title: Direktiva 1999/92/ES evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 1999 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in varstva zdravja delavcev, ki so lahko ogroženi zaradi eksplozivnega ozračja (petnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS)

eurovoc_concepts:
environmental risk prevention
explosive
mining extraction
occupational health
safety standard

text: 414 SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 31999L0092 28. 1. 2000 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI L 23/57 DIREKTIVA 1999/92/ES EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA z dne 16. decembra 1999 o minimalnih zahtevah za izboljšanje varnosti in varstva zdravja delavcev, ki so lahko ogroženi zaradi eksplozivnega ozračja (petnajsta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA (5) ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti in zlasti člena 137 Pogodbe, ob upoštevanju predloga Komisije (1), predloženega po posveto- vanju z Svetovalnim odborom za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu ter Komisijo za varnost in zdravje v rudarstvu in drugih ekstraktivnih dejavnostih, ta direktiva je posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direk- tive Sveta 89/391/EGS z dne 12. junija 1989 o uvedbi ukrepov za spodbujanje izboljšav za varnost in zdravje delavcev pri delu (4); torej se tudi določbe navedene direk- tive, zlasti glede obveščanja delavcev, posvetovanja in sodelovanja delavcev ter njihovega usposabljanja, v celoti uporabljajo v primerih, ko so delavci lahko ogroženi zaradi eksplozivnega ozračja, brez poseganja v strožje ali posebne določbe te direktive; ob upoštevanju mnenja Ekonomsko-socialnega odbora (2), (6) ta direktiva je praktičen prispevek k doseganju socialne razsežnosti notranjega trga. po posvetovanju z Odborom regij, v skladu s postopkom iz člena 251 Pogodbe, na podlagi skupnega besedila, ki ga je odobril Spravni odbor dne 21. oktobra 1999 (3), ob upoštevanju naslednjega: (1) (2) (3) (4) člen 137 Pogodbe določa, da Svet v obliki direktiv sprejme minimalne zahteve za spodbujanje izboljšav, zlasti v delov- nem okolju, da bi zagotovil višjo raven varovanja zdravja in varnosti delavcev; skladno s pogoji zgoraj navedenega člena take direktive ne smejo uvajati upravnih, finančnih in pravnih omejitev, ki bi lahko ovirale ustanavljanje in razvoj malih in srednjih podjetij; izboljšanje varnosti, higiene in zdravja pri delu je cilj, ki ga ni mogoče obravnavati zgolj z ekonomskega vidika; skladnost z minimalnimi zahtevami za izboljšanje varno- sti in varovanja zdravja delavcev, ki so lahko ogroženi zaradi eksplozivnega ozračja, je bistvena pri zagotavljanju varnosti in varovanju zdravja delavcev; (1) UL C 332, 9. 12. 1995, str. 10 in UL C 184, 17. 6. 1997, str. 1. (2) UL C 153, 28. 5. 1996, str. 35. (3) Mnenje Evropskega parlamenta z dne 20. junija 1996 (UL C 198, 8. 7. 1996, str. 160), potrjeno 4. maja 1999 (UL C 279, 1. 10. 1999, str. 55), Skupno stališče Sveta z dne 22. decembra 1998 (UL C 55, 25. 2. 1999, str. 45), Sklep Evropskega parlamenta z dne 6. maja 1999 (UL C 279, 1. 10. 1999, str. 386). Sklep Evropskega parlamenta z dne 2. decembra 1999 in Sklep Sveta z dne 6. decembra 1999. (7) (8) (9) V Direktivi 94/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. marca 1994 o približevanju zakonodaj držav članic v zvezi z opremo in varnostnimi sistemi, ki se uporabljajo v potencialno eksplozivnem ozračju (5), je določeno, da je predvidena priprava dodatne direktive na podlagi člena 137 Pogodbe, ki bo zajemala zlasti nevarnosti eks- plozij zaradi uporabe in/ali tipov in postopkov vgrajeva- nja opreme; zaščita pred eksplozijo je bistvenega pomena za varnost; ker eksplozije ogrožajo življenje in zdravje delavcev zaradi nenadzorovanih učinkov ognja in pritiska, prisotnosti zdravju škodljivih produktov reakcij in porabe kisika v zraku, ki ga delavci potrebujejo za dihanje; za oblikovanje celovite strategije preprečevanja eksplozij morajo organizacijski ukrepi dopolnjevati tehnične ukrepe na delovnem mestu; Direktiva 89/391/EGS zahteva, da ima delodajalec oceno tveganja za zdravje in varnost delavcev pri delu; to zahtevo je treba šteti kot zahtevo, opredeljeno v tej direktivi, saj določa, da mora delodajalec pripraviti dokument ali vrsto dokumentov protieksplozijske zaščite, ki izpolnjujejo minimalne zahteve iz te direktive in jih redno ažurirati; dokument protieksplozijske zaščite vklju- čuje opredelitev nevarnosti, oceno tveganja in določitev posebnih ukrepov, ki jih je treba sprejeti za varovanje zdravja in varnosti delavcev, ogroženih zaradi eksploziv- nega ozračja v skladu s členom 9 Direktive 89/391/EGS; dokument protieksplozijske zaščite je lahko del ocene tve- ganja za zdravje in varnost pri delu po členu 9 Direktive 98/391/EGS; (4) UL L 183, 29. 6. 1989, str. 1. (5) UL L 100, 19. 4. 1994, str. 1. 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 415 (10) ocena tveganja eksplozij se lahko zahteva na podlagi drugih predpisov Skupnosti; ker je treba delodajalcu, da se prepreči nepotrebno podvajanje dela, v skladu z nacio- nalno prakso dovoliti združevanje dokumentov, delov dokumentov ali drugih enakovrednih poročil, izdanih na podlagi drugih predpisov Skupnosti, v enotno „varnostno poročilo“; (11) preprečevanje nastajanja eksplozivnega ozračja vključuje tudi uporabo načela substitucije; (12) kadar so na istem delovnem mestu prisotni delavci iz raz- ličnih podjetij, je potrebno usklajevanje; (13) preventivne ukrepe je treba po potrebi dopolniti z dodat- nimi ukrepi, ki začnejo veljati ob vžigu; največja možna varnost se lahko doseže z združevanjem preventivnih in drugih dodatnih ukrepov, ki omejijo škodljive učinke eks- plozij na delavce; (14) Direktiva Sveta 92/58/EGS z dne 24. tjunija 1992 o mini- malnih zahtevah za zagotavljanje varnostnih in/ali zdrav- stvenih znakov pri delu (deveta posebna direktiva v smislu člena 16(1) Direktive 89/391/EGS) (1) se v celoti uporablja, zlasti za prostore, ki so neposredno ob nevarnih območ- jih, kjer kajenje, spajkanje, varjenje in druge aktivnosti, ki povzročajo plamen ali lahko pridejo v stik z iskrenje, nevarnimi območji; (15) Direktiva 94/9/ES deli opremo in varnostne sisteme iz te direktive v skupine in kategorije opreme; ta direktiva omo- goča, da delodajalec razvrsti prostore, v katerih lahko nastane eksplozivno ozračje, na cone in določi, katere sku- pine in kategorije opreme in varnostnih sistemov je treba uporabiti v posamezni coni, SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO: ODDELEK I SPLOŠNE DOLOČBE Člen 1 (b) uporabo naprav na plinasto gorivo v skladu z Direktivo 90/396/EGS (2); (c) proizvodnjo, uporabo, shranjevanje in prevoz eksplozivov ali kemično nestabilnih snovi in ravnanje z njimi; (d) dejavnosti pridobivanja rudnin iz Direktive 92/91/EGS (3) ali Direktive 92/104/EGS (4); (e) uporabo prevoznih sredstev po kopnem, vodi in zraku, za katera se uporabljajo ustrezne določbe mednarodnih spora- zumov (npr. ADNR — sistem prijavljanja živalskih bolezni, ADR — Evropski sporazum o mednarodnem transportu nevarnih snovi po cesti, ICAO — Mednarodna organizacija civilnega letalstva, IMO — Mednarodna pomorska organiza- cija, RID — predpisi, ki urejajo mednarodni prevoz nevarnega blaga po železnici) in direktiv Skupnosti, ki uveljavljajo te sporazume. Prevozna sredstva, namenjena uporabi v poten- cialno eksplozivnem ozračju, niso izključena. 3. Določbe Direktive 89/391/EGS in ustreznih posebnih direktiv se v celoti uporabljajo za področje iz odstavka 1, ne da bi to vpli- valo na strožje in/ali posebne določbe iz te direktive. Člen 2 Opredelitve pojmov V tej direktivi „eksplozivno ozračje“ pomeni zmes snovi v obliki plinov, hlapov, megle ali prahu z zrakom pri atmosferskih pogojih, v katerih se po vžigu plamen razširi na celotno nezgorelo zmes. ODDELEK II OBVEZNOSTI DELODAJALCA Člen 3 Preprečevanje eksplozij in varovanje pred njimi Za preprečevanje v smislu člena 6(2) Direktive 89/391/EGS in zagotavljanje varovanja pred eksplozijami sprejme delodajalec tehnične in/ali organizacijske ukrepe, ki so primerni za vrsto pro- cesa, po prednostnem vrstnem redu in v skladu z naslednjimi temeljnimi načeli: — preprečevanje nastajanja eksplozivnega ozračja ali kadar vrsta dejavnosti tega ne dovoljuje, Predmet in področje uporabe — preprečevanje vžiga eksplozivnega ozračja in je petnajsta posebna direktiva v smislu 1. Ta direktiva, ki člena 16(1) Direktive 89/391/EGS, določa minimalne zahteve za varnost in varovanje zdravja delavcev, ki so lahko ogroženi zaradi eksplozivnega ozračja, opredeljenega v členu 2. 2. Ta direktiva se ne uporablja za: (a) območja, ki se uporabljajo neposredno za zdravljenje bolni- kov in med njim; (1) UL L 245, 26. 8. 1992, str. 23. — ublažitev škodljivih posledic eksplozije, da se zagotovita zdravje in varnost delavcev. Ti ukrepi se po potrebi združijo in/ali dopolnijo z ukrepi proti širjenju eksplozij ter se redno preverjajo, vsekakor pa ob bistve- nih spremembah. (2) UL L 196, 26. 7. 1990, str. 15. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 93/68/EGS (UL L 220, 30. 8. 1993, str. 1). (3) UL L 348, 28. 11. 1992, str. 9. (4) UL L 404, 31. 12. 1992, str. 10. 416 SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 Člen 4 Člen 7 Ocenitev tveganj eksplozije Prostori, v katerih lahko nastane eksplozivno ozračje 1. Pri izpolnjevanju obveznosti iz členov 6(3) in 9(1) Direktive 89/391/EGS delodajalec oceni posebna tveganja, ki izhajajo iz eksplozivnega ozračja, pri čemer upošteva vsaj: — verjetnost nastanka eksplozivnega ozračja in njegovega traja- nja, — verjetnost, da bodo viri vžiga, tudi elektrostatična razelektri- tev, prisotni, aktivni in učinkoviti, — naprave, uporabljene snovi, postopke in njihove morebitne medsebojne vplive, — obseg predvidenih učinkov. Izvede se celovita ocena tveganja eksplozij. 2. Pri ocenitvi tveganja eksplozij se upoštevajo tudi prostori, ki so ali lahko postanejo z odprtinami povezani s prostori, v katerih lahko nastane eksplozivno ozračje. Člen 5 Splošne obveznosti 1. Delodajalec razvrsti prostore, v katerih lahko nastane eksplo- zivno ozračje, na cone v skladu s Prilogo I. 2. Delodajalec zagotovi, da se v prostorih iz odstavka 1 izpolnju- jejo minimalne zahteve iz Priloge II. 3. Kadar je potrebno, se prostori, v katerih lahko nastane eksplo- zivno ozračje v taki količini, da ogroža zdravje in varnost delav- cev, na točki vstopa označijo z znaki v skladu s Prilogo III. Člen 8 Dokument protieksplozijske zaščite Pri izpolnjevanju obveznosti iz člena 4 delodajalec zagotovi, da se pripravi „dokument protieksplozijske zaščite“, ki se redno ažurira. nadaljnjem besedilu dokument, v V dokumentu protieksplozijske zaščite se opredeli zlasti: — da je bilo tveganje eksplozije ugotovljeno in ocenjeno, — da bodo sprejeti ustrezni ukrepi za doseganje ciljev te direk- tive, — kateri prostori so bili razvrščeni v cone v skladu s Prilogo I, — za katere prostore se bodo uporabljale minimalne zahteve, določene v Prilogi II, V skladu s temeljnimi načeli ocene tveganja in načeli iz člena 3 delodajalec za zagotovitev varnosti in zdravja delavcev sprejme potrebne ukrepe, tako da: — da so delovna mesta in delovna oprema, vključno z opozoril- nimi napravami, načrtovani varno ter se varno uporabljajo in vzdržujejo, — je, kjer lahko nastane eksplozivno ozračje v takšni količini, da bi ogrozila zdravje in varnost delavcev ali drugih, delovno okolje takšno, da se delo lahko opravlja varno, — se v delovnih okoljih, kjer lahko nastane eksplozivno ozračje v tolikšni količini, da bi ogrozila varnost in zdravje delavcev, med prisotnostjo delavcev zagotovi ustrezen nadzor v skladu z oceno tveganja in uporabijo ustrezna tehnična sredstva. Člen 6 Dolžnost usklajevanja Kadar so na istem delovnem mestu delavci iz več podjetij, je vsak delodajalec odgovoren za vse zadeve, ki so pod njegovim nadzorom. to vplivalo na subjektivno odgovornost vsakega Ne da bi delodajalca, določeno v Direktivi 89/391/EGS, delodajalec, ki je odgovoren za delovno mesto, v skladu z nacionalno zakonodajo in/ali prakso usklajuje izvajanje vseh ukrepov v zvezi z zdravjem in varnostjo delavcev in v dokumentu protieksplozijske zaščite iz člena 8 navede cilj takega usklajevanja ter ukrepe in postopke za njihovo izvedbo. — da so bili sprejeti ukrepi za varno uporabo delovne opreme v skladu z Direktivo Sveta 89/655/EGS (1). Dokument protieksplozijske zaščite se pripravi pred začetkom dela ter znova pregleda in popravi, kadar pride do bistvenih sprememb, razširitev ali zamenjav na delovnem mestu, pri delovni opremi ali organizaciji dela. Delodajalec lahko kombinira obstoječe ocene tveganja eksplozij, dokumente ali druga enakovredna poročila, pripravljena na pod- lagi drugih predpisov Skupnosti. Člen 9 Posebne zahteve v zvezi z delovno opremo in delovnimi mesti 1. Delovna oprema, ki se uporablja v prostorih, v katerih lahko nastane eksplozivno ozračje, in ki je že v uporabi ali bo prvič na voljo v podjetju ali obratu pred 30. junijem 2003, mora po tem datumu izpolnjevati minimalne zahteve iz dela A Priloge II, če se ne uporablja nobena druga direktiva Skupnosti ali se uporablja samo delno. (1) UL L 393, 30. 