou pagando quando lhe apetece as facturas das empresas que fornecem estes servi(cid:231)os, inclusivamente bloqueando sine die o pagamento de enormes somas, alegando a existŒncia de irregularidades de ordem geral? Quem beneficia em casos como este, em que as empresas prejudicadas nªo tŒm sequer a possibilidade de se justificar e se arriscam a entrar em falŒncia com a consequente perda de empregos? Tenciona a Comissªo investigar o facto de que, por carta de 21 de Outubro de 1999 (ref. 0028084-01), a Telecom Italia S. p. A. , sita na Via Dalmazzo 15, em Turim, interrompeu o pagamento (cid:224) empresa Publiline S. r. l. , sita na Via Antiche Fornaci 66, em Cremona, ItÆlia, da d(cid:237)vida acumulada desde 1 de Agosto de 1999? Resposta de Mario Monti em nome da Comissªo (20 de Janeiro de 2000) foi (audiotex) liberalizado em ItÆlia pelo Decreto Geral no 420/95 relativo (cid:224)s O servi(cid:231)o audiotel autoriza(cid:231)ıes. Sªo, todavia, necessÆrias disposi(cid:231)ıes espec(cid:237)ficas para a oferta de servi(cid:231)os de acesso reservado. A Comissªo interveio vÆrias vezes junto das autoridades italianas para que estas publiquem rapidamente essas disposi(cid:231)ıes, a fim de permitir (cid:224)s empresas de servi(cid:231)os audiotel oferecer os seus servi(cid:231)os. A Comissªo continua a acompanhar esta questªo. Actualmente, um certo nœmero de empresas estÆ oferecer servi(cid:231)os audiotel atravØs da rede da Telecom Italia (nœmeros de telefone com os prefixos 166 e 144). A Telecom Italia cobra o servi(cid:231)o ao cliente e retrocede parte do montante facturado ao prestador de servi(cid:231)o. A Publiline Ø um desses prestadores de servi(cid:231)os. De acordo com as informa(cid:231)ıes de que dispıe a Comissªo, a Telecom Italia terÆ, com efeito, suspendido a retrocessªo (cid:224) Publiline de montantes cobrados aos seus assinantes em conformidade com uma das condi(cid:231)ıes do contrato entre as duas empresas. A empresa de telecomunica(cid:231)ıes terÆ, simultaneamente, recorrido aos tribunais italianos para dirimir o lit(cid:237)gio. Por princ(cid:237)pio, a Comissªo nªo intervØm nos processos pendentes nos (cid:243)rgªos jurisdicionais nacionais. O juiz nacional pode, todavia, relativamente aos casos submetidos (cid:224) sua aprecia(cid:231)ªo, consultar a Comissªo sobre as questıes de direito relativas (cid:224) aplica(cid:231)ªo das regras de concorrŒncia, em conformidade com o ponto 38 da Comunica(cid:231)ªo da Comissªo, de 13 de Fevereiro de 1993 (1), sobre a coopera(cid:231)ªo entre a Comissªo e os tribunais nacionais no que diz respeito (cid:224) aplica(cid:231)ªo das regras da concorrŒncia. -(1) JO C 39 de 13. 2. 1993


title: PERGUNTA ESCRITA E-2511/99 apresentada por María Sornosa Martínez (PSE) e María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) à Comissão. Transgressão do princípio de igualdade de sexos nas competições de xadrez na União Europeia.

eurovoc_concepts:
Treaty of Amsterdam
equal treatment
gender equality
position of women
sexual discrimination
sporting event

text: C 225 E/154 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/168) PERGUNTA ESCRITA E-2508/99 apresentada por Jaime Valdivielso de CuØ (PPE-DE) ao Conselho (22 de Dezembro de 1999) Objecto: ComØrcio No passado dia 9 de Novembro, na sequŒncia do Conselho de Ministros da Indœstria dos 15, ficou claro que a mÆ situa(cid:231)ªo que estªo a atravessar os estaleiros europeus em geral e os espanh(cid:243)is em particular se fica a dever, em grande parte, ao dumping praticado pela Coreia. Por que razªo nªo foram tomadas medidas contra este pa(cid:237)s, que tem vindo a realizar este tipo de dumping em parte financiado por fundos internacionais? Resposta (28 de Fevereiro de 2000) Nas suas conclusıes de 9 de Novembro 1999 sobre a situa(cid:231)ªo mundial em matØria de constru(cid:231)ªo naval, o Conselho «Indœstria» concordou com o parecer da Comissªo de que o sector naval estÆ a atravessar uma fase cr(cid:237)tica (cid:224) escala mundial, caracterizada por pre(cid:231)os muito baixos e uma importante sobre capacidade provocados pela Repœblica da Coreia, com efeitos muito graves para a indœstria da constru(cid:231)ªo naval europeia. O Conselho manifestou igualmente a sua grande preocupa(cid:231)ªo quanto aos resultados das investiga(cid:231)ıes da Comissªo que indicam que, na Repœblica da Coreia, foram celebrados contratos a pre(cid:231)os inferiores aos custos, o que prejudica