title: Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om ett förslag till program för stöd till den europeiska audiovisuella industrin (Media plus - 2001-2005)

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
audiovisual industry
audiovisual programme
vocational training

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 14. 12. 1999 KOM(1999) 658 slutlig 1999/0275 (COD) 1999/0276 (CNS) MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN om ett förslag till program för stöd till den europeiska audiovisuella industrin (Media plus – 2001-2005) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media - yrkesutbildning) (2001 -2005) Förslag till RÅDETS BESLUT om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media Plus - Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001 -2005) (framlagda av Komissionen) MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN TILL RÅDET, EUROPAPARLAMENTET, EKONOMISKA OCH SOCIALA KOMMITTÉN OCH REGIONKOMMITTÉN om ett förslag till program för stöd till den europeiska audiovisuella industrin (MEDIA Plus – 2001-2005) 1. Inledning Utvecklingen av digitaltekniken innebär en revolution med långtgående ekonomiska konsekvenser för den audiovisuella industrin och nya möjligheter till skapande för nya aktörer. Detta i sin tur kommer att leda till en breddning av innehåll och tjänster. Med det snabbt växande antalet möjligheter till spridning och utsändning är alla aktörer överens om att innehållsproduktionen, i synnerhet den audiovisuella, utgör ett viktigt område för att skapa mervärde för 2000-talet, ett mervärde som kan förstärka både den ekonomiska tillväxten och den kulturella mångfalden i Europeiska unionen. 1 Den framväxande digitala världen innebär nya möjligheter för producenter och distributörer, möjligheter som hänger samman med att de olika sätten att direkt och indirekt utnyttja verken blir allt fler. Men utvecklingen innebär också en utmaning som beror på minskade och mer splittrade intäkter från varje visning, vilket gör att man måste ta fram internationella finansierings- och marknadsföringsstrategier. Därför är det viktigt att ansvariga myndigheter, även på europeisk nivå, stöder dessa initiativ genom särskilda och kompletterande finansieringsåtgärder för att stärka de europeiska innehållsproducenternas närvaro och öka deras andel av intäkterna. Kommissionens förslag till programmet Media Plus är ett steg på den vägen. I en föränderlig miljö, där visningsmetoderna har blivit internationella kan den europeiska audiovisuella industrin ännu inte bjuda riktigt konkurrenskraftigt globalt motstånd eftersom den är så splittrad. Förslagen syftar till att med en sammanhållen strategi och tydliga mål lösa dessa problem genom att skapa så goda förutsättningar som möjligt för europeiska aktörer att positionera sig på bästa sätt på de nya marknaderna genom att ta tillvara den kulturella mångfalden i Europa. 2. En strategisk sektor: industrin för audiovisuellt innehåll En stark tillväxtmöjlighet och en källa för mycket kvalificerade arbetstillfällen Industrierna på IT-området, bland dem den audiovisuella industrin, har blivit en av de inom Europeiska unionen som växer snabbast. Den audiovisuella industrin branscher i Europeiska unionen 1995 och 1 030 000 under 19972. sysselsatte 950 000 personer 1 2 1999 Telecoms Review (Commission Communication on the Review of the Regulatory Framework for Services), Electronic Communications KOM(1999) 539 slutlig. Arbetstillfällen KOM (1998) 590 slutlig. Infrastructure, Transmission informationsrevolutionens informationssamhället: and Access potential, Services: utnyttja Att i 2 Intäkterna från marknaden förväntas stiga med 70 % före 2005, vilket bara för den perioden skulle kunna innebära att det skapas mer än 300 000 högkvalificerade arbetstillfällen. 3 Tillväxten kommer i synnerhet att bygga på utvecklingen av digitala programpaket, som erbjuder konsumenten ett mycket brett produktsortiment att välja ur. Antalet TV-kanaler som man har tillgång till i Europa blev sex gånger fler mellan 1990 och 1998, med en ökning från 104 till 659. Man beräknar att det kommer att finnas mer än 1 000 kanaler kommer att sända år 20004 i Europa. När den första webbläsaren kom 1994 innebar det som masskommunikationsverktyg, men ingen kunde ha förutsett den otroliga tillväxten av detta instrument för informationsspridning, som i dag finns i mer än 180 miljoner hushåll över hela världen, varav 43 miljoner i Europa. Den pågående tekniska utvecklingen gör att man kan förutse flera möjliga tillämpningar: nya tjänster för interaktiv TV, "video on demand" (VOD), elektronisk utsändning i biografsalonger. Däremot kan vi i dag inte förutse när teknikerna kommer att kunna föras ut på marknaden eller vilken inverkan de kommer att få på konsumenternas vanor och val. startskottet Internet för Marknadsanalyser och framtidsstudier visar dock att dessa nya spridningsmetoder innebär en verklig breddning av de audiovisuella marknaderna. De blir inte ett utbytesfenomen. De nuvarande spridningsmetoderna, som bio och video, växer och verkar till och med återta förlorad mark på ett kraftfullt sätt, trots att många konkurrerande tjänster (betal-TV och tillkommit. Med 814 miljoner sålda biljetter 1998 har "near"-video on demand) har biobesöken i Europa klättrat upp till samma nivå som i början av 1980-talet, innan vi kunde titta på bio hemma. Även antalet filmer som produceras i Europa växer, liksom antalet distribuerade filmer. Parallellt med den utvecklingen växer videomarknaden, i synnerhet videoförsäljningen, trots tilltagande konkurrens från TV-kanaler och betal-TV. En ekonomi i förändring Utvecklingen av digitala spridningsmetoder (kanalpaket, Internet, DVD) inger hopp och den är kopplad till en kraftfull ökning av efterfrågan på innehåll. Ökningen tar sig uttryck i allt fler visningssätt, ett längre kommersiellt liv för produkterna, nya sidoprodukter och en internationalisering av marknaden. Men den väcker också en viss oro, på grund av att publiken splittras på nya kanaler och audiovisuella tjänster. Antalet TV-kanaler som man kan komma åt i Europa tredubblades mellan 1995 och 1998 och genomsnittseuropén tillbringade 205 minuter per dag framför TV- apparaten 1998. 5 Denna kraftiga uppdelning har lett till att sändningsbolagen fått minskade resurser och att man utnyttjar de utsända verken längre. En TV-produktion som tidigare kunde skrivas av på en eller två landsomfattande sändningar måste numera sändas internationellt ett stort antal gånger och under en mycket längre tidsperiod. En av följderna av det ökande antalet metoder för elektronisk spridning tros bli att flaskhalsarna förknippade med investeringar i den rent fysiska distributionen av produkten (t. ex. tryckning, lagring och transport av biografkopior eller videokassetter) kommer att 3 4 5 Studie för kommissionens räkning av Norcontel Ltd: Economic Implications of New Communications Technologies on the Audiovisual Markets, slutlig rapport den 15 april 1997. Screen Digest, maj 1999. Etude IP (CLT-UFA), 1998. 3 försvinna. Därmed kan också en större mångfald verk få tillgång till marknaden. Om man dock ser på den ökande konkurrensen när det gäller att fånga konsumentens intresse, är det troligt att de stora marknadsföringsinvesteringar som krävs även kommer att skapa nya hinder för att komma in på marknaden. För närvarande kan man också konstatera att koncentrationen av resurser till en viss typ av program (till exempel repriser av sportprogram) leder till att resurserna för skapande program (dokumentärer, filmer och fiktion samt animerade verk) minskar. Därför måste europeiska producenter och innehållsinnehavare bli bättre på att utarbeta internationella försäljningsstrategier över hela spektrumet av spridningsmetoder för att få tillträde till marknaden. En dåligt förberedd europeisk innehållsindustri Inför denna nya "digitala" ekonomi förefaller den europeiska innehållsindustrin dåligt förberedd och lider fortfarande av strukturella svagheter: • Till splittringen av de individuella intäkterna på grund av det ökade antalet sändningskanaler skall läggas uppdelningen i nationella och regionala marknader, vilket leder till dålig spridning av program över gränserna inom gemenskapen. • Detta leder i sin tur till en ond cirkel av alltför små investeringar redan från själva skapandet av audiovisuella verk upp till produktions- och distributionsstadiet. Resultatet blir