12. 1989, str. 13. Direktiva, kakor je bila spremenjena z Direktivo 95/63/ES (UL L 335, 30. 12. 1995, str. 28). 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 417 2. Delovna oprema, ki se uporablja v prostorih, v katerih lahko nastane eksplozivno ozračje, in ki bo prvič na voljo v podjetju ali obratu po 30. juniju 2003, mora izpolnjevati minimalne zahteve, določene v delih A in B Priloge II. 3. Delovna mesta v prostorih, v katerih lahko nastane eksplo- zivno ozračje, ki se bodo prvič uporabila po 30. juniju 2003, morajo izpolnjevati minimalne zahteve, določene v tej direktivi. 4. Delovna mesta v prostorih, v katerih lahko nastane eksplo- zivno ozračje, ki se uporabljajo že pred 30. junijem 2003, morajo izpolnjevati minimalne zahteve, določene v tej direktivi, najpozneje v treh letih po tem datumu. 5. Če bodo po 30. juniju 2003 kakršne koli spremembe, razši- ritve ali prestrukturiranje na delovnih mestih v prostorih, v kate- rih lahko nastane eksplozivno ozračje, bo moral delodajalec sprejeti potrebne ukrepe za zagotovitev izpolnjevanja minimal- nih zahtev, določenih v tej direktivi. ODDELEK III DRUGE DOLOČBE Člen 10 Prilagoditve prilog Povsem tehnične prilagoditve prilog, potrebne zaradi: — sprejetja direktiv o tehničnem usklajevanju in standardih na področju varovanja pred eksplozijami in/ali — tehničnega napredka, sprememb v mednarodnih pravilnikov ali specifikacijah in novih ugotovitev pri preprečevanju in varovanju pred eksplozijami se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 17 Direktive 89/391/EGS. V okviru uporabe te direktive države članice pri pripravi nacio- nalne politike varovanja zdravja in varnosti delavcev kar najbolj upoštevajo zgoraj navedena navodila. Člen 12 Obveščanje podjetij Države članice si prizadevajo, da so delodajalcem na njihovo zahtevo na voljo ustrezne informacije v skladu s členom 11, s posebnim sklicevanjem na navodila dobrega ravnanja. Člen 13 Končne določbe 1. Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 30. junija 2003. O tem takoj obvestijo Komisijo. Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklice- vanja določijo države članice. 2. Države članice predložijo Komisiji besedila predpisov nacio- nalne zakonodaje, ki so že ali bodo sprejeti na področju, ureje- nem s to direktivo. 3. Države članice vsakih pet let poročajo Komisiji o praktičnem izvajanju določb te direktive, pri čemer navedejo stališče delodajalcev in delavcev. Komisija o tem obvesti Evropski parla- ment, Svet, Ekonomsko-socialni odbor in Svetovalni odbor za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu. Člen 14 Ta direktiva začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropskih skupnosti. Člen 11 Navodila dobrega ravnanja Komisija pripravi navodila dobrega ravnanja s praktičnimi smernicami, ki niso zavezujoče. Ta navodila obravnavajo vsebino členov 3, 4, 5, 6, 7 in 8 iz Priloge I in dela A Priloge II. V skladu s Sklepom Sveta 74/325/EGS (1) se Komisija najprej posvetuje s Svetovalnim odborom za varnost, higieno in varovanje zdravja pri delu. Člen 15 Ta direktiva je naslovljena na države članice. V Bruslju, 16. decembra 1999 Za Evropski parlament Predsednica N. FONTAINE Za Svet Predsednica K. KEMILÄ (1) UL L 185, 9. 7. 1974, str. 15. Sklep, kakor je bil nazadnje spremenjen z Aktom o pristopu iz leta 1994. 418 SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 PRILOGA I RAZVRSTITEV PROSTOROV, V KATERIH LAHKO NASTANE EKSPLOZIVNO OZRAČJE Uvodna opomba Naslednji sistem razvrstitve je treba uporabiti v prostorih, v katerih se sprejmejo varnostni ukrepi v skladu s členi 3, 4, 7 in 8. 1. Prostori, v katerih lahko nastane eksplozivno ozračje Prostor, v katerem lahko nastane eksplozivno ozračje v tolikšni količini, da so potrebni posebni varnostni ukrepi za varovanje zdravja in varnosti zadevnih delavcev, se po tej direktivi šteje kot nevaren. Prostor, v katerem se ne pričakuje, da bo nastalo tolikšno eksplozivno ozračje, da bi bili potrebni posebni var- nostni ukrepi, se po tej direktivi šteje kot nenevaren. Vnetljive in/ali gorljive snovi so snovi, ki lahko povzročijo nastanek eksplozivnega ozračja, razen če je raziskava njihovih lastnosti pokazala, da v zmeseh z zrakom ne morejo povzročiti neodvisnega širjenja eksplozije. 2. Razvrstitev nevarnih prostorov Nevarni prostori so razvrščeni v cone na podlagi pogostosti in trajanja eksplozivnega ozračja. Obseg ukrepov, ki jih je treba sprejeti v skladu z delom A Priloge II, se ugotavlja po tej razvrstitvi. Cona 0 Prostor, v katerem je eksplozivno ozračje, sestavljeno iz zmesi zraka in vnetljivih snovi v obliki plina, hlapov ali megle, prisotno stalno, za daljša obdobja ali pogosto. Cona 1 Prostor, v katerem lahko pri normalnem delovanju občasno nastane eksplozivno ozračje, sestavljeno iz zmesi zraka in vnetljivih snovi v obliki plina, hlapov ali megle. Cona 2 Prostor, v katerem se pri normalnem delovanju eksplozivno ozračje, sestavljeno iz zmesi zraka in vnetljivih snovi v obliki plina, hlapov ali megle ne pojavi, če pa se pojavi, je to le za kratek čas. Cona 20 Prostor, v katerem je eksplozivno ozračje v obliki oblaka gorljivega prahu v zraku prisotno stalno, za daljše obdobje ali pogosto. Cona 21 Prostor, v katerem lahko pri normalnem delovanju občasno nastane eksplozivno ozračje v obliki oblaka gorlji- vega prahu v zraku. Cona 22 Prostor, v katerem se pri normalnem delovanju eksplozivnega ozračja v obliki gorljivega prahu v zraku ne pojavi, če pa se pojavi, je to le za kratek čas. Opombe: 1. Plasti, usedline in kupe gorljivega prahu je treba obravnavati kot vsak drug vir, ki lahko povzroči nastanek eks- plozivnega ozračja. 2. „Normalno delovanje“ pomeni razmere, v katerih se naprave uporabljajo v okviru načrtovanih parametrov. 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 419 PRILOGA II A. MINIMALNE ZAHTEVE ZA IZBOLJŠANJE VARNOSTI IN VAROVANJA ZDRAVJA DELAVCEV, KI SO LAHKO OGROŽENI ZARADI EKSPLOZIVNEGA OZRAČJA Uvodna opomba Obveznosti, določene v tej prilogi, se uporabljajo za: — prostore, razvrščene kot nevarne v skladu s Prilogo I, kadarkoli se to zahteva zaradi lastnosti delovnih mest, delov- nih postaj, uporabljene opreme ali snovi ali nevarnosti, ki jo povzročijo dejavnosti, povezane s tveganji eksplo- zivnega ozračja, — opremo za eksplozijsko nenevarne prostore, ki se zahteva za varno delovanje opreme v eksplozijsko ogroženih prostorih ali ga pomaga zagotoviti. 1. Organizacijski ukrepi 1. 1 Usposabljanje delavcev Delodajalec mora zagotoviti tistim, ki delajo v prostorih, v katerih lahko nastane eksplozivno ozračje, zadostno in ustrezno usposabljanje v zvezi z varovanjem pred eksplozijami. 1. 2 Pisna navodila in dovoljenja za delo Kadar se zahteva v dokumentu protieksplozijske zaščite: — mora delo v nevarnih prostorih potekati v skladu s pisnimi navodili, ki jih izda delodajalec, — je treba za opravljanje nevarnih dejavnosti, pa tudi dejavnosti, ki lahko vplivajo na drugo delo tako, da se pojavi nevarnost, uporabiti sistem dovoljenj za delo. Dovoljenja za delo mora pred začetkom dela izdati za to odgovorna oseba. 2. Ukrepi protieksplozijske zaščite 2. 1 Vsako uhajanje in/ali nameren ali nenameren izpust vnetljivih plinov, hlapov, megle ali gorljivega prahu, ki lahko povzroči nevarnost eksplozije, je treba ustrezno odvajati ali odstraniti v varen prostor ali, če to ni izved- ljivo, varno zadržati ali narediti varnega z drugim ustreznim postopkom. 2. 2 Če eksplozivno ozračje vsebuje več vrst vnetljivih in/ali gorljivih plinov, hlapov, megle ali prahu, morajo biti zaščitni ukrepi primerni za največje možno tveganje. 2. 3 Pri preprečevanju nevarnosti vžiga v skladu s členom 3 je treba upoštevati tudi elektrostatične razelektritve, pri katerih delavci ali delovna oprema delujejo kot nosilec ali proizvajalec naboja. Delavcem je treba zagotoviti ustrezna delovna oblačila iz materiala, ki ne povzroča elektrostatičnih razelektritev, zaradi katerih se lahko vžge eksplozivno ozračje. 2. 4 Naprave, oprema, varnostni sistemi in vse pripadajoče povezovalne priprave se lahko uporabljajo samo, če je v dokumentu protieksplozijske zaščite navedeno, da se lahko varno uporabljajo v eksplozivnem ozračju. To velja tudi za delovno opremo in pripadajoče povezovalne priprave, ki v smislu Direktive 94/9/ES niso oprema ali varnostni sistemi, če lahko njihova vključitev v postrojenje povzroči nevarnost vžiga. Treba je sprejeti ukrepe za preprečevanje zamenjav med povezovalnimi pripravami. 2. 5 Sprejeti je treba vse ukrepe, da se delovno mesto, delovna oprema in vse pripadajoče povezovalne priprave, ki so na voljo delavcem, načrtovane, izdelane, sestavljene in vgrajene ter se vzdržujejo in uporabljajo tako, da je tveganje eksplozij čim manjše in da, če do eksplozije pride, omogočajo njeno nadziranje ali omejevanje na delovno mesto in/ali delovno opremo. Za taka delovna mesta je treba sprejeti ustrezne ukrepe za zmanjšanje tveganja za delavca zaradi fizikalnih učinkov eksplozije na najmanjšo možno mero. 2. 6 Po potrebi je treba delavce vidno in/ali slišno opozoriti, da se umaknejo, pred nastopom okoliščin za nastanek eksplozije. 2. 7 Kadar se zahteva v dokumentu protieksplozijske zaščite, je treba zagotoviti naprave za umik in jih vzdrževati, da lahko delavci ob nevarnosti nemudoma in varno zapustijo nevarne prostore. 2. 8 Preden se delovno mesto, ki je v prostoru, v katerem lahko nastane eksplozivno ozračje, prvič uporabi, je treba preveriti protieksplozijsko zaščito v celoti. Treba je vzdrževati vse razmere, ki so potrebne za zagotavljanje pro- tieksplozijske zaščite. 420 SL Uradni list Evropske unije 05/Zv. 3 Tako preverjanje morajo opraviti osebe, ki so zaradi izkušenj in/ali strokovnega usposabljanja usposobljene za področje protieksplozijske zaščite. 2. 9 Kadar iz ocene tveganja izhaja: — da izpad energije lahko povzroči dodatno nevarnost, je treba zagotoviti varno obratovanje opreme in var- nostnih sistemov neodvisno od preostalega sistema, — mora obstajati možnost varne ročne zaustavitve opreme in varnostnih sistemov, vključenih v avtomatske procese, ki odstopajo od predvidenih delovnih pogojev. To lahko storijo samo delavci, ki so za to pristojni, — je treba pri zaustavitvi v sili nakopičeno energijo, kolikor je mogoče hitro in varno, zmanjšati ali jo omejiti, da ne predstavlja več nevarnosti. B. MERILA ZA IZBIRO OPREME IN VARNOSTNIH SISTEMOV Če ni drugače določeno v dokumentu protieksplozijske zaščite, ki temelji na oceni tveganja, je treba opremo in var- nostne sisteme za vse prostore, v katerih lahko nastane eksplozivno ozračje, izbrati na podlagi kategorij, določenih v Direktivi 94/9/ES. V navedenih conah je treba uporabiti naslednje kategorije opreme, pod pogojem, da so primerne za pline, hlape ali meglo in/ali prah, kadar je ustrezno: — v coni 0 ali coni 20, opremo kategorije 1, — v coni 1 ali coni 21, opremo kategorije 1 ali 2, — v coni 2 ali coni 22, opremo kategorije 1, 2 ali 3. 05/Zv. 3 SL Uradni list Evropske unije 421 PRILOGA III Opozorilni znak za prostore, v katerih lahko nastane eksplozivno ozračje, na podlagi člena 7(3): Prostori, v katerih lahko nastane eksplozivno ozračje Razločevalne značilnosti: — trikotna oblika, — črne črke na rumenem ozadju s črnim robom (rumeni del zavzema vsaj 50 % površine znaka). Če države članice želijo, lahko dodajo obrazložitev