grandemente os interesses dos estaleiros navais da UE. Por consequŒncia, o Conselho instou a Comissªo a prosseguir os seus esfor(cid:231)os para estabelecer condi(cid:231)ıes de concorrŒncia equilibradas neste sector, entabulando imediatamente consultas construtivas com a Repœblica da Coreia, para eliminar a concorrŒncia desleal. Com base nestas conclusıes, realizou-se em Paris, em 14 de Dezembro de 1999 e no (cid:226)mbito da OCDE, uma reuniªo conjunta entre os representantes da Comissªo da CE e da indœstria europeia, por um lado, e os representantes do Governo da Coreia e da indœstria coreana, por outro. As duas partes entabularam um diÆlogo construtivo sobre as preocupa(cid:231)ıes da UE relativamente (cid:224) situa(cid:231)ªo do mercado mundial da constru(cid:231)ªo naval, que abrangeu a oferta e a procura, o aumento da capacidade mundial e os baixos pre(cid:231)os, bem como a questªo do financiamento dos estaleiros coreanos em dificuldades, nomeadamente, Halla e Daewoo. (2000/C 225 E/169) PERGUNTA ESCRITA E-2511/99 apresentada por Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) e Mar(cid:237)a Valenciano Mart(cid:237)nez-Orozco (PSE) (cid:224) Comissªo (22 de Dezembro de 1999) Objecto: Transgressªo do princ(cid:237)pio de igualdade de sexos nas competi(cid:231)ıes de xadrez na Uniªo Europeia A legisla(cid:231)ªo em vigor em todos os Estados-membros da Uniªo Europeia prevŒ expressamente a proibi(cid:231)ªo de que, no desporto do xadrez, se realizem competi(cid:231)ıes mistas entre jogadores de ambos os sexos. Ora, para a prÆtica deste desporto (de carÆcter intelectual) nªo Ø necessÆria qualquer capacidade muscular ou f(cid:237)sica especial, pass(cid:237)vel de justificar a sua prÆtica por separa(cid:231)ªo de sexos. No ano passado, a Comissªo Europeia, em resposta (cid:224) peti(cid:231)ªo apresentada pelo cidadªo espanhol JosØ Eduardo Da Riva Alonso (253/98), considerou que «tal discrimina(cid:231)ªo nªo tem qualquer justifica(cid:231)ªo. Se Ø certo que em certos desportos os homens e as mulheres concorrem em categorias distintas, no caso do xadrez nªo Ø exigida qualquer prepara(cid:231)ªo ou aptidªo f(cid:237)sica particular que nªo esteja ao alcance das mulheres». Tendo em conta o Tratado de Amesterdªo, especialmente o disposto nos seguintes artigos: (cid:129) artigo 2o: «A Comunidade tem como missªo, atravØs da ((cid:133)) aplica(cid:231)ªo das pol(cid:237)ticas ou ac(cid:231)ıes comuns, ((cid:133)) promover ((cid:133)) a igualdade entre homens e mulheres», 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/155 (cid:129) artigo 3o: «((cid:133)) a ac(cid:231)ªo da Comunidade implica ((cid:133)) uma contribui(cid:231)ªo para um ensino e uma forma(cid:231)ªo de qualidade ((cid:133)); a Comunidade terÆ por objectivo eliminar as desigualdades e promover a igualdade entre homens e mulheres», (cid:129) artigo 13o: «O Conselho ((cid:133)), sob proposta da Comissªo e ap(cid:243)s consulta ao Parlamento Europeu, pode tomar as medidas necessÆrias para combater a discrimina(cid:231)ªo em razªo do sexo ((cid:133))», Considerando que o caso de discrimina(cid:231)ªo no desporto de xadrez e no seu ensino nªo Ø abrangido pela Directiva 76/207/CEE (1) (discrimina(cid:231)ªo no que se refere ao acesso ao emprego), jÆ que os jogadores de xadrez nªo podem ser considerados assalariados. Nªo considera a Comissªo que, com base nos artigos supramencionados, deveriam ser lan(cid:231)adas iniciativas legislativas para garantir a nªo discrimina(cid:231)ªo de um dos sexos na prÆtica do desporto em geral e no do xadrez em particular? Considera a Comissªo que tomou as medidas necessÆrias e ao seu alcance para apresentar ao Conselho propostas para combater a discrimina(cid:231)ªo em razªo do sexo, objectivo considerado prioritÆrio no Tratado CE? (1) JO L 39 de 14. 2. 