dålig lönsamhet för verken och därmed ytterligare minskad investeringsförmåga. • Splittringen visar sig också i att företagen får för dålig kapitalbas, vilket splittrar deras utvecklingsstrategi på det internationella planet, särskilt när det gäller att bygga upp tillräckligt attraktiva rättighetskataloger för att hitta olika visningsmöjligheter för alla typer av media. Det gäller att ta tillvara verken på internationell nivå Utvecklingen av digitala sändningsmetoder innebär att europeiska producenter och distributörer inte längre kan välja om de skall ta hänsyn till de internationella marknaderna eller ej, de måste göra det. I stället har det blivit helt avgörande för utvecklingsstrategierna inom den europeiska audiovisuella industrin att kunna behärska olika distributionsmetoder på internationell nivå. 3. En förnyad strategi: en stödjande audiovisuell politik i dataåldern Den växande ekonomiska betydelsen av audiovisuellt innehåll manar till utveckling av en konkurrenskraftig europeisk industri, en industri som kan dra nytta av den kraftiga ökningen av efterfrågan på innehåll. Sedan 1997 har kommissionen arbetat med noggrann granskning av sin politik på det audiovisuella området, i synnerhet vad avser nuvarande och framtida följder av dataåldern. Granskningen bygger främst på mycket breda samråd med branschfolk, både vid konferenserna i Birmingham (april 1998) och Helsingfors (september 1999) och genom 4 offentliga samråd under 1998 om grönboken om konvergensen av telekommunikation, media och informationsteknik6. Samråden, liksom rekommendationer och bidrag i rapporten från högnivågruppen för den audiovisuella politiken,7 har lett till att man har utarbetat en ny strategi för stödpolitiken på europeisk nivå. Den bygger på följande principer: • I de stödmekanismer som har införts på europeisk nivå måste man ta hänsyn till de olika förutsättningarna i länderna. Det innebär att de skall fungera som komplement till nationell och regional politik och skjuta till det mervärde som ligger i den europeiska dimensionen. • Gemenskapens stöd skall därför inriktas på industriella och strukturella mål, men man måste också ta hänsyn till de särskilda behoven i länder eller regioner med låg audiovisuell produktionskapacitet eller som utgör ett geografiskt och språkligt begränsat område. • Europeiska unionen bör främja genomförandet av automatiska mekanismer eller företagsstöd som bygger på marknadsresultat. Syftet skall vara att skapa struktureffekter inom sektorn. • De nya visningsmetoder som den digitala utvecklingen har givit upphov till utgör nya möjligheter för skapande och distribution, som man måste beakta. Däremot är det svårt att i dagsläget bedöma de verkliga konsekvenserna av denna utveckling på lång och medellång sikt. Den strategi som utarbetas för stödsystemen för att stärka de europeiska aktörerna ligga i fas med den audiovisuella marknaden och avspegla måste vara pragmatisk, utvecklingen inom sektorn (teknisk neutralitet). Därför måste man – skapa och utveckla ett system för information om och uppföljning av utvecklingen på marknaden utifrån den tekniska utvecklingen (pilotprojekt), – regelbundet utvärdera och vid behov göra lämpliga justeringar av stödmekanismerna, – införa ett system för information och utbyte av erfarenheter med medlemsstaterna för att skapa synergieffekter. resultaten av utvärderingen av Med tanke på den nya kontext Media II-programmet och de samråd som kommissionen har genomfört, verkar det vara nödvändigt att höja anslagen till programmet. Denna höjning motiveras bland annat av som beskrivits, – ett större hänsynstagande till industrins särskilda behov i länder där den audiovisuella produktionskapaciteten är låg eller som utgör ett begränsat geografiskt eller språkligt område, – en ökad användning av automatiska stödsom grundar sig på marknadsresultat, – framväxandet av nya behov och nya projekt som sammanhänger med utvecklingen av digitalteknik, 6 7 KOM(97) 623 slutlig och KOM(1999) 108 slutlig. Slutsatserna från konferenserna i Birmingham och Helsingfors finns på följande webbplatser: http://europa. eu. int/eac et http://presidency. finland. fi Datoråldern och den europeiska audiovisuella politiken, audiovisuella politiken, Luxemburg, 1998. från högnivågruppen för den rapport 5 – det företräde som bör ges den transnationella spridningen av europeiska transnationella verk, inom och utanför Europeiska unionen. 4. Principer för insatserna i programmet Media Plus två olika Som för Media II omfattar verksamhetsområden, nämligen utbildning och yrkesutbildning (artikel 150 i fördraget) och industri (artikel 157 i fördraget)8. De två förslagen till rådets beslut som bifogas i det här meddelandet konkretiserar det nya synsätt som definierats ovan, och tar hänsyn till följande faktorer: åtgärderna inom programmet Media Plus • Resultaten och halvtidsutvärderingen av Media II9 som visade på vad man uppnått genom programmet och att vissa mekanismer var effektiva. Samtidigt gavs i rapporten förslag på hur stödmålen och instrumenten kan anpassas till de nya utmaningar som följer med dataåldern. Utvärderingen bekräftade också att man i programmet borde prioritera en spridning av filmerna över gränserna och koncentrera stödet till tre strategiska områden (yrkesutbildning för branschfolk, utveckling av projekt och produktionsbolag, distribution och marknadsföring). • Komplementariteten och samstämmigheten med gemenskapens övriga åtgärder som ingår i en gemensam strategi, t. ex. utbildningsprogram, program för stöd till små och medelstora företag och till IT. Granskning av de finansiella instrument som införts för att stimulera den första finansieringen i hela Europeiska unionen, som beskrivs i initiativet e-Europe som framfördes av kommissionens ordförande Romano Prodi den 8 december 1999, borde öppna nya möjligheter för att starta företag som utvecklar och producerar audiovisuellt innehåll av hög kvalité och med användning av ny teknik. En nära koppling bör upprättas till programmet "ett användarvänligt informationssamhälle" inom femte ramprogrammet för forskning och utveckling. De berörda nyckelåtgärderna inom det programmet utvecklar teknik, provbänkar, demonstration och tjänster som skulle kunna få stöd genom Media Plus när de släpps ut på marknaden. Samstämmighet krävs även med de förslag som väntas för uppföljning av programmet Info 2000 och MLIS. • Komplementaritet som eftersträvas i de handlingslinjer som genomförs på nationell och regional nivå. I synnerhet bör gemenskapens åtgärder koncentreras på de stadier av den i audiovisuella kedjan där de ger produktionsprocessen. störst mervärde, dvs. respektive sent tidigt • Programmets öppenhet. I förlängningen av det samarbete som redan har inletts med EES- länderna samt Cypern pekar förslagen tydligt på att man vill göra det möjligt för Malta, de associerade länderna i Central- och Östeuropa, Turkiet och länder som har undertecknat Europarådets konvention om television utan gränser att delta i programmet. Dock måste deras nationella lagstiftningar i hög grad anpassas till gemenskapens regelverk, i synnerhet bestämmelserna i direktivet «Television utan gränser»10 och det skall också beaktas om det 8 9 10 Programmet Media II byggde också på två rådsbeslut. På yrkesutbildningsområdet (artikel 127 i fördraget) genomfördes programmet genom rådets beslut 95/564/EG av den 22 december 1995, EGT L 321, 30. 12. 1995, s. 33, på utvecklings- och distributionsområdet (artikel 130 i fördraget) genomfördes programmet genom rådets beslut 95/563/EG av den 10 juli 1995, EGT L 321, 30. 12. 95, s. 25. Kommissionens perioden 01. 01. 96 - 30. 06. 98, KOM(1999) 91 slutlig. Direktiv 89/552/EEG, ändrat genom direktiv 97/36/EG. inom programmet MEDIA II om resultaten (1996-2000) rapport under 6 finns lämpliga rättsliga ramar för upphovsrätt, särskilt med tanke på de relevanta gemenskapsdirektiven11. Utvecklingen och stärkandet av den audiovisuella industrin innebär ett positivt och konkret stöd till utvidgningsprocessen. Programmet skall även vara öppet för deltagande från andra utomstående europeiska länder. Slutligen finns två förslag som innebär möjligheter till samarbete med utomstående stater som delar Europeiska unionens mål när det gäller politiken för audiovisuella medier. • Om man tänker sig en normal anpassning av stödmekanismerna till en konstaterad utveckling av den audiovisuella marknaden, innebär förslagen att man skall genomföra pilotprojekt som, om resultaten blir övertygande, skulle kunna leda till att man omedelbart antog de viktigaste stödmekanismerna i programmet. 