title: Gemensam ståndpunkt (EG) nr 14/2000 av den 16 december 1999, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om åtgärder för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsländerna

eurovoc_concepts:
EU programme
developing countries
environmental policy
environmental protection
forest
tropical forest

formats: html pdf print

text: 6. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 64/55 GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 14/2000 antagen av rådet den 16 december 1999 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr. /2000 om åtgärder för att främja bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsländerna (2000/C 64/03) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FO¨ RORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artiklarna 15 och 179 i detta, med beaktande av kommissionens förslag (1), med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs ytt- rande (2), efter att ha hört Regionkommittén, i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (3), och av följande skäl: 1. 2. 3. Skogar har en mängd olika funktioner och värden för mänskligheten och kan medverka till att gemenskapens målsättningar för utveckling och miljö uppnås, däribland kampen mot fattigdom, en hållbar ekonomisk och social utveckling samt skydd av miljön. Europaparlamentet har i flera resolutioner uttryckt sin oro över förstörelsen av skogar och följderna av detta för befolkningar som är beroende av skogen, särskilt ursprungsbefolkningar. Som svar på Europaparlamentets begäran i resolutionen om Europeiska unionens skogsbruksstrategi (4) antog kommissionen ett meddelande ”Skog och utveckling: EG-strategi”, i vilket det fastställs en strategi för gemen- skapsåtgärder i syfte att främja bevarande och hållbar förvaltning av skogar i utvecklingsländerna. (1) EGT C 87, 29. 3. 1999, s. 97. (2) EGT C 258, 10. 9. 1999, s. 13. (3) Europaparlamentets yttrande av den 5 maj 1999 (EGT C 279, 1. 10. 1999, s. 184), rådets gemensamma ståndpunkt av den 16 december 1999 och Europaparlamentets beslut av den. (ännu ej offentliggjort i EGT). (4) EGT C 55, 24. 2. 1997, s. 22. 4. Målen för denna strategi skall uppnås inom ramen främja för den bredare gemenskapsmålsättningen att bevarande och hållbart utnyttjande av skogar, oavsett geografiskt område eller klimatzon. 5. Gemenskapen och dess medlemsstater är signatärstater till Rio-deklarationen och handlingsprogrammet Agen- da 21 och har åtagit sig att följa resolutionen ”Program för det fortsatta genomförandet av Agenda 21”, som antogs session (UNGASS). generalförsamlings vid FN:s extra 6. Gemenskapen och dess medlemsstater är medlemmar i Världshandelsorganisationen och parter i de multilaterala miljöavtalen, bland annat konventionen om biologisk mångfald, ramkonventionen om klimatförändring och konventionen för bekämpning av ökenspridning. De har därmed åtagit sig att beakta det gemensamma men olikartade ansvar som industriländernas respektive ut- vecklingsländernas parter har inom detta område. 7. 8. 9. Förenta nationernas generalförsamling antog vid sin extra session 1997 de förslag till åtgärder som utarbetats inom ramen för den mellanstatliga skogspanelen (IPF). Gemenskapen och dess medlemsstater är fast beslutna att genomföra dess förslag. I rådets förordning (EG) nr 3062/95 av den 20 december 1995 om åtgärder för tropisk skog (5) fastställs ramarna för gemenskapens stöd på detta område. Förordning (EG) nr 3062/95 var tillämplig fram till och med den 31 december 1999. Den erfarenhet som har vunnits vid tillämpningen av förordning (EG) nr 3062/95 bör beaktas i den här förordningen. Rådet bekräftar i sin resolution av den 30 november 1998 ursprungsbefolkningarnas roll när det gäller att förvalta miljön, särskilt i fråga om bevarande och hållbart utnyttjande av skogar i utvecklingsländerna. (5) EGT L 327, 30. 12. 1995, s. 9. C 64/56 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 3. 2000 10. De finansiella instrument som gemenskapen förfogar över för att stödja bevarande och en hållbar utveckling av skogar bör kompletteras. 11. Bestämmelser bör antas för att finansiera den verksamhet som avses i denna förordning. 12. I denna förordning fastställs för hela den tid programmet pågår en finansieringsram som, i enlighet med punkt 33 i det interinstitutionella avtalet av den 6 maj 1999 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin och förbättring av budgetförfarandet (1), utgör den särskilda referensen för budgetmyndigheten under det årliga budgetförfarandet. 13. Genomförandebestämmelser bör fastställas, särskilt med avseende på åtgärdernas form, samarbetspartner och beslutsförfaranden. 14. De åtgärder som krävs för att genomföra denna förord- ning bör antas i enlighet med rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomföran- debefogenheter (2). HA¨ RIGENOM FO¨ RESKRIVS FO¨ LJANDE. Artikel 1 Gemenskapen skall lämna ekonomiskt stöd och tillhandahålla lämplig sakkunskap för att främja bevarandet och en hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i utvecklings- länder, så att såväl de ekonomiska och sociala krav som de miljökrav som ställs på skogarna på lokal, nationell och internationell nivå uppfylls. Det stöd som lämnas och den sakkunskap som tillhandahålls enligt denna förordning skall komplettera och förstärka vad som ges genom andra instrument för utvecklingssamarbete. Artikel 2 I denna förordning avses med — tropiska skogar och andra skogar (nedan kallade skogar): naturliga och delvis naturliga primära eller sekundära skogsekosystem, oavsett om de är slutna eller öppna skogsformationer, i arida, semiarida eller fuktiga områden, — bevarande: all verksamhet som syftar till att bevara och återställa skogar, särskilt sådan verksamhet som är avsedd att skydda eller återskapa skogsekosystemens biologiska (1) EGT C 172, 18. 6. 1999, s. 1. (2) EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. mångfald och ekologiska funktioner samtidigt som deras nuvarande och framtida värde för mänskligheten, särskilt för befolkningar som är beroende av skogen, i möjligaste mån bevaras, — hållbar förvaltning av skogen: förvaltning och utnyttjande av skogar och skogbevuxen mark på ett sätt och med en intensitet som gör att de bevarar sin biologiska mångfald, avkastning, förmåga till återväxt, livskraft och kapacitet att nu och i framtiden fullgöra viktiga ekologiska, ekonomiska och sociala uppgifter på lokal, nationell och global nivå, utan att skada andra ekosystem, — hållbar utveckling: förbättring av de berörda befolkningarnas levnadsstandard och välfärd inom de gränser som sätts av ekosystemens kapacitet, genom bevarande av naturtill- gångarna och deras biologiska mångfald till nytta för nu levande och kommande generationer, — befolkningar som är beroende av skogen: ursprungsbefolkning- ar som bor i skogen eller som gör anspråk på den som sin traditionella livsmiljö och befolkningar som bor i eller nära skogen och som traditionellt är direkt och i betydande omfattning beroende av denna. Artikel 3 Verksamhet som skall genomföras enligt den här förordningen skall ha som syfte att — ge skogsfrågorna ökad tyngd i den nationella politiken och att i utvecklingsplaneringen integrera en skogspolitik som grundar sig på en hållbar skogsförvaltning, — främja produktion och nyttjande av trä och icke träbasera- de skogsprodukter som härrör från hållbart förvaltade resurser, — bidra till en fullgod värdering av de resurser och tjänster som skogarna erbjuder. Artikel 4 Den verksamhet som skall genomföras enligt den här 1. förordningen skall särskilt omfatta följande: a) Utarbetandet av lämpliga nationella och internationella ramar för skogspolitiken på grundval av en realistisk värdering av skogen, vilket inbegriper planering av mark- användning, handel på jämlika villkor med hållbart produ- cerade skogsprodukter, rättsliga åtgärder och skatteåtgär- der, institutionsuppbyggnad, stöd till den privata sektorn och stöd till egenutveckling för de befolkningar som är beroende av skogen så att de kan forma sin egen sociala, ekonomiska och kulturella utveckling. Vid utarbetandet av dessa ramar skall hänsyn tas till annan politik som har konsekvenser för skogarna, liksom till de intressen som befolkningar som är beroende av skogen har och deras sedvanerätt. 6. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 64/57 b) Bevarande och återställande av skogar som anses vara viktiga därför att de har ett högt ekologiskt värde, särskilt när det gäller bevarande av den biologiska mångfalden, eller på grund av deras lokala och globala betydelse med avseende på t. ex. skydd av avrinningsområden, förebyg- gande av jorderosion eller klimatförändringar. c) Hållbar förvaltning och hållbart utnyttjande av skogar för att nå ekonomiska och sociala fördelar och fördelar för miljön, däribland skogscertifiering – med beaktande av de olika förutsättningarna för förvaltning av små respektive stora skogsområden – och miljömässigt sund avverkning av timmer och tillvaratagande av icke-träbaserade skogs- produkter samt naturlig och aktiv föryngring av skogen. — social och ekonomisk hållbarhet och hållbarhet med avseende på miljön för all föreslagen verksamhet, — väl fungerande samordning och informationsflöden mellan kommissionen och medlemsstaterna för att säkerställa samstämmighet när det gäller verksamheten i de berörda regionerna, — kvinnors/flickors och mäns/pojkars könsspecifika roller, kunskap, perspektiv samt bidrag vid förvaltning och utnyttjande av skogarna. 4. Prioriteringarna skall fastställas i enlighet med d) Hållbar skogsförvaltning som är ekonomiskt lönsam, genom mer effektivt utnyttjande av skogsprodukter och tekniska förbättringar i senare led av produktionen inom skogssektorn, såsom bearbetning och saluföring av trä och liten och medelstor icke-träbaserade skogsprodukter i skala, genom hållbart nyttjande av trä som energikälla samt genom främjande av alternativ till metoder inom jordbruket som grundar sig på skogsröjning. — varje lands behov, så som de kommer till uttryck i regional och nationell utvecklings- och miljöpolitik med avseende på skogen, med beaktande av nationella skogsprogram och lokala behov, samt — gemenskapens mål för samarbetet, så som dessa fastställts av kommissionen i dokument om länderspecifika strategier som utarbetats gemensamt. e) Framtagande och förvaltning av kunskap och information om skogstjänster och skogsprodukter, för att lägga en sund vetenskaplig grund för verksamhet enligt punkterna a–d. 2. Verksamhet som kan komma ifråga för finansiering är bland annat pilotprojekt på fältet, nyskapande program, studier och forskning vars resultat, utöver de särskilda mål de har, kan bidra till utveckling, anpassning och ett bättre genomförande av gemenskapens och partnerländernas skogspolitik. 3. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt — uppmuntran till miljömässigt och socialt ansvarsfull privat företagsamhet inom bearbetnings- och marknadsförings- kedjan för skogsprodukter, inom ramen för den överens- komna politiken för att utveckla den privata sektorn och med hänsyn till befintliga sociala system och till lokalt baserad ekonomisk verksamhet, — uppmuntran till direkt deltagande av samarbetspartner i utvecklingsländerna samtidigt som det säkerställs att insatserna ges en lämplig omfattning och att de administra- tiva förfarandena anpassas till lokal kapacitet, 5. Verksamheter som utförs enligt denna förordning skall föregås av ekologiska och socio-kulturella konsekvensbedöm- ningar, inbegripet en bedömning av de planerade insatsernas förenlighet med den utveckling som prioriteras av befolkningar som är beroende av skogen, och de berörda lokalsamhällena, liksom av en analys av finansiell och ekonomisk genomförbar- het. A¨ ven dessa verksamheter skall föregås av ett öppet redovisat utbyte av information med lokalsamhällena och de befolkningar som är beroende av skogen, och de får genom- föras endast med deras stöd. 6. Verksamheter som genomförs enligt denna förordning skall samordnas med och kan ge stöd till såväl nationella som internationella program och verksamheter avseende ett bevarande och en hållbar förvaltning av skogen, särskilt förslag till åtgärder som utformas inom den mellanstatliga skogspanelen/mellanstatligt skogsforum (IPF/IFF). Verksamheterna skall i tillämpliga fall genomföras inom 7. ramen för regionala organisationer och internationella samar- betsprogram och skall bidra till utvecklandet av en global politik om ett bevarande och en hållbar förvaltning av skogen. Artikel 5 — deltagande av de befolkningar som är beroende av skogen och av lokalsamhället i den verksamhet som genomförs enligt denna förordning, med hänsyn till deras utvecklings- prioriteringar och deras ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, bland annat genom kapacitetsutbyggnad, så att deras fullständiga deltagande i alla beslutsprocesser säkerställs, Samarbetspartner som kan komma i fråga för stöd enligt denna förordning skall inbegripa internationella organisatio- ner, stater, regioner och regionala organ, decentraliserade enheter, offentliga organ, privata aktörer och industrier, koope- rativ, lokalsamhällen, icke-statliga organisationer samt sam- manslutningar som företräder den lokala befolkningen, särskilt befolkningar som är beroende av skogen. C 64/58 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 3. 2000 Artikel 6 1. Gemenskapen finansiering får omfatta studier, tekniskt stöd, utbildning eller andra tjänster, leveranser och arbeten, fonder för gåvobistånd i mindre omfattning liksom projektbe- dömning, revisioner, utvärderings- och kontrolluppdrag. Fi- nansieringen får, inom den gräns som årligen fastställs av budgetmyndigheten, omfatta sådana kostnader för tekniskt och administrativt stöd, till förmån för kommissionen och mottagaren, som rör annan verksamhet än offentliga myndig- heters permanenta uppgifter, vilken verksamhet har samband med fastställande, förberedelse, förvaltning, kontroll, revision och kontroll av program eller projekt. 