1976, p. 40. Resposta dada por Viviane Reding em nome da Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) Em primeiro lugar, a Comissªo deseja sublinhar que, tal como a Senhora Deputada, estÆ muito atenta ao assunto da nªo discrimina(cid:231)ªo entre mulheres e homens. Como bem faz referŒncia a Senhora Deputada, a prÆtica desportiva Ø um dom(cid:237)nio em que a igualdade de oportunidades reveste um carÆcter especial. De facto, em alguns desportos, os homens e as mulheres competem em categorias distintas para garantir as oportunidades das mulheres, podendo dizer-se, assim, que existe uma discrimina(cid:231)ªo positiva. Com o objectivo de dispor de todos os elementos que permitam avaliar se este princ(cid:237)pio deve aplicar-se no caso do xadrez, a Comissªo entrarÆ em contacto com os organismos internacionais competentes na matØria. A comissªo aproveita tambØm a pergunta da Senhora Deputada para reafirmar que partilha a opiniªo de que o caso exposto deve ser contemplado no contexto geral da igualdade de oportunidades. Criou-se um grupo permanente de comissÆrios, cuja presidŒncia Ø assegurada pelo Presidente da Comissªo e a vice- -presidŒncia, pela ComissÆria responsÆvel pelo emprego e assuntos sociais. O mandato do grupo consiste nomeadamente em garantir que se tenha em conta a dimensªo do gØnero em todas as pol(cid:237)ticas e ac(cid:231)ıes comunitÆrias pertinentes, em conformidade com o nœmero 2 do artigo 3o do Tratado (1). AlØm disso, a Comissªo apresentou, em 26 de Novembro de 1999, ao Conselho e, para consulta, ao Parlamento, uma proposta de Decisªo do Conselho que estabelece um programa de ac(cid:231)ªo comunitÆrio de combate (cid:224) discrimina(cid:231)ªo (2), assim como as propostas de directiva: a primeira, que estabelece um quadro geral de igualdade de tratamento no emprego e na actividade profissional (3) e, a segunda, que aplica o princ(cid:237)pio da igualdade de tratamento entre as pessoas sem distin(cid:231)ªo de ra(cid:231)a ou origem Øtnica (4). SEC(1999) 1483 COM(1999) 567 final. (1) Comunica(cid:231)ªo do Sr. Presidente «Grupos de Membros da Comissªo». (2) (3) COM(1999) 565 final. (4) COM(1999) 566 final. (2000/C 225 E/170) PERGUNTA ESCRITA E-2514/99 apresentada por Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (22 de Dezembro de 1999) Objecto: Instala(cid:231)ªo em AbarÆn (Mœrcia, Espanha) de uma esta(cid:231)ªo de tratamento de Æguas residuais financiada pelos programas financiada com fundos europeus, numa zona de turismo rural LEADER II da UE e FUTURE da Administra(cid:231)ªo do Estado espanhol A Comissªo aprovou e financiou, desde 18 de Junho de 1999, atravØs do Programa LEADER II, um projecto de Casa Rural na zona de Caæada Hidalgo (expediente: B. B3. 080, em nome de Trinidad GonzÆlez Maquil(cid:243)n, por um montante total de 1. 370. 096 pesetas), na localidade de AbarÆn (Mœrcia)


title: Commission Regulation (EC) No 2764/1999 of 22 December 1999 altering the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: 23. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 331/65 COMMISSION REGULATION (EC) No 2764/1999 of 22 December 1999 altering the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), and in particular the fourth subparagraph of Article 13 (2) thereof, (1) Whereas the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal were fixed by Commission Regulation (EC) No 2665/1999 (3); (2) Whereas it follows from applying the detailed rules contained in Regulation (EC) No 2665/1999 to the information known to the Commission that the export refunds at present in force should be altered to the amounts set out in the Annex hereto, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The export refunds on the products listed in Article 1 (a), (b) and (c) of Regulation (EEC) No 1766/92, exported in the natural state, as fixed in the Annex to Regulation (EC) No 2665/1999 are hereby altered as shown in the Annex to this Regulation in respect of the products set out therein. This Regulation shall enter into force on 23 December 1999. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 22 December 1999. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 325, 17. 12. 1999, p. 44. L 331/66 EN Official Journal of the European Communities 23. 12. 1999 ANNEX to the Commission Regulation of 22 December 1999 fixing the export refunds on cereals and on wheat or rye flour, groats and meal Product code Destination (1) Amount of refund Product code Destination (1) Amount of refund (EUR/t) (EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 — 01 — 03 02 03 02 — 03 02 — — — 03 02 — — — 0 — 30,00 0 57,00 0 — 20,00 0 — — — 35,00 0 — — 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 53,75 50,25 46,25 42,75 40,25 — — 87,00 68,50 — 15,00 (2) 13,40 (2) — 15,00 (2) — (1) The destinations are identified as follows: 01 all third countries, 02 other third countries, 03 Switzerland, Liechtenstein. (2) No refund is granted when this product contains compressed meal. NB: The zones are those defined in amended Commission Regulation (EEC) No 2145/92 (OJ L 214, 30. 7. 1992, p. 20)