4. 1 Yrkesutbildning (rättslig grund: artikel 150 i fördraget) Som komplement till de åtgärder som genomförts av medlemsstaterna och inom ramen för gemenskapsprogram (Sokrates, Leonardo) inriktas de åtgärder som föreslås för Media yrkesutbildning på följande områden: • Tillämpning av ny teknik för produktion och distribution av audiovisuella program av hög konstnärlig kvalitet och med stora kommersiella möjligheter. • Beaktande av de utvecklingsmöjligheter som den europeiska och den internationella marknaden erbjuder. • Ekonomisk och kommersiell förvaltning, inbegripet rättsregler, produktionsfinansiering, marknadsföring och distribution. • Teknik för manusförfattande, elektroniska spridningsmetoder. i synnerhet för interaktiva program avsedda för nya Vidare skall programmet uppmuntra • upprättande av nätverk, samarbete och utbyte av kunskaper mellan partner som berörs av utbildningsverksamheten (skolor, branschsammanslutningar, företag), • lärarfortbildning. På dessa skilda områden skall man prioritera utbildningsprojekt där man använder ny teknik som verktyg eller har det som inriktning för utbildningen samt projekt i länder med låg audiovisuell produktionskapacitet eller som utgör ett geografiskt och språkligt begränsat område. 11 Rådets direktiv 93/98/EEG av den 29 oktober 1993 om harmonisering av skyddstiden för upphovsrätt och vissa närstående rättigheter, rådets direktiv 93/83/EEG av den 27 september 1993 om samordning av vissa bestämmelser om upphovsrätt och närstående rättigheter avseende satellitsändningar och vidaresändning via kabel, rådets direktiv 92/100/EEG av den 19 november 1992 om uthyrnings- och utlåningsrättigheter och vissa upphovsrätten närstående rättigheter immaterialrättsliga området. inom det 7 För de yrkesutbildningar som får stöd skall det garanteras att en majoritet av deltagarna kommer från ett annat land än det där utbildningen äger rum. De bör överensstämma med de rambestämmelser för stöd till utbildning som antogs av kommmissionen 199812. 4. 2 Utveckling (rättslig grund: artikel 157 i fördraget) För att producera audiovisuella kvalitetsprogram som skulle kunna generera stora intäkter på ett ökande antal medier krävs betydande investeringar. Sådana investeringar skall göras redan vid projektförberedelsen med hjälp av en lämplig utveckling. Man skall bedöma projektets genomförbarhet, den förväntade avkastningen av verket utifrån dess produktionskostnad och kommersiella möjligheter. Den här processen, som är vanlig inom andra näringslivssektorer, förblir alltför begränsad när det gäller audiovisuella verk och leder allt för ofta till att man producerar verk med begränsad ekonomisk bärkraft. Inom denna sektor, och med beaktande av den komplementaritet som krävs mellan gemenskapspolitiken och nationell politik, syftar åtgärderna till att • uppmuntra investeringar i projektutvecklingen (författande och färdigställande av manus, utarbetande av finansieringsplanen etc. ) genom att insistera på att man redan från utvecklingsstadiet beaktar en internationell marknadsföringsstrategi, som syftar till att visa verket på ett stort antal medier (direkt eller avledd visning), • ge incitament till de mest dynamiska oberoende producenterna att lägga fram riktiga kommersiella utvecklingsstrategier på grundval av projektpaketet. Riktlinjerna för genomförande skall dokumentärer, animation och interaktiva produkter (on-line, off-line och hybrider). rikta sig till produktionsbolag för TV-fiktion, 4. 3 Distribution och marknadsföring (rättslig grund: artikel 157 i fördraget) Att bemästra distributionsnät och distributionsteknik som ger avkastning på investerat kapital är en oumbärlig egenskap om den europeiska audiovisuella industrin vill skaffa sig en stark ta tillvara ställning på marknaden. Det betyder att man skall skapa och i synnerhet programkataloger över verk såsom biograffilmer, fiktion, dokumentärer och animationer, som kan användas och återanvändas i många olika format. Stödet till distribution och marknadsföring är därför den viktigaste åtgärden i förslaget till programmet Media Plus. Gemenskapens arbete skall ha som mål att förbättra spridningen av filmer och TV-program över gränserna och att stimulera europeiska företag att använda nya former för att visa programmen (on-line-sändning, digitalisering av program, DVD). De föreslagna åtgärderna syftar till att göra det möjligt att • förbättra spridningen av och lönsamheten för europeiska verk på den europeiska marknaden och på världsmarknaden på alla medier som är tillgängliga för konsumenterna, 12 EGT C 343, 11. 11. 1998, s. 10-16. 8 • stärka konkurrenskraften för distributionsbolag (bio, video, TV) liksom att upprätta och ta tillvara rättighetskataloger för europeiska verk, • utveckla upprättandet av nätverk och gemensamma strategier på europeisk nivå genom att skapa kopplingar mellan distribution och produktion, • öka produktionen av verk avsedda för den europeiska marknaden (distributionsstyrd produktion) med respekt för språklig och kulturell mångfald, • utveckla den europeiska publikens kunskap om och smak för verk från andra europeiska länder och därigenom stärka den europeiska identiteten i sin mångfald av uttryck (flerspråkighet), • genom pilotprojekt underlätta en ständig kontakt mellan program och teknisk utveckling, i synnerhet genom att uppmuntra visning av europeiska audiovisuella verk på digitala specialkanaler. 4. 4 Marknadsföring och tillträde till marknaden, artikel 157 i fördraget) festivaler (rättslig grund: De speciella målen för stödet i allmänhet desamma som för till marknadsföring är distributionsstödet. Mekanismerna som kompletterar distributionsstöden har dock som mål att förbättra de europeiska verkens och programmens tillträde till europeiska och internationella marknader. Det handlar om mekanismer som skall • uppmuntra närvaron av europeiskt branschfolk och europeiska audiovisuella program både på traditionella marknader och framväxande europeiska och internationella marknader, • uppmuntra branschfolk och europeiska audiovisuella program att arbeta för att sprida, utbyta och sälja europeiska program i och utanför Europa. • uppmuntra planering av europeiska audiovisuella verk vid europeiska och internationella evenemang eller festivaler, • uppmuntra att europeiska nationella organ för främjande av export av audiovisuella program upprättar nätverk, • stödja transnationella visningar av europeiska filmer vid festivaler som har organiserats inom såväl som utanför Europeiska unionen, • uppmuntra festivaler att upprätta nätverk genom att stödja samarbetsåtgärder till främjande av europeisk film. 4. 5 De åtgärder som genomförs inom utveckling, distribution och marknadsföring bör överenstämma med fördragets bestämmelser om konkurrens, särskilt när det gäller statliga stöd. 5. Genomförandeinstrument 9 För att genomföra de åtgärder som planeras i Media Plus-programmet och med beaktande av bestämmelserna i fördraget föreslås två verktyg – ett för yrkesutbildning (artikel 150 i fördraget) och ett för utveckling, distribution och marknadsföring (artikel 157 i fördraget). Målet med de två instrumenten är att genomföra en politik som ligger i fas med marknaden och är tydligt inriktad på att optimera de fördelar som EU:s audiovisuella industri kan dra av den tekniska utvecklingen. Därför kommer detaljerna kring det ekonomiska stödet att utvärderas och justeras med jämna mellanrum. På grundval av dessa bedömningar kan kommissionen eventuellt föreslå åtgärder som kompletterar de två instrumenten. 10 MOTIVERING Utbildningsprogram för branschfolk inom industrin för audiovisuellt innehåll. 