6. För att verksamheterna skall få så stor genomslagskraft som möjligt på global, nationell och lokal nivå kommer kommissionen att, tillsammans med medlemsstaterna, ta erfor- derliga initiativ för att säkerställa god samordning och nära samarbete, särskilt i fråga om utbyte av information, med samarbetspartnerna, med givarna och med andra berörda internationella organisationer, särskilt dem som ingår i FN-sys- temet. Artikel 7 Ekonomiskt stöd enligt denna förordning skall ges som bistånd utan återbetalningsskyldighet. Gemenskapens finansiering får omfatta såväl investeringskost- nader hänförliga till en specifik verksamhet, dock ej köp av fast egendom, som löpande utgifter (inbegripet utgifter för administration, underhåll och drift). Artikel 8 Finansieringsramen för tillämpningen av denna förordning under perioden 2000 till 2006 skall vara 63 miljoner euro. Med undantag av utbildnings- och forskningsprogram får i allmänhet löpande utgifter omfattas endast i inledningsfasen i avtagande utsträckning. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom ramen för budgetplanen. 2. Ett bidrag från de samarbetspartner som anges i artikel 5 skall sökas för varje samarbetsverksamhet. Bidrag från dem skall begäras i förhållande till dessa partners förmåga och den berörda verksamhetens art. 3. Möjligheter till samfinansiering med andra bidragsgivare, särskilt med medlemsstaterna och de berörda internationella organisationerna får sökas. I dessa sammanhang skall samord- ning med andra bidragsgivares åtgärder sökas. De åtgärder som är nödvändiga för att framhäva gemen- 4. skapskaraktären hos det stöd som ges enligt denna förordning skall vidtas. 5. För att uppnå fördragets mål om sammanhållning och komplementaritet och för att säkerställa optimal effektivitet för alla dessa verksamheter skall kommissionen i samarbete med medlemsstaterna vidta alla erforderliga åtgärder för samordning, i synnerhet a) b) systematiskt utbyte och analys av information om insatser som finansieras av eller för vilka finansiering övervägs av gemenskapen och medlemsstaterna, samordning på platsen av dessa verksamheter genom regelbundna möten och utbyte av information mellan kommissionens och medlemsstaternas företrädare i motta- garstaterna. Artikel 9 1. Kommissionen skall vara ansvarig för bedömning av, för att fatta beslut om finansiering av och för förvaltning av verksamheter som omfattas av denna förordning enligt gällan- de budgetförfaranden och andra gällande förfaranden, särskilt de om anges i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget. Varje år skall kommissionen enligt förfarandet i arti- 2. kel 10. 2 anta strategiska riktlinjer och göra prioriteringar för genomförandet av den verksamhet som skall genomföras under påföljande år. 3. Beslut avseende bistånd på 2 miljoner euro eller mer för enskild verksamhet som finansieras enligt denna förordning skall fattas av kommissionen enligt det förfarande som anges i artikel 10. 2. 4. Kommissionen skall kortfattat underrätta den i arti- kel 10. 1 nämnda kommittén om varje finansieringsbeslut den avser att fatta om bistånd på under 2 miljoner euro för verksamheter som omfattas av denna förordning. Informatio- nen skall hållas tillgänglig senast en vecka innan beslutet fattas. 5. Kommissionen skall vara behörig att godkänna varje extra åtagande som kan behövas för att täcka förväntade eller faktiska kostnadsöverskridanden, eller ytterligare behov i samband med verksamheterna, förutsatt att överskridandet eller de ytterligare behoven uppgår till högst 20 % av det ursprungliga åtagandet enligt finansieringsbeslutet. 6. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 64/59 6. I alla finansieringsöverenskommelser eller avtal som ingås enligt denna förordning skall anges att kommissionen och revisionsrätten får utföra kontroller på plats enligt de sedvanliga förfaranden som kommissionen fastställer inom ramen för gällande bestämmelser, särskilt bestämmelserna i budgetförordningen för Europeiska unionens allmänna budget. 7. Om åtgärderna omfattas av finansieringsöverenskom- melser mellan gemenskapen och mottagarlandet, skall i dessa föreskrivas att skatter, tullar och andra avgifter inte skall betalas av gemenskapen. 8. Deltagande i anbudsförfaranden och i tilldelning av kontrakt skall vara öppet på lika villkor för alla medlemsstater- nas och mottagarlandets fysiska och juridiska personer. Det i särskilt kan utsträckas till andra utvecklingsländer och, berätttigade undantagsfall, till andra tredje länder. Varuleveranser skall härröra från medlemsstaterna, mot- 9. tagarlandet eller andra utvecklingsländer. Undantagsvis får varuleveranser, när omständigheterna så kräver, härröra från andra länder. 10. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt — att eftersträva kostnadseffektivitet och hållbara resultat av verksamheterna, — att tydligt fastställa och kontrollera mål och resultatindika- torer för samtliga verksamheter. Artikel 10 1. Kommissionen skall biträdas av den geografiskt lämpligt bestämda kommittén med ansvar för utvecklingsfrågor, nedan kallad kommittén. När det hänvisas till denna artikel skall artiklarna 4 och 2. 7 i rådets beslut 1999/468/EG tillämpas, med beaktande av bestämmelserna i artikel 8 i detta. Den tid som avses i artikel 4. 3 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad. 3. Kommittén skall själv anta sin arbetsordning. Artikel 11 Före den 1 september varje budgetår skall kommissionen 1. lägga fram en årsberättelse för Europaparlamentet och rådet med en sammanfattning av de verksamheter som finansierats under året och en utvärdering av hur denna förordning genomförts under samma period. Sammanfattningen skall i synnerhet innehålla information om de finansierade verksamheternas art och antal, samarbetspart- ner samt berörda länder. I årsberättelsen skall också anges antalet externa utvärderingar av särskilda verksamheter som genomförts. 2. Kommissionen skall regelbundet utvärdera de verksam- heter som gemenskapen finansierar, för att fastställa om de mål som ställts upp för dessa verksamheter har uppnåtts och ange riktlinjer för att förbättra framtida verksamheters effektivitet. Vid dessa utvärderingar skall synpunkter från mottagarna beaktas, från befolkningar som är beroende av skogen, och lokalsamhällen. Kommissionen skall överlämna en sammanfattning av de gjorda utvärderingarna till den i artikel 10. 1 nämnda kommittén. Utvärderingsrappor- terna skall göras tillgängliga för alla medlemsstater, Europapar- lamentet och övriga berörda parter. inbegripet 3. Kommissionen skall senast en månad efter det att den har fattat sitt beslut informera medlemsstaterna om godkända verksamheter och ange deras kostnad och art, land som berörs och samarbetspartner. 4. En finansieringsvägledning i vilken tillämpliga riktlinjer och kriterier för urvalet av verksamheter anges skall offentlig- göras av komissionens avdelningar och av denna, inbegripet kommissionens delegationer i de berörda länderna, översändas till berörda parter. Artikel 12 1. Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas till och med den 31 december 2006. 2. Fyra år efter det att denna förordning har trätt i kraft skall kommissionen lägga fram en allmän utvärdering för Europaparlamentet och rådet avseende verksamheter finansie- rade av gemenskapen enligt denna förordning inom ramen för gemenskapens allmänna utvecklingssamarbete, tillsammans med förslag rörande dess fortsatta giltighet och eventuella ändring eller upphävande. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämpling i alla medlemsstater. Utfärdad i. På Europaparlamentets vägnar Ordförande På rådets vägnar Ordförande C 64/60 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 3. 2000 RÅDETS MOTIVERING I. INLEDNING 1. Den 3 februari 1999 överlämnade kommissionen till rådet ett förslag till förordning som grundade sig på artiklarna 175 och 179 i EG-fördraget (f. d. artiklarna 130s och 130w), och fastställde mål och förfaranden för verksamheter under den nuvarande budgetposten B7-6 2 0 1 ”Åtgärder för tropisk skog”. 2. Europaparlamentet lämnade sitt yttrande (efter den första behandlingen) den 5 maj 1999. 3. Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén har ombetts avge yttranden. Ekonom- iska och sociala kommittén lämnade sitt den 7 juli 1999. Regionkommittén meddelade i ett brev till rådet av den 25 oktober 1999 att den inte har för avsikt att avge något yttrande om förslaget till förordning. 4. Mot bakgrund av Europaparlamentets yttrande och kommissionen ställningstagande till detta har rådets arbetsgrupp enats om ett utkast till gemensam ståndpunkt som beaktar vissa förändringar till följd av Amsterdamfördragets ikraftträdande. 5. Den 16 december 1999 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251 i EG-fördraget. II. FO¨ RSLAGETS SYFTE Målet med detta förslag är att se till att de verksamheter kan fortsätta som genomfördes genom rådets förordning (EG) nr 3062/95 av den 20 december 1995, när denna löper ut den 31 december 1999. Förslaget har formen av ett flerårigt program som syftar till att främja internationella åtgärder för att bidra till bevarande och hållbar förvaltning av tropiska skogar och andra skogar i utvecklingsländerna. III. ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN 1. Allmänna synpunkter 1. 1 Rådet kunde godkänna ett stort antal av Europaparlamentets förslag till ändringar (se punkt 2. 3). När kommissionen och rådet inte kunde godkänna Europaparlamentets ändringar, eller delar av dem, var det vanligen av ett eller flera av följande skäl: — Förfaranden eller administrativa förslag som inte var förenliga med standardformuleringar och praxis för liknande förordningar, inbegripet budgetförordningen. — Citat från rättsakter eller politiska dokument som ansågs överflödiga och förlängde texten i onödan. — A¨ ndringsförslag som ansågs oklara eller subjektiva, eller som upprepade synpunkter som kom till uttryck på andra ställen i förordningen eller i andra godkända ändringsförslag. 6. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 64/61 — A¨ ndringsförslag som om de godkändes skulle minska räckvidden och därigenom effektivite- ten på de verksamheter som övervägdes enligt förordningen. — A¨ ndringsförslag som gällde förvaltningsfrågor som faller inom kommissionens behörighet. 1. 2 I sin gemensamma ståndpunkt har rådet godkänt kontentan och lydelsen i kommissionens förslag, med de undantag som anges under punkt 2. 2 (särskilda kommentarer). I artikel 9. 2 i utkastet till gemensam ståndpunkt tyckte rådet att det var önskvärt att införa en ny uppgift för den gemensamma kommitténs möte (enligt kommittéförfarandet i artikel 10) som syftar till godkännande av årliga strategiska riktlinjer och prioriteringar, för att understryka inriktningen på en strategisk metod. 2. Särskilda kommentarer 2. 1 Rättslig grund Den rättsliga grund som kommissionen lade fram i sitt förslag, nämligen artiklarna 175 och 179 i EG-fördraget (f. d. artiklarna 130s och 130w) anses av rådet i dess gemensamma ståndpunkt vara den mest lämpliga med tanke på förslagets mål och innehåll. 2. 2 Rådets ändringar till kommissionens förslag 2. 2. 1 Programmets varaktighet När det gäller förordningens varaktighet har rådet valt en sjuårsperiod (2000–2006), vilket motsvarar den period för vilken budgetplaner har fastställts. Kommissionens utvärderingsrap- port skall lämnas fyra år efter att förordningen har trätt i kraft och skall innehålla förslag om förordningens framtid. 2. 2. 2 Finansiering Eftersom programmets varaktighet fastställts till sju år har det finansiella referensbeloppet fastställts till 63 miljoner euro, till följd av det årliga anslaget på 10 miljoner euro i det preliminära budgetförslaget för 2000. Beloppet har dessutom minskats med tio procent med hänsyn till beslutet i rådet (budget) i juli om utgifter under rubrik 4. Genom att införa detta vägledande belopp har rådet delvis beaktat Europaparlamentets ändring nr 34. 2. 2. 3 Kommittéförfarande (artikel 10) Rådet har ändrat det kommittéförfarande genom vilket kommitténs befogenheter skulle utövas enligt förvaltningskommittéförfarandet, enligt rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utförandet av kommissionens genomförandebefo- genheter. Rådet anser att ett sådant kommittéförfarande kommer att säkerställa största möjliga samordning med medlemsstaternas verksamheter och därigenom bidra till nödvändig komplementaritet. Dessutom kommer ett årligt kommissionsdokument om strategiska riktlinjer och prioriteringar att lämnas till den lämpliga geografiska kommittén, som kommer att godkänna dokumentet enligt förvaltningskommittéförfarandet. C 64/62 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 6. 3. 2000 2. 3 Europaparlamentets ändringar 2. 3. 1 A¨ ndringar som godkändes av rådet Rådet godkände helt och hållet de 18 ändringar som antagits av kommissionen, och kontentan i den första delen av Europaparlamentets ändring nr 34. 2. 3. 2 A¨ ndringar som inte godkändes av rådet Frånsett de ändringar som inte antagits av kommissionen kunde rådet inte godkänna andra ändringar, därför att det inte gick att uppnå den enhällighet som krävdes. IV. SLUTSATSER Rådet anser att dess gemensamma ståndpunkt är en väl avvägd text för att fortsätta de verksamheter som genomförs enligt rådets förordning (EG) 3062/95 när den löper ut den 31 december 1999. Den återspeglar behovet av att leva upp till gemenskapens åtaganden när det gäller att bevara och förvalta tropiska skogar och andra skogar inom ramen för en hållbar utveckling


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2462/99 esittäjä(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle. Eurooppalainen metsästyskortti.

eurovoc_concepts:
citizens' Europe
directive (EU)
free movement of persons
hunting regulations
personal weapon

text: 1. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 219 E/169 Onko komissio luvannut Euroopan museo -j(cid:228)rjest(cid:246)lle taloudellista apua tai materiaaliapua museon 3. perustamiseksi Euroopan parlamentin yhteyteen? Jos on, millaisista todellisista lupauksista on kyse (rahallinen tuki, tilojen osoittaminen,(cid:133)) ja miten komissio perustelee lupaamansa tuen? Jos tukea ei ole luvattu, miksi komissio ei halua tukea Euroopan museo -j(cid:228)rjest(cid:246)(cid:228)? Hyv(cid:228)ksyyk(cid:246) komissio p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen pit(cid:228)(cid:228) Kaarle Suuren valtakuntaa museon pysyv(cid:228)n n(cid:228)yttelyn histo- 4. riallisena l(cid:228)ht(cid:246)pisteen(cid:228)? Jos hyv(cid:228)ksyy, eik(cid:246) sill(cid:228) tavoin sivuuteta niit(cid:228) t(cid:228)rkeit(cid:228) ansioita, joita kreikkalais- roomalainen sivistys ja Bysantti ovat tuoneet Euroopan ajatusmaailmaan? Jos ei hyv(cid:228)ksy, mik(cid:228) olisi komission mielest(cid:228) sellainen sis(cid:228)ll(cid:246)llinen suunnitelma, joka takaisi Euroopan museolle asianmukaisen ja kattavan tarjonnan? 5. Aikooko komissio kehottaa hankkeen alullepanijoita soveltamaan museossa Belgian liittovaltion kielilakeja asianmukaisesti ja t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti, kun otetaan huomioon, ett(cid:228) kyseisi(cid:228) lakeja voidaan pit(cid:228)(cid:228) molemminpuolisina kunnianosoituksina kieli(cid:228) ja kulttuureja kohtaan? Mik(cid:228) on syyn(cid:228), jos komissio ei aio n(cid:228)in tehd(cid:228), sill(cid:228) kielilakien soveltamatta j(cid:228)tt(cid:228)minen loukkaa Belgian liittovaltiossa vallitsevaa molemmin- puolista kunnioitusta kieli(cid:228) ja kulttuureja kohtaan? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Komissio on saanut tiet(cid:228)(cid:228) (cid:148)Museum for Europe(cid:148) -hankkeesta Brysseliss(cid:228). On t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) tarkentaa, ett(cid:228) kyseess(cid:228) on yksityisen yhdistyksen aloite ja ett(cid:228) aloitetta koskevat julistukset eiv(cid:228)t mill(cid:228)(cid:228)n tavalla sido komissiota. Komission puoleen ei ole k(cid:228)(cid:228)nnytty t(cid:228)ss(cid:228) asiassa, eik(cid:228) sille ole esitetty asiaa koskevia pyynt(cid:246)j(cid:228). Komissio ei halua etuk(cid:228)teen esitt(cid:228)(cid:228) k(cid:228)sityksi(cid:228)(cid:228)n siit(cid:228), miten t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) on perustaa t(cid:228)llainen museo Brysseliin. Komissio ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n voi uskoa, ett(cid:228) eurooppalaisessa kulttuurialan toimessa ei otettaisi huomioon niiden perinteiden ja kulttuurien moninaisuutta, joiden varaan identiteettimme nyky(cid:228)(cid:228)n rakentuu. (2000/C 219 E/216) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2462/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Eurooppalainen mets(cid:228)styskortti Euroopan unionissa vaaditaan kaikilta mets(cid:228)stystoimintaa harjoittavilta mets(cid:228)stysaselupa, mets(cid:228)stysaseiden k(cid:228)ytt(cid:246)- ja kantolupa, kansainv(cid:228)linen vakuutussuoja, sen maan mets(cid:228)styslupa, jossa mets(cid:228)stys tapahtuu, mets(cid:228)st(cid:228)j(cid:228)kortti sek(cid:228) kyseisen maan mets(cid:228)styss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen tuntemus. N(cid:228)iden ep(cid:228)ilem(cid:228)tt(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mien jonka on my(cid:246)nt(cid:228)nyt asiasta vastaava asiakirjojen lis(cid:228)ksi vaaditaan eurooppalainen mets(cid:228)stysaselupa, kansallinen viranomainen ja jossa vain toistetaan kansalliseen mets(cid:228)stysaselupaan sis(cid:228)ltyv(cid:228)t tiedot. T(cid:228)m(cid:228) eurooppalainen asiakirja lis(cid:228)(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)sti byrokratiaa eik(cid:228) sis(cid:228)ll(cid:228) mit(cid:228)(cid:228)n olennaista tietoa jo pakolliseen kansalliseen mets(cid:228)stysaselupaan verrattuna. Katsooko komissio, ett(cid:228) olisi aiheellista harmonisoida kansalliset mets(cid:228)stysaseluvat, jolloin niist(cid:228) tulisi (passien tapaan) eurooppalaisia asiakirjoja ja voitaisiin luopua nykyisest(cid:228) eurooppalaisesta mets(cid:228)styskor- tista? Aikooko komissio ryhty(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n suuntaisiin toimenpiteisiin? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Aseiden hankinnan ja hallussapidon valvonnasta 18. kes(cid:228)kuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/477/ETY (1) 12 artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n Euroopan tuliaseenkantoluvan my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) kahden tai useamman C 219 E/170 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 j(cid:228)senvaltion l(cid:228)pi matkustavalle tuliaseen haltijalle. Periaatteessa asianosaisten j(cid:228)senvaltioiden my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)t ennakkoluvat on merkitt(cid:228)v(cid:228) Euroopan tuliaseenkantolupaan. Poikkeuksena ovat mets(cid:228)st(cid:228)j(cid:228)t, jotka voivat pit(cid:228)(cid:228) hallussaan yht(cid:228) tai useampaa (direktiivin liitteen mukaista) C ja D luokan tuliasetta ja urheiluampujat, jotka voivat pit(cid:228)(cid:228) hallussaan B, C ja D luokan tuliasetta ilman ennakkolupaa matkalla kahden tai useamman j(cid:228)senvaltion l(cid:228)pi harjoittaakseen toimintaansa, sill(cid:228) ehdolla, ett(cid:228) heill(cid:228) on Euroopan aseenkan- jossa mainitaan t(cid:228)m(cid:228) ase tai n(cid:228)m(cid:228) aseet ja ett(cid:228) he voivat perustella matkansa syyn erityisesti tolupa, esitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kutsun. Komissio haluaa muistuttaa, ett(cid:228) Euroopan tuliaseenkantoluvan tavoite on erilainen kuin j(cid:228)senvaltioiden viranomaisten my(cid:246)nt(cid:228)mien asiakirjojen, jotka koskevat tuliaseiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja erityisesti arvoisan parlamen- tin j(cid:228)senen mainitsemien mets(cid:228)stysaseiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228). Itse asiassa Euroopan tuliaseenkantoluvan tavoitteena on helpottaa yhteis(cid:246)n kansalaisten matkustamista kahden tai useamman j(cid:228)senvaltion l(cid:228)pi ase mukanaan. J(cid:228)senvaltioiden vaatimat kansalliset asiakirjat koskevat aseiden hallussapitoa ja erityisesti niiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) toimintaansa jonkun j(cid:228)senvaltion kussakin j(cid:228)senvaltiossa, silloin kun kyseiset kansalaiset harjoittavat alueella. Komission viimeaikaisissa keskusteluissa j(cid:228)senvaltioiden viranomaisten ja kiinnostuneiden tahojen kanssa on k(cid:228)ynyt ilmi, ett(cid:228) Euroopan tuliaseenkantolupa on oleellinen osa direktiivill(cid:228) 91/477/ETY k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n- otettua v(cid:228)linett(cid:228). Asianosaiset tahot ovat ottaneet sen tervetulleena vastaan, sill(cid:228) se helpottaa mets(cid:228)st(cid:228)jien ja urheiluampujien matkustamista yhteis(cid:246)n sis(cid:228)ll(cid:228). Komissio ottaa asian huomioon laatiessaan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen vuoden 2000 kuluessa. Kertomuksen yhdess(cid:228) osassa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n Euroopan tuliaseenkantoluvan toimivuutta. (1) EYVL L 256, 13. 9. 1991. (2000/C 219 E/217) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2464/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Dominique Souchet (UEN) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Ajoverkot Euroopan unioni on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt kielt(cid:228)(cid:228) ajoverkkojen k(cid:228)yt(cid:246)n tonnikalan pyynniss(cid:228) Atlantilla ja V(cid:228)limeress(cid:228) 31. joulukuuta 2001 l(cid:228)htien. T(cid:228)m(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)ntelyn yhteydess(cid:228) Euroopan unioni tulee antamaan taloudellista apua, jotta alukset saadaan muunnettua muita kalastustekniikoita k(cid:228)ytt(cid:228)viksi. Alan asiantuntijoiden tekem(cid:228)n tutkimusten mukaan vaikuttaa kuitenkin silt(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)llainen muuntaminen on vaikeaa ajoverkoilla varustettujen tonnikalanpyyn- tialusten kohdalla. Kalastajien on harkittava sellaisten uusien alusten rakentamista, jotka vastaavat parem- min heid(cid:228)n alallaan tapahtuvia lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)llisi(cid:228) muutoksia. Voisiko komissio harkita t(cid:228)ss(cid:228) erityistapauksessa poikkeuksellisesti t(cid:228)h(cid:228)n varustukseen osoitettua erityist(cid:228) kilowattien jakoa niin, ett(cid:228) se tietenkin t(cid:228)ydent(cid:228)(cid:228) ja perinteist(cid:228) kalastusalusten rakentamisohjelmaa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (5. tammikuuta 2000) Kalastusasioiden neuvosto p(cid:228)(cid:228)si 22. marraskuuta 1999 sopimukseen asetuksesta, jossa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n kalas- tusalan rakenteellisia toimenpiteit(cid:228) koskevat yksityiskohtaiset soveltamiss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ja edellytykset. Asetuksessa vahvistetaan erityisesti edellytykset, joiden mukaan j(cid:228)senvaltio voi uudistaa ja uudenaikaistaa kalastus- laivastonsa joko valtion tuella tai sit(cid:228) ilman