1. Inledning En möjlighet till sysselsättning allt större och tilltagande Det distributionsmöjligheter skapar en snabb ökning av tillhandahållandet av tjänster och därmed också en större efterfrågan på nya audiovisuella program. produktionsmedel bredden antalet och den på För att denna snabba utveckling skall kunna skapa nya arbetstillfällen krävs en dynamisk miljö och kvalificerad arbetskraft för vilka fortbildningen spelar en avgörande roll. En högre kvalitet på den fortbildning som erbjuds branschfolk inom den europeiska audiovisuella industrin är således en absolut förutsättning för att stärka konkurrenskraften inom branschen, i synnerhet vad gäller tillämpning av ny digital teknik. En yrkesutbildning som ligger nära branschen De snabba förändringarna i affärslivet och de ständiga förändringar som kännetecknar den nya audiovisuella tekniken gör att man utöver en grundutbildning måste få en kontinuerlig fortbildning som svarar mot marknadens behov. Därför är det viktigt att branschen deltar i utformningen av utbildningen och i genomförandet av utbildningsverksamheten. Motivering för en gemenskapsåtgärd Det är offentliga myndigheters sak att uppmuntra och att stödja yrkesutbildning för branschfolk på medellång och lång sikt. Vid Europeiska rådets extra möte om sysselsättning i Luxemburg den 20-21 november 1997 betonades att vidareutbildning kan fungera som ett viktigt bidrag till medlemsstaternas sysselsättningspolitik. Att Europeiska unionens politik för vidareutbildning (yrkesutbildning) är viktig framhålls också i fördraget (art. 150). I medlemsstaterna görs en rad olika satsningar på inledande yrkesutbildning på det audiovisuella området. En åtgärd på gemenskapsnivå som komplement till de nationella ansträngningarna motiveras av följande: • Behovet att uppmuntra branschfolk att öka sina erfarenheter på europeisk nivå, detta så mycket mer som digitaltekniken mer och mer skapar en miljö utan nationsgränser. • Behovet att upprätta ett effektivt och hållbart nätverk mellan utbildningscentra och de företag som är intresserade av den typen av utbildning på europeisk nivå. 2. Situationen i nuläget Utbildningen inom film och på det audiovisuella området mångfacetterad och omfattar alla aspekter av den inledande yrkesutbildningen. i EU:s medlemsstater är 11 Utbildningen finns i följande former: • Högre yrkesutbildande skolor, som ger en teknisk yrkesutbildning (regi, foto, ljud). • Universitet och andra skolor för högre, allmän utbildning (i huvudsak teoretisk) inom kommunikation och media. När det gäller yrkesutbildning för branschfolk finns det även, särskilt sedan Media- programmet inleddes 1991, ett antal utbildningscentra särskilt för den audiovisuella industrin. Det saknas dock i stort kopplingar mellan dessa olika centra, som genom sina direktkontakter med industrin skulle kunna dra nytta av att det upprättas nätverk mellan en medlemsstat och en annan och mellan ett utbildningsområde och ett annat. Utbildningsnivån Inledande utbildning: Europa har ett stort antal skolor och centra för yrkesutbildning i film- och TV-yrken. De ger en inledande yrkesutbildning av god kvalitet, men saknar ofta direkt undervisning i hur den audiovisuella marknaden fungerar ekonomiskt och kommersiellt. fanns i stort sett I början av 1990-talet Fortbildning: ingen fortbildning inom den audiovisuella sektorn. Media-programmet har inneburit stöd till särskilda åtgärder, nära knutna till industrin. Utformandet av sådana initiativ är ett måste för att branschfolk – författare, producenter och distributörer – skall kunna förbättra sina yrkeskunskaper på en utvidgad marknad. Detta blir också allt viktigare mot bakgrund av den internationalisering som skapas av de nya digitala spridningsmöjligheterna. Typer av yrkesutbildning De existerande utbildningarna har flera brister, som måste åtgärdas på följande sätt: • En förstärkning på gemenskapsnivå av yrkesutbildningen för producenter som ur ekonomisk, finansiell och juridisk synvinkel kan leda företag på en global marknad. • En utvecklad yrkesutbildning inom yrken som arbetar med distribution, sändning och marknadsföring inom den audiovisuella industrin. • En fortsatt satsning på utbildning i manusförfattarteknik, som kan göra det möjligt för manusförfattare och producenter att bredda det potentiella publikunderlaget, utan att ge avkall på den kulturella egenarten. • En ordentlig förstärkning på gemenskapsnivå av yrkesutbildning för branschfolk i att utnyttja ny teknik för skapande, produktion och distribution. 3. 3. 1 Huvuddragen i en åtgärd på europeisk nivå Mål Unionens verksamhet skall ha som allmänt mål att tillfredsställa industrins behov och främja dess konkurrenskraft genom att bidra till utvecklingen av permanenta vidareutbildningsformer för dem som arbetar med audiovisuella media. 12 Utbildningen skall ha ett gemenskapsperspektiv och särskilt inriktas på • ekonomisk, juridisk och finansiell förvaltning på gemenskapsnivå för att de inom gemenskapen som redan arbetar i branschen på bästa sätt skall kunna utnyttja den globala aspekten av den audiovisuella programmarknaden och för att uppmuntra dem att utveckla audiovisuellt innehåll och projekt som svarar mot denna marknads behov, • manusförfattarteknik (film, TV och multimedia), som gör att man kan vända sig till en bredare publik och som därmed även tillfredsställer behoven på den internationella marknaden för audiovisuellt innehåll, • utnyttjande av ny teknik och dess användning för att producera audiovisuella verk för de europeiska och internationella marknaderna. Dessa tre huvudlinjer för utbildningen skall dessutom stärkas genom de möjligheter till distansundervisning som ny on-line-teknik erbjuder. Initiativen skall inriktas på att förstärka samarbetet mellan de olika parterna som berörs av yrkesutbildningen (institutioner, utbildningscentra, företag). Parter som är yrkesverksamma inom branschen skall kunna delta direkt i initiativen. Vid utarbetandet av en utbildningsåtgärd skall mottagarna av gemenskapsstöd garantera att en majoritet av deltagarna är av en annan nationalitet än landet där utbildningen äger rum. Initiativen skall ta hänsyn till strukturella mål som utvecklingen av små och medelstora företag och utvecklingen av möjligheterna i geografiskt och språkligt begränsade områden. Kommissionen skall åtgärderna harmonierar med andra gemenskapsinsatser på yrkesutbildningsområdet, i synnerhet Leonardo-programmet, och med målen för Europeiska strukturfonderna. se till att de föreslagna I mindre utsträckning skall unionen också främja utarbetandet av ett visst antal åtgärder för inledande yrkesutbildning under förutsättning att de utvecklas i nära samarbete med industrin, uppvisar en verklig gemenskapsdimension och mervärde för gemenskapen och att de inte kan finansieras av andra existerande EU-program, som till exempel Leonardo da Vinci. 3. 2 Prioriterade åtgärder: Distansutbildning Främja utnyttjandet av ny teknik i anordnande och genomförande av utbildning för att man skall kunna undervisa på distans. Distributionsyrkena Stödja yrkesutbildning i distribution och marknadsföring av audiovisuella verk från gemenskapen genom att utnyttja möjligheterna med den nya digitala tekniken. 13 Multimedieyrkena Utveckla program för vidareutbildning i användning av digital teknik för skapande och sändning av audiovisuellt yrken som berörs är:manusförfattare, datagrafiker, programutvecklare för Internet och webbmasters. innehåll on-line och off-line. De Upprättande av nätverk för de institutioner som anordnar yrkesutbildningarna Se till att de deltagande parterna samarbetar och överför kunskap mellan sig, för att de föreslagna åtgärderna skall få en strukturell. Främja betydelsen av praktik Organisera yrkesutbildning. företagspraktik i Främja lärarfortbildning andra medlemsstater som komplement till inledande Organisera seminarier för lärarfortbildning så att dessa ständigt håller sig à jour med branschens utveckling och behov samt med ny digital teknik. 14 1999/0275 (COD) Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT om genomförande av ett utbildningsprogram för branschfolk inom den europeiska audiovisuella programindustrin (Media - yrkesutbildning) (2001 -2005) EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, artikel 150. 4 i detta, särskilt med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande2, med beaktande av Regionkommitténs yttrande3, i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) Den 6-8 april 1998 höll kommissionen i samverkan med Förenade kungarikets ordförandeskap en europeisk audiovisuell konferens om "Utmaningar och möjligheter i dataåldern" i Birmingham. Detta samrådsförfarande belyste behovet av ett bättre yrkesutbildningsprogram på det audiovisuella området med inriktning på de nya aspekterna av dataåldern. (kultur) den 28 maj 1998 välkomnade slutsatserna från den europeiska Rådet audiovisuella konferensen "Utmaningar och möjligheter i dataåldern" och uttryckte önskemål om att det utvecklas nya instrument för att uppmuntra en stark och konkurrenskraftig programindustri. I rapporten av den 26 oktober 1998 från utredningsgruppen på hög nivå för den audiovisuella politiken, "Den digitala eran och europeisk politik för audiovisuella medier", dras slutsatsen att såväl praktik som fortbildning inom den audiovisuella sektorn bör stärkas. I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och ministerrådet, "Den audiovisuella politiken: nästa steg", medger kommissionen den stora betydelse som dataåldern kommer att få för sysselsättningen i den audiovisuella industrin4. 1 2 3 EGT C , EGT C , EGT C , , s. , s. , s. 15 (5) (6) (7) (8) (9) I Grönboken om konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lagstiftningen medges det att framväxten av nya tjänster kommer att skapa nya arbetstillfällen och att anpassningen till nya marknader kommer att kräva att personalen är utbildad i att använda ny teknik5. Det offentliga samråd som kommissionen genomförde om grönboken bekräftade behovet av en specialiserad yrkesutbildning som är anpassad till behoven på marknaden6. I sina slutsatser av den 27 oktober 1997 om resultaten från det offentliga samrådet om grönboken uppmanade rådet kommissionen att beakta resultaten från samrådet vid utarbetandet av förslag till åtgärder för att stärka den europeiska audiovisuella sektorn och däribland multimediesektorn7. Europeiska rådet medgav vid sitt extra möte om sysselsättning som hölls i Luxemburg den 20 och 21 november 1997, att kontinuerlig utbildning och yrkesutbildning kan ge förbättra ett viktigt bidrag till medlemsstaternas anställbarhet, anpassningsförmåga och entreprenörsanda samt främja lika möjligheter. sysselsättningspolitik för att informationssamhället8 I sin rapport konstaterade kommissionen att stora sysselsättningsskapande möjligheter var knutna till de nya audiovisuella tjänsterna. till Europeiska rådet - Arbetstillfällen i (10) Kommissionen har genomfört ett "Handlingsprogram för att främja utvecklingen av den europeiska audiovisuella industrin (Media) (1991-1995)" som antogs genom rådets beslut 90/685/EEG9, vilket bl. a. omfattar ett stöd till utbildningsåtgärder för att förbättra yrkeskunnandet hos personer inom den audiovisuella programindustrin. som arbetar (11) Gemenskapsstrategin för utveckling och förstärkning av den europeiska audiovisuella industrin bekräftades genom programmet Media II, som antogs genom rådets beslut 95/563/EG av den 10 juli 199510 och genom rådets beslut 95/564/EG11. Mot bakgrund av de resultat som har uppnåtts genom detta program bör det förlängas och hänsyn tas till vad det har åstadkommit. (12) I kommissionens rapport om resultaten som har uppnåtts inom ramen för programmet Media II (1996-2000) under perioden 1 januari 1996 och 30 juni 1998 sägs att programmet svarar mot kravet att gemenskapsstödet skall vara subsidiärt i förhållande till nationellt stöd eftersom tonvikten för Medias insatser kompletterar de traditionella nationella mekanismernas inriktningar12. 4 5 6 7 8 9 10 11 12 KOM(1998) 446 slutlig, 14. 7. 1998. KOM(97) 623 slutlig, 3. 12. 1997. SEK(1998) 1284 slutlig, 29. 7. 1998. EGT C 283, 6. 10. 1999, s. 1. KOM(1998) 590 slutlig. EGT L 380, 31. 12. 1990, s. 37. EGT L 321, 30. 12. 1995, s. 25. EGT L 321, 30. 12. 1995, s. 33. KOM(1999) 91 slutlig,16. 3. 1999. 16 (13) I sitt meddelande om Gemenskapspolitik för att stödja sysselsättningen13 bekräftade kommissionen programmet Media II:s positiva inverkan på sysselsättningen på det audiovisuella området. (14) Den europeiska marknad för den audiovisuella sektor som håller på att utvecklas kräver nytt yrkeskunnande, som är anpassat till den nya marknaden, särskilt vad beträffar inom den audiovisuella sektorn och användningen av ny teknologi vid skapandet, utvecklingen, produktionen, distributionen, marknadsföringen och överföringen av program. finansiell och kommersiell företagsledning ekonomisk, (15) Branschfolk bör ges kunskaper som gör det möjligt för dem att på bästa sätt utnyttja den audiovisuella programmarknadens europeiska och internationella dimension och de bör uppmuntras att utveckla projekt som svarar mot denna marknads behov. (16) Jämställdheten är en grundläggande princip i gemenskapens politik, som bör beaktas när detta program genomförs. (17) Den inledande yrkesutbildningen för branschfolk bör innehålla nödvändiga ekonomiska, juridiska och tekniska inslag och de snabba förändringarna på dessa områden gör insatser för fortbildning särskilt nödvändiga. (18) Upprättande av nätverk mellan yrkesutbildningscentra bör uppmuntras för att underlätta kunskapsutbytet. (19) (20) till yrkesutbildning bör ta hänsyn till strukturmål såsom att utveckla Stödet möjligheterna att skapa, producera, marknadsföra och distribuera i länder eller regioner där den audiovisuella produktionskapaciteten är svag och/eller som utgör ett begränsat geografiskt och språkligt område. I enlighet med subsidiaritetsprincipen och proportionalitetsprincipen i artikel 5 i fördraget och med hänsyn till att medlemsstaterna inte klarar målen för den föreslagna åtgärden att genomföra en yrkesutbildningspolitik, bland annat på grund av de transnationella partnerskap som skall skapas mellan olika utbildningscentra, bör de åtgärder som krävs vidtas av gemenskapen på grund av den transnationella dimensionen i dess åtgärder och insatser. Det här beslutet begränsas till det minimum som krävs för att förverkliga målen och går inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. (21) Samtliga de åtgärder som föreslås enligt detta program syftar till att uppnå ett gränsöverskridande samarbete, som ger mervärde till de åtgärder som vidtas i medlemsstaterna, i enlighet med den nyss nämnda subsidiaritetsprincipen. (22) De associerade länderna i Central- och Östeuropa, EFTA-stater som är anslutna till EES-avtalet samt Cypern, Malta och Turkiet har rätt att delta i gemenskapens program genom tilläggsanslag och enligt förfaranden som skall avtalas med dessa länder. De europeiska länder som har undertecknat Europarådets konvention om television utan gränser tillhör det europeiska audiovisuella området och kan därmed om de så önskar, och med beaktande av deras audiovisuella industriers synpunkter på budget och andra prioriteringar, delta i programmet och utnyttja ett begränsat samarbete genom 13 KOM(1999) 167 slutlig. 17 tilläggsanslag och enligt förfaranden som skall beslutas i avtal mellan de berörda parterna. (23) Öppnandet av programmet för europeiska tredje länder kan komma att föregås av en granskning av om deras lagstiftning är förenlig med gemenskapslagstiftningen, särskilt enligt artikel 6. 1 andra stycket i rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television14, ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG15. (24) (25) Samarbetet inom yrkesutbildningssektorn mellan organ i gemenskapen och i tredje land, grundat på gemensamma intressen, kan skapa mervärde för gemenskapens audiovisuella industri. Samarbetet kommer att utvecklas med hjälp av tilläggsanslag och enligt förfaranden som skall fastställas i avtal mellan de berörda parterna. För att förstärka mervärdet med gemenskapsåtgärden är det nödvändigt att på alla nivåer säkerställa enhetlighet och komplementaritet mellan de åtgärder som genomförs enligt det här beslutet och andra gemenskapsåtgärder. Det är önskvärt att samordna de åtgärder som följer av programmet med de åtgärder som genomförs av internationella organisationer som till exempel Europarådet. (26) Genom det här beslutet fastställs för hela programmets löptid finansieringsramar, som utgör den särskilda referensen enligt punkt 1 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 199516 för den budgetansvariga under det årliga budgetförfarandet. (27) Enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter17 bör de åtgärder som behövs för genomförandet av detta beslut antas enligt det rådgivande förfarandet i artikel 3 i det beslutet. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Härigenom inrättas ett program för yrkesutbildning, nedan kallat "programmet", för perioden från och med den 1 januari 2001 och till och med den 31 december 2005. Programmet har till syfte att ge branschfolk inom den audiovisuella industrin nödvändiga kunskaper så att de fullt ut kan utnyttja marknadens europeiska och internationella dimension och användningen av ny teknik. 14 15 16 17 EGT L 298, 17. 10. 1989, s. 23. EGT L 202, 30. 7. 1997, s. 60. EGT C 102, 4. 4. 