title: WRITTEN QUESTION E-2443/99 by Rolf Linkohr (PSE) to the Commission. Europe Agreements with Eastern European countries.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU national
European Association Agreement
associated country
equal treatment
foreign national
right of establishment
self-employed person

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/45 is for the Union to have an autonomous capacity to take decisions, The objective agreed at Helsinki to launch and then to conduct Union-led military operations where the Atlantic Alliance as a whole is not engaged. The headline goal adopted at Helsinki is for the Union to be able to deploy up to 50 000-60 000 troops (cid:129) capable of the full range of Petersberg tasks (cid:129) within 60 days. Interim institutions for decision-making on crisis management, and for operational control of both military and non-military actions which may be launched in crisis situations are to be introduced. A report identifying non-military (civilian) aspects of crisis management and crisis response tools both at Union and national level was also noted at Helsinki. The intention is to bring together capabilities at national and European level (for instance police, monitors, human rights experts), and to establish a mechanism for rapid co-ordination and deployment. As a first step new decision-making and advisory bodies will be set up in Brussels on an interim basis. The structures to be set up are a political and security committee staffed by representatives at senior level. There will also be a military committee, staffed, in the interim phase, by military representatives of Member States. It will give military advice to the Council as needed. A civilian crisis management coordinating mechanism is also to be established within the Council. All decisions in the area of European security and defence policy will be taken (cid:145)within the single institutional framework(cid:146), thus ensuring inter-pillar coherence. The Commission looks forward to these new forms of cooperation and will contribute actively where it has responsibility and experience, namely in the area of non-military crisis management and conflict prevention. (2000/C 280 E/044) WRITTEN QUESTION E-2443/99 by Rolf Linkohr (PSE) to the Commission (16 December 1999) Subject: Europe Agreements with Eastern European countries Each of the (cid:145)Europe Agreements(cid:146) which the EU has concluded with Eastern European countries includes an (cid:145)equal treatment requirement(cid:146) relating to the establishment of companies and nationals of the contracting countries (subject to certain provisos for special occupations). Does the Commission consider that this equal treatment requirement includes a prohibition of 1. discrimination? 2. Does the Commission consider that an EU Member State is barred from submitting nationals of the contracting countries to (cid:145)needs tests(cid:146) if their own self-employed nationals are not required to undergo such tests? 3. Does the Commission agree that, where a Member State does not require its own self-employed nationals to produce evidence of prior knowledge, etc. , such evidence may not be required of the nationals of the contracting partner countries? 4. Does the Commission agree that, where a Member State does not require its self-employed nationals to produce evidence of capital, this may not be required of the nationals of the contracting partner countries? Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission (24 January 2000) 1. The Commission shares the opinion of the Honourable Member that the principle of equal treatment contains the prohibition of discrimination between nationals of the associated countries and nationals of the Member States. C 280 E/46 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 The Member States may apply their laws and regulations regarding entry and stay, work, labour 2. conditions, and establishment of natural persons, provided that, in doing so, they do not apply them in a such manner as to nullify or impair the benefits accruing to any party under the terms of a specific provision of the Europe agreements (see for instance Article 58 of the agreement with Poland). 3. It is the opinion of the Commission that the Europe agreements permit the Member States to verify that nationals of the associated countries have the required qualifications to establish themselves on their territory. 4. Member States may require that nationals of the associated countries have the financial means to establish themselves on their territory and to ascertain that self-employment and business undertakings by nationals shall not extend to seeking or taking employment in the labour market or confer a right of access to the labour market of another party to the Europe agreement (see for instance Article 44 paragraph 4 of the agreement with Poland). In addition to the answers given under 3 and 4, it is noted that the scope of the relevant provisions of Europe agreements is subject to the scrutiny of the Court of justice. There are currently four cases, in which national courts have requested a preliminary ruling by the Court of justice on the application of the relevant provisions in the Europe agreements (Gloszczuk/C-63/99, Kondova/C-235/99, Barkoci & Malik/ C-257/99 and Jany etc. /C-268/99). The Commission has submitted observations in all cases. The rulings by the Court of justice cannot be expected before summer 2000. (2000/C 280 E/045) WRITTEN QUESTION E-2452/99 by Mathieu Grosch (PPE-DE) to the Council (16 December 1999) Subject: Community action programme for youth On 28 August 1998 the Commission submitted a proposal for a European Parliament and Council decision establishing a Community action programme for youth (COM(98) 331) (1). After the European Parliament(cid:146)s second reading on 28 October 1999 the decision was submitted to the Council for its second reading. 1. Why will the Council meeting and thus the discussion on the action programme for youth be held not, as planned, on 23 November 1999 but in early January? 2. How does the Council imagine the various youth programmes forming part of the action programme for youth can be implemented effectively in accordance with its objectives with only EUR 350 million (rather than the EUR 765 million proposed by the Commission and the EUR 980 million proposed by Parliament) for the period 2000-2004? (1) OJ C 311, 10. 10. 1998, p. 6. Reply (13 March 2000) At the Youth Council on 23 November, no decision was taken to initiate the conciliation procedure for the proposed (cid:145)Youth(cid:146) programme. In view of the need to make the most effective use of the time available (six weeks with a possible extension of two weeks from the date of the first meeting of the Conciliation Committee as provided for in Article 251 of the Treaty), the Council subsequently proposed to the Parliament that conciliation should begin at a mutually convenient date in January. The first conciliation meeting was held on 27 January 2000. As far as the Common Position figure of EUR 350 million for five years is concerned, this was agreed the Council(cid:146)s reasons(cid:146) unanimously by the Youth Council on 27 May 1999. In the (cid:145)Statement of


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2580/99 af Umberto Bossi (TDI) til Kommissionen. Det finansielle EF-instrument EC International Investment Partners (ECIP).

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
developing countries
investment aid

text: C 280 E/76 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 hele det europ(cid:230)iske marked, og som tager sigte p(cid:229) at oplyse rygere, der łnsker at holde op med at ryge, om tobaksafv(cid:230)nningsmetoder, omformes for at overholde de italienske regler. Men reklamer, der udsendes i Italien via satellit eller kabel, og som har sin oprindelse i andre medlemsstater end Italien, skal ikke opfylde de samme krav. Fłlgelig er der tale om, at man begr(cid:230)nser reklamer i Italien for rygeafv(cid:230)nnings- plastre (der er til gavn for folkesundheden) sammenlignet med reklamer for samme produkt i andre Italien om de medlemsstater. Dette er til hinder for den frie strłm af sundhedsfremmende virkninger af brug af rygeafv(cid:230)nningsplastre. informationer til rygere i Mener Kommissionen, at de italienske reklameregler er i modstrid med det m(cid:229)l, man dermed forsłger at n(cid:229), nemlig beskyttelse af folkesundheden? Vil Kommissionen i s(cid:229) fald overveje at indlede overtr(cid:230)delses- procedure mod Italien i forbindelse med disse regler? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (11. februar 2000) De produkter, der anvendes til tobaksafv(cid:230)nning af personer, der er nikotinafh(cid:230)ngige, er l(cid:230)gemidler. Hvad ang(cid:229)r krav om l(cid:230)gerecept, har medlemsstaterne valgt forskellige holdninger: i nogle medlemsstater kr(cid:230)ves der ingen l(cid:230)gerecept, medens der i andre głr. Hvad reklame ang(cid:229)r, er produkterne dog undtaget fra reglen om, at l(cid:230)gemidler p(cid:229) recept normalt ikke m(cid:229) v(cid:230)re genstand for offentlig reklame p(cid:229) grund af deres sundhedsfremmende m(cid:229)l med tobaksafv(cid:230)nning. Derfor er det i de fleste medlemsstater tilladt at reklamere offentligt herfor. Reklame henvendt til offentligheden generelt for l(cid:230)gemidler er omfattet af R(cid:229)dets direktiv 92/28/E(cid:216)F af 31. marts 1992 om reklame for humanmedicinske l(cid:230)gemidler (1), der harmoniserer kravene. Artikel 4, stk. b, pr(cid:230)ciserer, at reklame i det mindste skal indeholde: l(cid:230)gemidlets ben(cid:230)vnelse samt f(cid:230)llesnavnet, hvis l(cid:230)gemidlet kun indeholder Øn virksom bestanddel; de oplysninger, der er nłdvendige for korrekt brug af l(cid:230)gemidlet; en udtrykkelig og letl(cid:230)selig opfordring til omhyggeligt at l(cid:230)se den vejledning, der alt efter omst(cid:230)ndighederne er anfłrt p(cid:229) indl(cid:230)gssedlen eller p(cid:229) den udvendige emballage. For at beskytte folkesundheden kontrolleres reklame for l(cid:230)gemidler meget nłje i alle medlemsstaterne. Medens lovrammerne overholdes, er det muligt, at de budskaber, der udsendes i de forskellige medlems- stater, tager forskellige former hvad indhold og l(cid:230)ngde ang(cid:229)r. Eftersom Kommissionen ikke r(cid:229)der over tilstr(cid:230)kkelige oplysninger til at afgłre, om den italienske lovgivning modvirker m(cid:229)lene for beskyttelse af folkesundheden og varers frie bev(cid:230)gelser i dette tilf(cid:230)lde af reklamer, vil den kontakte de italienske myndigheder for at indhente supplerende oplysninger. (1) EFT L 113 af 30. 4. 1992. (2000/C 280 E/077) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2580/99 af Umberto Bossi (TDI) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Det finansielle EF-instrument »EC International Investment Partners« (ECIP) ECIP-programmet har v(cid:230)ret en enorm succes: Kommissionen har tildelt over 3 mia. euro til samfinan- siering af aktioner inden for rammerne af facilitet 1, 2, 3 og 4. I forl(cid:230)ngelse af den interne omstrukturering i Kommissionen er der sket en voldsom forsinkelse af procedurerne for udv(cid:230)lgelse og evaluering af de forelagte projekter, som i nogle m(cid:229)neder har givet sig udslag i afbrydelse af tildelingerne p(cid:229) trods af midlernes disponibilitet til projekter, som Kommissionen allerede selv havde godkendt. 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/77 Det forest(cid:229)ende naturlige udlłb af R(cid:229)dets forordning og den generelle oml(cid:230)gning af programmerne for hj(cid:230)lp til investeringer til tredjelande risikerer endvidere at forl(cid:230)nge ventetiden yderligere for modtagerne, som oven i kłbet ikke bliver underrettet om de procedurem(cid:230)ssige frister. Vil Kommissionen p(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende oplyse fłlgende: 1. Har den słrget for at underrette borgerne om beslutningen om at afbryde tildelingerne, om begrundelserne for denne afbrydelse og om de foranstaltninger, som den agter at vedtage for at effektivisere procedurerne? 2. Agter den at słrge for tildeling af midler til projekter, som er forelagt og/eller godkendt i lłbet af 1999? 3. Hvilke garantier agter den at give modtagerne i forbindelse med de allerede indgivne (men endnu ikke behandlede) projekter og de allerede udvalgte projekter med henblik p(cid:229) en hurtig lłsning af oven- n(cid:230)vnte problemer? 4. 5. P(cid:229)t(cid:230)nkes det at forl(cid:230)nge ECIP-programmet eller at erstatte det med et andet program? P(cid:229)t(cid:230)nkes der overgangsforanstaltninger, som sikrer kontinuitet i de forskellige procedurem(cid:230)ssige faser? (2000/C 280 E/078) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2599/99 af Guido Podest(cid:224) (PPE-DE) til Kommissionen (11. januar 2000) Om: ECIP (»European Communities Investment Partners«) Kan Kommissionen under henvisning til, at det finansielle f(cid:230)llesskabsinstrument ECIP i de senere (cid:229)r har haft stor succes hos de berłrte parter, idet der er godkendt over 2. 200 aktioner og udbetalt over 250 mio. euro i stłtte, og kan Kommissionen under henvisning til, at den nuv(cid:230)rende programperiode, som er fastlagt i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 213/96 af 29. januar 1996 (1), udlłber ved indev(cid:230)rende (cid:229)rs udgang, oplyse, hvad den officielle holdning, om nogen, er med hensyn til en forl(cid:230)ngelse af n(cid:230)vnte finansielle instrument? Kan Kommissionen, hvis den endnu ikke har truffet afgłrelse om initiativets fremtid, oplyse, hvad (cid:229)rsagerne til denne forsinkelse er? (1) EFT L 28 af 6. 2. 1996, s. 2. Samlet svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten p(cid:229) skriftlige forespłrgsler P-2580/99 og E-2599/99 (24. januar 2000) I de senere (cid:229)r har en m(cid:230)ngde uafsluttede sager samlet sig under European Community Investment Partners-programmet (ECIP). Af den grund blev det i starten af 1999 besluttet, at Kommissionen skulle prioritere anvendelsen af dens begr(cid:230)nsede ressourcer til afslutning af eksisterende kontrakter, betaling af udest(cid:229)ender og inddrivelse af ubrugte og tilbagebetalingspligtige ECIP-midler. Kommissionen besluttede for nylig at foresl(cid:229) R(cid:229)det og Europa-Parlamentet at lade ECIP-forordningen lłbe videre i en overgangsperiode p(cid:229) et (cid:229)r frem til den 31. december 2000, s(cid:229) der kan gennemfłres praktiske opfłlgningsaktioner, der allerede er finansieret, eller (cid:230)ndringer til kontrakter, der allerede er indg(cid:229)et, og gives faglig bistand til fuldfłrelse og afslutning af igangv(cid:230)rende aktioner. Der vil ikke blive finansieret nye projekter efter den 31. december 1999, og enhver anmodning om finansielle midler, som ikke er blevet formelt godkendt af Kommissionen fłr denne dato, vil blive sendt tilbage til ansłgerne. I 2000 vil der blive gennemfłrt en uafh(cid:230)ngig vurdering af ECIP, som skal s(cid:230)tte Kommissionen i stand til at fastl(cid:230)gge en mere koordineret strategi for de forskellige instrumenter, der har til form(cid:229)l at fremme investeringer i udviklingslande


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2568/99 υποβολή: Francesco Speroni (TDI) προς την Επιτροπή. Νυχτερινές πτήσεις όψεως στην Ιταλία.

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
building industry
restriction on competition
type of business

text: 1. 8. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 219 E/181 (2000/C 219 E/230) GRAPTH ERVTHSH P-2568/99 ypobolh·: Francesco Speroni (TDI) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Νυχτερινε΄ς πτη΄σεις ο΄ψεως στην Ιταλι΄α Έχει την προ΄θεση η Επιτροπη΄ να προβει΄ σε κα΄ποια ενε΄ργεια προς το ιταλικο΄ κρα΄τος ω΄στε οι αρµο΄διες αρχε΄ς να εκδω΄σουν τις οριστικε΄ς διατα΄ξεις προκειµε΄νου να επιτραπει΄, ο΄πως και σε α΄λλα κρα΄τη της Ένωσης, η πραγµατο- ποι΄ηση πτη΄σεων βα΄σει των κανο΄νων νυχτερινω΄ν πτη΄σεων ο΄ψεως; Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Ianoyari·oy 2000) Επι΄ του παρο΄ντος, οι εξ ο΄ψεως νυχτερινε΄ς πτη΄σεις δεν καλυ΄πτονται απο΄ την κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α. Ως εκ του΄του, το εν λο΄γω ζη΄τηµα υπα΄γεται στις επιχειρησιακε΄ς απαιτη΄σεις των κρατω΄ν µελω΄ν, τα οποι΄α ει΄ναι αρµο΄δια, στο πλαι΄σιο των εκα΄στοτε απαιτη΄σεω΄ν τους, για την αξιολο΄γηση του εα΄ν και υπο΄ ποιες συνθη΄κες επιτρε΄πεται η α΄σκηση της εν λο΄γω δραστηριο΄τητας. ∆εδοµε΄νου ο΄τι η εν λο΄γω κατα΄σταση δεν φαι΄νεται να προσβα΄λλει τις θεµελιω΄δεις ελευθερι΄ες που ορι΄ζονται στη συνθη΄κη ΕΚ, η Επιτροπη΄ δεν προτι΄θεται να θεσπι΄σει σχετικη΄ νοµοθεσι΄α στο α΄µεσο µε΄λλον. (2000/C 219 E/231) GRAPTH ERVTHSH P-2578/99 ypobolh·: Esko Seppänen (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Η ενι΄σχυση της γερµανικη΄ς κυβε΄ρνησης σε κατασκευαστικη΄ εταιρει΄α Η οµοσπονδιακη΄ κυβε΄ρνηση της Γερµανι΄ας χορηγει΄ εµφανω΄ς σηµαντικη΄ οικονοµικη΄ ενι΄σχυση σε µεγα΄λη κατα- σκευαστικη΄ εταιρει΄α (Holtzmann), για να τη σω΄σει απο΄ την εκκαθα΄ριση. Θεωρει΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι η ενε΄ργεια της γερµανικη΄ς κυβε΄ρνησης ει΄ναι συµβατη΄ µε το δι΄καιο του ανταγωνισµου΄ που ισχυ΄ει στην ΕΕ; Apa·nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Ianoyari·oy 2000) Η γερµανικη΄ κυβε΄ρνηση κοινοποι΄ησε προσφα΄τως την προτεινο΄µενη ενι΄σχυση. Στο αξιο΄τιµο µε΄λος παρε΄χεται η διαβεβαι΄ωση ο΄τι η υπο΄θεση αυτη΄ αποτελει΄ το αντικει΄µενο εξονυχιστικη΄ς ε΄ρευνας. (2000/C 219 E/232) GRAPTH ERVTHSH E-2588/99 ypobolh·: Marialiese Flemming (PPE-DE) prow to Symboy·lio (3 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Οδηγι΄α για την προστασι΄α των πτηνω΄ν Η Επιτροπη΄ υπε΄βαλε την 1 Ιανουαρι΄ου 1994 µι΄α προ΄ταση (1) τροποποι΄ησης της Οδηγι΄ας 79/409/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 2 Ιανουαρι΄ου 1979 σχετικα΄ µε τη διατη΄ρηση των α΄γριων πτηνω΄ν (2). Επειδη΄ αυτη΄ η προ΄ταση στηρι΄ζεται στο ρθρο 175 (πρω΄ην α΄ρθρο 130) της Συµβασης της Ευρωπαι¤κη΄ς Κοινο΄τητας, εφαρµο΄ζει την διαδικασι΄α συνεργασι΄ας µε το Κοινοβου΄λιο. Το Κοινοβου΄λιο γνωµοδο΄τησε στις 15 Φεβρουαρι΄ου. (3) Το Συµβου΄λιο δεν ε΄χει λα΄βει µε΄χρι στιγµη΄ς καµι΄α κοινη΄ θε΄ση επι΄ του θε΄µατος


title: WRITTEN QUESTION E-2445/99 by Umberto Bossi (TDI) to the Commission. Private inspection bodiesfor PDO and PGI products.

eurovoc_concepts:
Italy
anti-trust legislation
competence of the Member States
designation of origin
marketing standard
restriction on competition
standardisation

text: 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/135 Is the Commission aware of any references made by national courts to the European Court of Justice 5. of matters arising from the right of establishment under these Agreements? Does the Commission intend to take any action in the near future to promote the exercise of the 6. right of establishment under these agreements? Answer given by Mr Verheugen on behalf of the Commission (13 January 2000) The questions raised by the Honourable Member touch upon the right of establishment for nationals of in the Community for the purposes of business or Central and Eastern European countries (CEEC) providing services as self-employed persons. The Commission has no data or estimates on the number of CEEC nationals who have sought to 1. establish themselves in the last two years in the Member States. 2. and 3. The exercise of the right of establishment depends not only on the provisions of the Europe agreements, but also on national legislation. Therefore, it is not practical to produce any general guidance or advice for nationals of CEEC or Member States. The Commission has received some complaints concerning delays in handling requests for the right 4. of establishment. The complaints are addressed by the relevant national authority. 5. There are currently four cases in which national courts have requested a preliminary ruling by the Court of justice on the application of the relevant provisions in the Europe agreements (Gloszczuk/C-63/ 99, Kondova/C-235/99, Barkoci & Malik/C-257/99 and Jany etc. /C-268/99). The Commission has submitted observations in all cases. The rulings by the Court of justice cannot be expected before summer 2000. No special action is foreseen to promote the exercise of the right of establishment under the Europe 6. agreements. (2000/C 225 E/146) WRITTEN QUESTION E-2445/99 by Umberto Bossi (TDI) to the Commission (16 December 1999) Subject: Private inspection bodiesfor PDO and PGI products Regulation (EEC) 2081/92 (1) on the certification of PDO and PGI products offered the Italian Government the option of accrediting only one private body for each designated product. This decision would appear to be detrimental to the fundamental rights of those farmers who meet the requirements laid down in the product specification, as they are obliged to accept both the prices and the inspection standards that the sole inspection body deems the most appropriate. Moreover, there have been reports of cases in which the private body, in agreement with the co-operative for the protection of designation of origin ((cid:145)consorzio di tutela(cid:146)), allegedly adopted inspection procedures which were in direct breach of the rules contained in the official product specification registered with the Commission. Can the Commission therefore state which institutions are responsible for verifying that 1. inspections carried out by private bodies comply with the rules laid down in the product specification? the 2. Would it not be appropriate to leave the choice of private inspection firms to the free market, to enable individual producers and producers(cid:146) associations to seek directly the best economic and technolo- gical conditions for the certification of their products? C 225 E/136 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 Does it not consider that the selection of a single body for each product might be to the serious 3. detriment of producers of PDO and PGI products, who are obliged to accept financial clauses and services with no other alternative and with no specific rules on the fixing of prices and the definition of certification procedures, which are currently at the total discretion of the sole approved private firm? (1) OJ L 208, 24. 7. 1992, p. 1. Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (11 January 2000) In the light of its replies to the Honourable Member(cid:146)s written questions P-1845/99 (1) and P-2334/99 (2), the Commission confirms that Council Regulation (EEC) No 2081/92 of 14 July 1992 on the protection of geographical indications and designations of origin for agricultural products and foodstuffs (3) stipulates that (cid:145)an inspection structure may comprise one or more designated inspection authorities and/or private bodies approved for that purpose by the Member State(cid:146). The Member State in which the geographical area covered by the protected designation of origin (PDO) or the protected geographical indication (PGI) is situated has the right to determine the inspection structures(cid:146) composition and number. Article 10(4) of the Regulation stipulates that, if an inspection authority and/or private body establish that an agricultural product bearing a protected name of origin in that Member State does not meet the criteria of the specification, they must take the steps necessary to ensure compliance with the Regulation and inform the Member State of the measures taken in carrying out their inspections. In any case, producers must have recourse to the inspection structure provided for in the specification. Article 10 stipulates standard EN 45011 (general criteria for certification bodies (cid:129) amended on 18 February 1998). that private inspection bodies must the requirements fulfil laid down in Member States are responsible for verifying that the inspection bodies chosen fully meet the requirements laid down by that standard. See page 27. See page 105. (1) (2) (3) OJ L 208, 24. 7. 1992. (2000/C 225 E/147) WRITTEN QUESTION E-2456/99 by Sergio Berlato (UEN) and Mauro Nobilia (UEN) to the Commission (16 December 1999) Subject: New Holland (cid:129) Case The Antitrust Committee chaired by Commissioner Mario Monti has approved the acquisition of the American group Case, market leader in the production of agricultural machinery, by the Fiat (cid:129) New Holland group. The Commission, recognizing that the new group(cid:146)s dominant position would be enhanced, has allegedly made the approval conditional on the group divesting itself of several product lines and plants situated in the United Kingdom, Germany, Austria and Italy