1996, s. 4. EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 18 1. Programmets mål är följande: Artikel 2 a) Att svara mot industrins behov och främja dess konkurrenskraft genom att förbättra yrkesutbildningen för branschfolk inom den audiovisuella sektorn för att ge de kunskaper och det kunnande som behövs för både den europeiska marknaden och andra marknader, särskilt inom – tillämpning av ny teknik, för produktion av audiovisuella program av hög konstnärlig kvalitet och med stort kommersiellt och konstnärligt mervärde, särskilt digitalteknik, – ekonomisk, finansiell inbegripet kommersiell rättsregler och tekniker för finansiering, produktion och distribution av audiovisuella program, företagsledning, och – teknik för manusskrivning. Särskild uppmärksamhet skall ägnas möjligheterna till distansutbildning och pedagogisk förnyelse som erbjuds genom utvecklingen av online-teknik. inledande till inbegriper Vissa initiativ som t. ex. masters, kan också stödjas om inget annat industrisektorn, gemenskapsstöd finns att tillgå och på områden som inte omfattas av nationella stödåtgärder. yrkesutbildning som direkt b) Uppmuntra samarbete och utbyte av know-how genom att skapa nätverk mellan berörda parter på utbildningsområdet, dvs. skolor, yrkessektorn och företag, samt genom att utveckla lärarfortbildningen. Det handlar i synnerhet om att uppmuntra ett gradvis införande av nätverk mellan existerande utbildningsåtgärder och skolor. 2. 3. Vid genomförandet av de mål som anges i första stycket, punkt 1 och 2, skall särskilt uppmärksammmas de speciella behov som finns i länder eller regioner med låg produktionskapacitet eller som utgör ett begränsat språkligt eller geografiskt område, samt utvecklingen av en oberoende europeisk sektor för framställning och distribution, särskilt små och medelstora företag. De mål som anges i punkt 1 skall genomföras i enlighet med bestämmelserna i bilagan. Artikel 3 För att uppnå en så bra samordning som möjligt, skall kommissionen se till att det skapas ett samarbete mellan utbildningsåtgärderna och de utvecklingsprojekt som stöds av programmet Media Plus. För detta ändamål skall branschfolk som deltar i fortbildningsaktiviteter informeras om de stödmekanismer som erbjuds enligt programmet. 19 Artikel 4 1. 2. 3. 4. 5. 6. De mottagare av gemenskapsstöd som deltar i genomförandet av de insatser som anges i bilagan skall själva bidra med en väsentlig del av finansieringen, minst 50 %, om inte något annat följer av de särskilda bestämmelserna i bilagan. De som erhåller stöd från gemenskapen skall säkerställa att en majoritet av deltagarna i en utbildningsinsats är av en annan nationalitet än befolkningen i det land där utbildningen äger rum. Kommissionen skall se till att, om möjligt, minst 10 % av de årligen tillgängliga medlen reserveras för nya åtgärder. Gemenskapens finansiering skall fastställas i förhållande till kostnaderna och arten av varje planerad insats. Den finansiella ramen för programmets genomförande för den tid som anges i artikel 1 skall vara 50 miljoner euro. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom budgetplanen. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet enligt förfarandet i artikel 6. 2 och enligt de närmare bestämmelser som anges i bilagan. Artikel 5 1. 2. 1. 2. 3. Artikel 6 Kommissionen skall biträdas av en kommitté (Media-kommittén) som skall bestå av företrädare för medlemsstaterna och ha kommissionens företrädare som ordförande. När hänvisning sker till denna punkt, skall det rådgivande förfarandet i artikel 3 i beslut 1999/468/EG tillämpas, varvid bestämmelserna i artikel 7. 3 och artikel 8 i det beslutet skall iakttas. Artikel 7 Programmet skall vara öppet för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med de villkor för deltagande i gemenskapsprogram som fastställts i de associeringsavtal, eller tilläggsprotokollen till dem, som slutits eller kommer att slutas med dessa länder. Programmet skall vara öppet för deltagande av Cypern, Malta, Turkiet och de EFTA- stater som är anslutna till EES-avtalet, på grundval av tilläggsanslag i enlighet med de förfaranden som skall avtalas med dessa länder. Programmet kommer att vara öppet för deltagande av de länder som är anslutna till Europarådets konvention om gränsöverskridande television, utöver de länder som avses i punkt 1 och 2, på grundval av tilläggsanslag i enlighet med de villkor som skall fastställas i avtalen mellan de berörda parterna. 20 4. 5. 1. 2. 3. 4. 5. Öppnandet av programmet för sådana europeiska tredje länder, som avses i punkterna 1, 2 och 3, kan komma att föregås av en granskning av om huruvida deras nationella lagstiftning är förenlig med gemenskapens lagstiftning, bland annat med artikel 6. 1 andra stycket i direktiv 89/552/EEG. Programmet skall även vara öppet för samarbete med andra tredje länder på grundval av tilläggsanslag och i enlighet med de särskilda förfaranden som skall fastställas i avtal mellan de berörda parterna. De europeiska tredje länder som avses i punkt 3, som inte önskar ett fullständigt samarbete med programmet, kan samarbeta enligt de villkor som anges i denna punkt. Artikel 8 Kommissionen skall säkerställa att de insatser som avses i detta beslut värderas i förväg, följs upp samt utvärderas i efterhand. De utvalda mottagarna skall överlämna en årlig rapport till kommissionen. Efter projektens genomförande skall kommissionen utvärdera hur de har genomförts och vilken effekt de haft, för att kunna avgöra om de ursprungligen fastställda målen har uppnåtts. lägga fram en rapport rådet och Kommissionen skall Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén med en utvärdering av programmets inverkan och effektivitet, på grundval av de resultat som uppnåtts efter två år av programmets genomförande. för Europaparlamentet, I rapporten skall även ingå eventuella förslag till justering av programmet, inbegripet justeringar av budgeten. rådet, När programmet Ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén överlämna en rapport om programmets genomförande och resultat. skall kommissionen till Europaparlamentet, slutförts Artikel 9 Detta beslut träder i kraft den 1 januari 2001. Utfärdat i Bryssel den På Europaparlamentets vägnar Ordförande På rådets vägnar Ordförande 21 1. ÅTGÄRDER SOM SKALL GENOMFÖRAS BILAGA för Syftet med programmet är att stödja och komplettera medlemsstaternas insatser branschfolk att anpassa sig till särskilt den europeiska dimensionen av marknaden för den audiovisuella sektorn genom att främja yrkesutbildning inom ekonomisk, finansiell och kommersiell förvaltning, rättsregler, distribution och marknadsföring samt inom ny teknik (inbegripet teknik för att bevara och levandegöra det europeiska kulturarvet när det gäller film och audiovisuella medier). 1. 1 Yrkesutbildning i ny teknik Utbildningen syftar till att utveckla branschfolkets förmåga att använda olika sorters avancerad teknik för skapande verksamhet, särskilt inom animering, datorgrafik, multimedier och interaktivitet. De föreslagna insatserna skall • främja utarbetande och uppdatering av enheter för utbildning i ny audiovisuell teknik som komplement till medlemsstaternas insatser, • inordna utbildningsinsatserna i nätverk, underlätta utbyte av lärare och yrkesverksamma genom utdelning av stipendier, anordnande av praktik på företag i andra medlemsstater samt genom att bidra till vidareutbildning av lärare och särskilt distansundervisning, genom att främja utbyte och partnerskap som förenar länder och regioner med låg produktionskapacitet eller begränsad språklig och geografisk utbredning. 1. 2 Yrkesutbildning i ekonomisk, finansiell och kommersiell förvaltning Utbildningen syftar till att utveckla branschens förmåga att tillgodogöra sig och utnyttja den europeiska dimensionen när det gäller utveckling, produktion, marknadsföring samt distribution och sändning av audiovisuella program. De föreslagna insatserna skall • främja utarbetande och uppdatering av enheter för vidareutbildning i förvaltning som komplement till medlemsstaternas insatser och med understrykande av den europeiska dimensionen, • inordna yrkesutbildningsinsatserna i nätverk, underlätta utbyte av yrkesverksamma genom utdelning av stipendier, anordnande av praktik på företag i andra medlemsstater samt genom att bidra till utbildning av lärare och särskilt distansundervisning, genom att främja utbyte och partnerskap som förenar länder och regioner med låg produktionskapacitet och/eller begränsad språklig och geografisk utbredning. 1. 3 Teknik för manusskrivning Utbildningen riktar sig till erfarna manusförfattare för att de skall förbättra sin förmåga att utveckla teknik som både bygger på traditionella och interaktiva författarmetoder. 22 Insatserna skall • främja utarbetande och uppdatering av utbildningsenheter som arbetar med identifiering av målpublik, redigering och utarbetande av manus för en internationell publik, förhållanden mellan manusförfattare, manusförläggare, producent och distributör, • uppmuntra utbyte och partnerskap mellan länder eller regioner med låg audiovisuell produktionskapacitet eller begränsad geografisk och språklig utbredning. 1. 4 Nätverk för yrkesutbildningsaktiviteter Syftet är att uppmuntra existerande institutioner eller insatser på yrkesutbildningsområdet att fördjupa sitt samordningen av insatserna så att det kan skapas europeiska nätverk. 1. 5 Insatser för inledande yrkesutbildning stöd eller När det gäller viss gemenskapsstöd komma i fråga och där kan stöd ges till insatser. Det kan i synnerhet handla om masters, där det finns en koppling till industrin i form av partnerskap eller praktik. inledande yrkesutbildning kan vare sig nationellt 2. TILLÄMPNINGSFÖRFARANDE 2. 1 Tillvägagångssätt Vid genomförandet av programmet skall kommissionen ha ett nära samarbete med medlemsstaterna. Den skall också samråda med de berörda parterna. Den skall se till att branschfolkets deltagande på ett väl avvägt sätt återspeglar den europeiska kulturens mångfald. Den skall uppmuntra dem som utarbetar utbildningsmoduler att i sitt arbete samarbeta med institutioner, branschen och företag. Den skall underlätta mottagandet av praktikanter, särskilt dem som kommer från länder och regioner med låg produktionskapacitet eller begränsad språklig och geografisk utbredning. 2. 2 Gemenskapens bidrag Gemenskapens medfinansiering av de totala yrkesutbildningskostnaderna ligger inom ramen för en gemensam finansiering med offentliga eller privata partner, som i regel inte överstiger gränsen på 50 %. Andelen kan höjas till 60 % för yrkesutbildningsåtgärder i länder eller regioner där den audiovisuella produktionskapaciteten är låg och/eller som utgör ett begränsat geografiskt och språkligt område. Man tillämpar förfarandet enligt artikel 6. 2 för att bestämma hur finansieringen skall öronmärkas för varje typ av åtgärder som återges under punkt 1 i den här bilagan. I enlighet med bestämmelserna om gemenskapsfinansiering och förfarandet i artikel 6. 2 skall kommissionen utarbeta finansieringsbestämmelser för att lägga fast ett tak för gemenskapens insats per yrkesutbildningsåtgärd och per utbildad inom branschen. Utformare av enheter och de utbildningscentra som tillämpar dem skall väljas genom förslagsinfordran. 23 Kommissionen skall se till att, om möjligt, minst 10 % av de årligen tillgängliga medlen förbehålls nya åtgärder. 2. 3 Genomförande 2. 3. 1 Kommissionen genomför programmet. Den kan därvid ta hjälp av konsulter samt byråer för tekniskt stöd, som väljs ut efter en anbudsinfordran och på grundval av deras branschkunskap. Det tekniska biståndet kommer att finansieras via programmets i budget. Kommissionen kommer också, enligt det artikel 6. 2, att kunna ingå partnerskap med specialiserade organ, till exempel Eureka Audiovisuel, om enstaka insatser för att genomföra gemensamma åtgärder som svarar mot programmens mål på yrkesutbildningsområdet. förfarande som fastställs Kommissionen fattar det slutliga beslutet om vilka projekt som skall beviljas stöd ur programmet och bestämmer vilket ekonomiskt stöd som skall ges enligt artikel 5. För att genomföra programmet, särskilt utvärdering av de projekt som får stöd från programmet samt åtgärder för upprättande av nätverk, skall kommissionen bistås av erkända experter från den audiovisuella industrin inom områdena utbildning, utveckling, produktion, distribution och marknadsföring. 2. 3. 2 Kommissionen skall på lämpligt sätt informera om vilka möjligheter som programmet erbjuder och se till att det marknadsförs. Kommissionen och medlemsstaterna skall i synnerhet vidta de åtgärder som krävs och fullfölja insatserna inom nätverket av Media-kontor och Media-filialer och stärka yrkeskvalifikationerna i dessa, för att • garantera att information ges om programmet och att det marknadsförs, • uppmuntra att så många branschverksamma som möjligt deltar i programmets åtgärder, • bistå de branschverksamma när de lägger fram förslag som svar på de utlysta ansökningsomgångarna, • gynna samarbete över gränserna mellan branschverksamma, • garantera en övergång mellan de olika stödinstitutionerna i medlemsstaterna för att nationella komplementaritet mellan programmets insatser och de skapa stödåtgärderna. 24 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Program för yrkesutbildning av branschfolk inom den audiovisuella industrin, (Media Plus) (2001 – 2005) 2. BERÖRD(A) BUDGETPOST(ER) B 3 2010 3. RÄTTSLIG GRUND Artikel 150 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen 4. 4. 1 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Åtgärdens allmänna mål Utvecklingen av digital teknik innebär att utbudet av audiovisuella program ökar snabbt. Den ökning av sysselsättningen som man förväntar sig av utvecklingen kommer inte att bli verklighet, om inte branschfolket har ändamålsenliga yrkeskunskaper. På samma sätt kan stödmekanismerna för den audiovisuella industrin inte bli verkligt effektiva om de inte kan stödja sig på kvalifikationer som motsvarar de nya utmaningarna. Yrkesutbildning av i dag går utöver de traditionella utbildningsramarna. De snabba ekonomiska och tekniska förändringarna kräver en förstärkt fortbildning på varje nivå av det yrkesverksamma livet. Att Europeiska unionens politik för yrkesutbildning är viktig erkänns också i fördraget (artikel 150). 4. 2 Den tidsperiod som omfattas av åtgärden och bestämmelser för förnyandet av den. Programmet Media Plus Utbildning täcker perioden från den 1 januari 2001 till den 31 december 2005. Huruvida det skall förnyas eller ej avgörs genom ett nytt beslutsförfarande i enlighet med bestämmelserna i fördraget. 25 5. 5. 1 5. 2 5. 3 6. 7. 7. 1 KLASSIFICERING AV UTGIFTER/INTÄKTER Icke-obligatoriska utgifter Differentierade anslag Ej tillämpligt TYP AV UTGIFT/INTÄKT – Bidrag till medfinansiering med andra källor från den offentliga och privata sektorn. – Man förväntar sig inga återbetalningar eller kompletterande intäkter. Gemenskapen skall bidra till finansieringen av utbildningsåtgärder upp till 50 % (60 % för utbildningsåtgärder i länder och regioner med låg produktionskapacitet eller begränsad språklig och geografisk utbredning) av den faktiska kostnaden för projekt, dock högst en miljon euro per år och utbildningscentrum. Det finansiella bidraget skall ges i form av kontrakt över högst tre år. BUDGETKONSEKVENSER Metod för beräkning av totalkostnaden för åtgärden Beloppen har räknats ut på grundval av följande två informationskällor: (1) (2) Tillgängliga data om genomförandet av programmet Media II (sifferuppgifter per verksamhetssektor och insats). Dessa siffror bygger på de faktiska ärendena som skickats in av anbudsgivarna (som företräder minst 50 % av de yrkesverksamma inom sektorn). Data i följande handlingar: Handlingar från konferenser om den audiovisuella sektorn (Europeiska audiovisuella konferensen i Birmingham, Forum om den audiovisuella politiken i Helsingfors), rapport från utredningsgruppen på hög nivå för den audiovisuella politiken (Oreja-gruppen), halvtidsutvärderingen Media II (Bipe), handlingar från kommissionen (grönboken om konvergens, meddelande om nästa etapper i den audiovisuella politiken) etc. Dessa handlingar – med analyser innehåller sifferuppgifter om de sektoriella behoven för den europeiska audiovisuella industrin. av makroekonomisk typ – För att kunna genomföra programmet över samtliga planerade fem år och för att kunna finansiera två- och treåriga projekt är medelsbehovet störst för det första och det fjärde året. Med medlen som planeras för övriga tre år kommer man att kunna finansiera projekt med kortare löptid. Den del av budgeten som skall avsättas för ”styrning”, ”ny teknik” respektive ”manusförfattarteknik” kommer i alla kostnadsavseenden att vara beroende av de förslag som kommer in som svar på ansökningsomgångarna. Beloppen i den här finansieringsöversikten omfattar de totala kostnaderna för gemenskapen, dvs. högst 60 % av de faktiska kostnaderna för insatserna. 