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2429/99 υποβολή: Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Μέτρα για την αποτροπή της διακίνησης λαθρομεταναστών.

text: 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/59 Apa·nthsh toy koy Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· symfvnei· sxetika· me th shmasi·a thw kainotomi·aw gia thn to·nvsh thw oikonomikh·w mege·uynshw kai gia thn prov·uhsh thw ana·ptyjhw o·lvn tvn biomhxanikv·n tome·vn se e·nan metaballo·meno ko·smo. H kainotomi·a dhmioyrgei· ne·oyw tomei·w oikonomikh·w kai koinvnikh·w drasthrio·thtaw. Epanaprosdiori·zei diarkv·w tiw agore·w, dhmioyrgv·ntaw ne·a proi¤o·nta kai diadikasi·ew poy enisxy·oyn thn antagvnistiko·thta tvn epixeirh·sevn. H kainotomi·a den ei·nai aplv·w e·naw oikonomiko·w mhxanismo·w h· mia texnikh· diadikasi·a. Apotelei· epi·shw, o·pvw perigra·fei o ajio·timow boyleyth·w, koinvniko· faino·meno. Me·sv thw kainotomi·aw ta a·toma kai oi koinvni·ew ekfra·zoyn th dhmioyrgiko·thta· toyw, tiw ana·gkew toyw kai toyw po·uoyw toyw. H kainotomi·a synde·etai epome·nvw stena· me tiw koinvnike·w synuh·kew stiw opoi·ew para·getai. H svsth· enhme·rvsh kata· th dhmo·sia syzh·thsh sxetika· me th shmasi·a poy e·xei h kainotomi·a gia tiw koinvni·ew maw kai idi·vw gia tiw epixeirh·seiw maw ei·nai oysiastiko· zh·thma. H syzh·thsh gia th xa·rajh politikh·w ston tome·a thw kainotomi·aw, poy jeki·nhse h Epitroph· me th leykh· bi·blo gia thn ana·ptyjh, thn antagvnistiko·thta, thn apasxo·lhsh, me thn pra·sinh bi·blo gia thn kainotomi·a (1) kai sth syne·xeia me to «sxe·dio dra·shw gia thn kainotomi·a» (2), synista· h·dh na anagnvrisuoy·n dhmo·sia ta ofe·lh thw kainotomi·aw. H Epitroph· ua ejakoloyuh·sei na efarmo·zei mia politikh· gia tiw epixeirh·seiw poy na diapne·etai apo· thn kainotomi·a kai ua anala·bei ne·ew dra·seiw. Gia tiw ekstratei·ew enhme·rvshw toy koinoy· sxetika· me thn kainotomi·a, den ypa·rxei kaly·terow odhgo·w apo· thn arxh· thw epikoyriko·thtaw. Ypa·rxoyn polle·w prvtoboyli·ew kai epityxi·ew se euniko· kai perifereiako· epi·pedo se ayto·n ton tome·a. H antallagh· empeiriv·n apo· thn ylopoi·hsh prvtoboyliv·n poy analh·fuhkan se euniko· epi·pedo xreia·zetai na tonvuei· o·pvw epi·shw, edexome·nvw, h diasy·ndesh sto plai·sio eyrvpai¤kv·n dikty·vn epityxhme·nvn epixeirhmatikv·n sxedi·vn, ea·n ayto· dieykoly·nei th dia·dosh kai th belti·vsh· toyw. H Epitroph·, sto plai·sio idi·vw dia·forvn eidikv·n programma·tvn toy 5oy progra·mmatow-plaisi·oy e·reynaw kai ana·ptyjhw (E+A) (1998-2002), proe·blece kata·llhloyw mhxanismoy·w gia thn eni·sxysh tvn dra·sevn poy aposkopoy·n sth belti·vsh thw enhme·rvshw toy koinoy·. Oi en lo·gv drasthrio·thtew perilamba·noyn th uesmoue·thsh eyrvpai¤kv·n brabei·vn (cid:129) o·pvw to brabei·o Descartes kai to brabei·o Archimedes (3) (cid:129), th diorga·nvsh dieunv·n synedri·vn, thn pragmatopoi·hsh dia·forvn ekdo·sevn, kauv·w kai th xrh·sh prohgme·nvn ergalei·vn enhme·rvshw kai epikoinvni·aw (ko·mboi Internet) apo· tiw yphresi·ew paroxh·w plhroforiv·n gia ereynhtika· sxe·dia kai drasthrio·thtew me·sv Internet kai CD-ROM/DVD, o·pvw oi CORDIS (4), Prosoma (5) kai a·llew. Oi drasthrio·thtew ayte·w (poy ylopoioy·ntai me·sv prosklh·sevn ypobolh·w prosforv·n, prosklh·sevn ypobolh·w prota·sevn gia sxe·dia kai synodeytika· me·tra) bohuoy·n na epishmanuoy·n, na anagnvrisuoy·n dhmo·sia kai na problhuoy·n ta eje·xonta texnologika· apotele·smata, poy sxeti·zontai me thn pro·odo thw episth·mhw kai thw kainotomi·aw sthn Eyrv·ph. (1) COM(95)688 teliko·. (2) COM(96)589 teliko·. (3) Pro·sklhsh ypobolh·w prota·sevn gia e·mmesew dra·seiw ETA sto plai·sio toy eidikoy· progra·mmatow e·reynaw, texnologikh·w ana·ptyjhw kai epi·deijhw «Belti·vsh toy ereynhtikoy· anurv·pinoy dynamikoy· kai thw koinvnikooikonomikh·w ba·shw gnv·sevn». Timhtike·w diakri·seiw gia ereynhtike·w ergasi·ew ychloy· epipe·doy. EE C 344 thw 1. 12. 1999. (4) http:/www. cordis. lu/. (5) http//www. prosoma. lu/. (2000/C 303 E/053) GRAPTH ERVTHSH E-2429/99 ypobolh·: Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Me·tra gia thn apotroph· thw diaki·nhshw laurometanastv·n H diaki·nhsh laurometanastv·n prow ta kra·th me·lh thw EE apotelei· egklhmatikh· pra·jh poy diapra·ttetai eyre·vw. Sy·mfvna me tiw statistike·w toy Dieunoy·w Ke·ntroy gia thn Ana·ptyjh Politikh·w gia th Metana·steysh (ICMPD), poy edrey·ei sth Bie·nnh, mo·no to perasme·no e·tow pe·rasan sto e·dafow thw EE 400. 000 a·nurvpoi, apo· toyw opoi·oyw to 60 % e·fuasan me·sv para·noma organvme·nvn dikty·vn metafora·w. O epikefalh·w toy ICMPD, Jonas C 303 E/60 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 Widgren, ektima· o·ti h diaki·nhsh laurometanastv·n apodi·dei stiw egklhmatike·w organv·seiw ke·rdow megaly·tero tvn 50 diw finlandikv·n ma·rkvn ethsi·vw, epome·nvw to zh·thma den ei·nai ash·manto. Ti me·tra proti·uetai na la·bei h Eyrvpai¤kh· nvsh gia thn apotroph· ayth·w thw para·nomhw kai entelv·w 1. apa·nurvphw empori·aw anurv·pvn kai thw anti·stoixhw roh·w kerdv·n prow tiw para·nomew organv·seiw; Pv·w ua diasfali·sei h EE o·ti to metanasteytiko· rey·ma prow ta kra·th me·lh ua paramei·nei ypo· ton e·legxo 2. tvn kratv·n melv·n me dedome·new tiw makre·w li·stew anamonh·w gia no·mimh metana·steysh kai to oikonomiko· xa·sma metajy· thw Anatolikh·w Eyrv·phw kai thw EE; Apa·nthsh toy k. Vitorino ej ono·matow thw Epitroph·w (27 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· symmeri·zetai tiw anhsyxi·ew toy ajio·timoy me·loyw o·son afora· tiw diasta·seiw poy e·xei pa·rei to faino·meno thw laurometana·steyshw. Dyna·mei toy a·ruroy 63 (prv·hn a·ruro 73 K) thw synuh·khw EK, sto ejh·w proble·petai o·ti to Symboy·lio uespi·zei, ento·w pe·nte etv·n apo· thn e·narjh isxy·ow thw synuh·khw toy `msterntam, me·tra peri· metanasteytikh·w politikh·w, idi·vw stoyw tomei·w thw katapole·mhshw thw para·nomhw metana·steyshw kai thw para·nomhw diamonh·w, symperilam- banome·noy toy epanapatrismoy· parano·mvw diameno·ntvn. Ta dia·fora problepo·mena me·tra paroysia·zontai analytika· sto sxe·dio dra·shw toy Symboyli·oy kai thw Epitroph·w sxetika· me tiw be·ltistew diadikasi·ew gia thn efarmogh· tvn diata·jevn thw synuh·khw toy `msterntam poy aforoy·n th dhmioyrgi·a eno·w xv·roy eleyueri·aw, asfa·leiaw kai dikaiosy·nhw (1). Sta sympera·smata toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy toy Ta·mpere, do·uhkan oi politike·w kateyuy·nseiw gia thn ylopoi·hsh toy en lo·gv sxedi·oy dra·shw. To proanafero·meno Eyrvpai¤ko· Symboy·lio, toni·zontaw th shmasi·a thw ejasfa·lishw miaw apotelesmatiko·terhw diaxei·rishw tvn metanasteytikv·n reyma·tvn, zh·thse, metajy· a·llvn, th xa·rajh miaw energoy·w koinh·w politikh·w ston tome·a tvn uevrh·sevn kai tvn plastv·n eggra·fvn, kauv·w kai thn eni·sxysh thw synergasi·aw kai thw amoibai·aw texnikh·w syndromh·w metajy· tvn yphresiv·n ele·gxoy tvn syno·rvn tvn kratv·n melv·n. Epi·shw, to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio to·nise to po·so ei·nai shmantiko· na analhfuei· dra·sh sthn phgh· thw laurometana·steyshw, me thn katapole·mhsh tvn egklhmatikv·n dikty·vn poy, o·lo kai syxno·tera, organv·noyn thn empori·a kai thn oikonomikh· ekmeta·lleysh tvn metanastv·n, kai me thn prostasi·a tvn dikaivma·tvn tvn uyma·tvn, eidiko·tera tvn gynaikv·n kai tvn paidiv·n. Te·low, ypogra·mmise epi·shw th spoydaio·thta thw synergasi·aw me tiw xv·rew katagvgh·w kai die·leyshw. Ta dia·fora ayta· me·tra (cid:129) sta opoi·a h Epitroph· proti·uetai na prosfe·rei th symbolh· thw (cid:129) pre·pei na ermhneyuoy·n sto geniko· plai·sio thw koinh·w eyrvpai¤kh·w politikh·w poy e·xoyn kauori·sei oi arxhgoi· kratv·n kai kybernh·sevn ston tome·a toy asy·loy kai thw metana·steyshw. H en lo·gv politikh· yposthri·zei epi·shw thn stadiakh· dhmioyrgi·a miaw sxe·shw apo· koinoy· ana·ptyjhw me tiw xv·rew kai tiw perife·reiew katagvgh·w tvn metanastv·n, kai thn ejasfa·lish i·shw metaxei·rishw gia toyw yphko·oyw tri·tvn xvrv·n poy diame·noyn nomi·mvw sthn epikra·teia tvn kratv·n melv·n. (1) EE C 19 thw 23. 1. 1999. (2000/C 303 E/054) GRAPTH ERVTHSH P-2434/99 ypobolh·: Inger Schörling (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Odhgi·a thw EE kata· thw perioristikh·w politikh·w thw Soyhdi·aw gia ta narkvtika· Sth Soyhdi·a isxy·oyn kano·new oi opoi·oi periori·zoyn aysthra· thn eisagvgh· oysiv·n poy katata·ssontai sta narkvtika· -ako·mh kai sthn peri·ptvsh poy ayte·w xorhgoy·ntai me iatrikh· syntagh· gia uerapeytikoy·w skopoy·w. Gia para·deigma, sy·mfvna me ton kanonismo· 1997:11 toy soyhdikoy· Eunikoy· Organismoy· Farma·kvn, mporei· kanei·w na eisaga·gei sth xv·ra amfetami·new mo·no gia prosvpikh· katana·lvsh me·gisthw dia·rkeiaw pe·nte hmerv·n