26 7. 2 Fördelning på de olika delarna av insatsen Beräknade kostnader i miljoner euro (löpande priser) Fördelning 2001 2002 2003 2004 2005 Summa Antal planerade ansökningsomgångar Antal planerade stödansökningar Antal godkända (uppskattning) ansökningar Summa 1 90 30 14,3 1 40 12 7,3 1 55 15 9,3 1 65 17 8,8 1 40 12 6,8 5 290 86 46,5 För att kunna stödja yrkesutbildningsinitiativ över två eller tre år är de avsatta medlen för åren 2001 och 2004 högre än övriga år, då man kommer att välja projekt med kortare löptid. Åtgärder som riktar sig till sektorn Beräknade kostnader i miljoner euro (löpande priser) 2001 2002 2003 2004 2005 Summa – Studier – Expertsammanträden1 – Information och publikationer Summa 0,07 0,03 0,10 0,20 0,07 0,03 0,10 0,20 0,07 0,03 0,10 0,20 0,07 0,03 0,10 0,20 0,07 0,03 0,10 0,20 0,35 0,15 0,50 1,00 7. 3 Driftsutgifter för tekniskt bistånd som ingår i underavsnitt B i budgeten Beräknade kostnader i miljoner euro (löpande priser) 2001 2002 2003 2004 2005 Summa – Byrån för tekniskt stöd2 Summa 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50 2,50 2,50 För att göra ett urval bland förslagen och för att få hjälp med uppföljningen av ärendena planerar kommissionen att använda sig av externt tekniskt eller administrativt stöd. Inom ramen för programmen Media I och Media II fick assisterades den av byråer för tekniskt stöd, vilka hade tillgång till expertis inom programmets områden. Vilken form av externt tekniskt eller administrativt stöd som skall användas för genomförandet av detta program kommer att 1 2 i villkoren som uppfyller kommissionens meddelande Kostnader 22 april 1992 (SEK(1992) 769). Kommissionen sammankallar till expertsammanträden för att få rådgivning om urvalet av projekten vid varje förslagsomgång. Byrån för tekniskt stöd ger kommissionen teknisk och administrativ hjälp med handläggningen av de inlämnade projekten och uppföljning av genomförandet av de projekt som valts ut. Att kommissionen vänder sig till den tekniska byrån innebär inte att den delegerar några offentliga befogenheter utan den behåller till fullo sin beslutskraft. den av 27 fastställas enligt de riktlinjer som kommissionen anger. Om man måste använda sig av metoden med byråer för tekniskt stöd kommer kollegiet att informeras om detta i enlighet med handboken om byråer för tekniskt stöd. 7. 4 Förfalloplan för åtagandebemyndiganden / betalningsbemyndiganden Beräknade kostnader i miljoner euro Åtagandebemyndiganden Betalningsbemyndiganden 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Summa 2001 15,00 7,50 5,50 2,00 - - - - 15,00 2002 8,00 - 3,60 3,00 1,40 - - - 8,00 2003 10,00 - - 4,50 3,50 2,00 - - 10,00 2004 9,50 - - - 4,20 3,50 1,80 - 9,50 2005 Summa 7,50 50,0 - - - - 3,50 2,50 1,50 7,50 7,50 9,10 9,50 9,10 9,00 4,30 1,50 50,0 8. PLANERADE ÅTGÄRDER FÖR BEKÄMPNING AV BEDRÄGERI Urvalet av vilka som skall få stöd genom programmet sker enligt ett förfarande med ansökningsomgångar som utlyses flera gånger om året i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Innan kommissionen godkänner en ansökan om gemenskapsstöd skall den noggrant utvärdera den för att avgöra om den överensstämmer med rådets beslut och med villkoren i ansökningsomgången. Ansökningarna om gemenskapsstöd skall innehålla – en finansieringsplan med alla beståndsdelar som ingår i projektens finansiering, inbegripet det finansiella stöd som det ansöks om hos kommissionen, – en preliminär tidsplan, – all övrig information som kommissionen har krävt i villkoren för ansökningsomgången. För att kunna göra ett urval bland förslagen, bistås kommissionen av byråer för tekniskt stöd som har expertkunnande inom de områden som omfattas av programmet. De projekt som befunnits kunna komma i fråga föreläggs först oberoende experter och i vissa fall Media-kommittén, vilken består av företrädare för stater som deltar i programmet, innan Europeiska kommissionen fattar det slutliga beslutet. Över vissa tak, som angavs i besluten om inrättande av programmet, skall utvalda projekt lämnas till kommittén för yttrande. För utbetalning av medel krävs att man först företer detaljerade verifikationer över verksamhetsrapporterna. Utbetalningen är vidare kopplad till kontroller på plats (revisioner) och en central övervakning. 28 Slutligen kommer olika organ (revisionsrätten, styrekonomen och utanordnaren) att insatserna och genomföra kontroller vid styrorganen för de genomförda stödmottagarna. 9. 9. 1 ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITETEN Särskilda kvantifierbara mål, målgrupp Huvudmålet är att stärka kunskaperna hos branschfolk inom den audiovisuella industrin så att de blir bättre på att behärska styrverktygen, lär sig mer om de globala marknaderna och den europeiska dimensionen inom de olika yrkena och får specifik vidareutbildning i användandet av ny teknik. Det resultat som man förväntar sig är alltså en förstärkning av konkurrenskraften hos den europeiska audiovisuella industrin. Insatserna i Media-programmet syftar i synnerhet till att åtgärda – bristen på kommersiell och juridisk yrkesutbildning hos chefer och den alltför dåliga insikten om marknaderna som länge har kännetecknat en del av den europeiska industrin, – det otillräckliga beaktandet av den europeiska dimensionen i projekt- och företagsutveckling, – den kraftiga uppdelningen av företagen, som leder till att man inte kan skapa tillräckligt med resurser för utbildningsåtgärder, – den otillräckliga utbildningen när det gäller ny digital teknik. Målgrupp: Stödmottagarna för de olika åtgärderna är av olika slag: branschfolk, utbildare och företag. De sektorer som berörs av de föreslagna yrkesutbildningsåtgärderna är styrning, manusförfattande och ny teknik. För den europeiska marknaden skall åtgärderna innebära att det skapas högkvalificerade arbetstillfällen, att det skapas starka företagskontakter på europeisk nivå, och att den europeiska dimensionen systematiskt införs i programmen för inledande yrkesutbildning. 9. 2 Motivering av åtgärden Gemenskapens subsidiaritetssynvinkel. budgetinsats måste vara motiverad, särskilt betraktat ur Det föreslagna stödprogrammet Europeiska unionen. ingår i den audiovisuella politik som förs av Programmet skall lyda under subsidiaritetsprincipen och fungera som komplement och stöd till existerande initiativ på nationell nivå. Det motsvarar målen som kommer till uttryck i fördraget, särskilt artikel 150, genom att syfta till att – underlätta anpassningen till industriella förändringar, – förbättra inledande yrkesutbildning och fortbildning, 29 – stimulera samarbete mellan undervisningsanstalter och företag i fråga om yrkesutbildning, – välja villkoren för insatserna. Gemenskapen ger bidrag för upp till 50 % av kostnaden för projekt (60 % för yrkesutbildningsåtgärder i länder och regioner med låg produktionskapacitet eller begränsad språklig och geografisk utbredning). Syftet är att ge incitament till nationella/regionala partner att komplettera de existerande utbildningarna. 1 1996 januari perioden I kommissionens rapport om resultaten inom programmet Media II (1996-2000) under de - yrkesutbildningsåtgärder som genomförts inom ramen för Media-programmet "uppfyller ett verkligt behov inom den audiovisuella branschen i Europa, både till innehållet (…) och genom sin internationella karaktär. (…) [De har] gjort det möjligt att bygga upp nätverk mellan människor inom branschen, vilket underlättar samproduktioner och försäljning och i vissa fall utmynnar i varaktiga partnerskap. " poängteras 1998 juni 30 att 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Resultatindikatorer: Inledande yrkesutbildning: – Antal personer som deltar i utbildningen – Antal personer från andra länder som deltar i utbildningen – Antal yrkesutbildningsorgan som deltar i nätverket (per utbildningsprojekt) Fortbildning: – Antal personer som deltar i utbildningen – Antal personer från andra länder som deltar i utbildningen – Antal utvecklingsprojekt som behandlas under utbildningen – Antal projekt som utvecklats efter utbildningen (och som var under utveckling under utbildningen) – Antalet kurser som hålls på distans Kommissionen följer de mest relevanta indikatorerna under genomförandet av programmet. Genom de kontrakt som ingås med kommissionen kommer mottagarna av finansiellt stöd att vara förpliktigade att lämna de uppgifter som krävs för de utvärderingar som skall göras fortlöpande, efter halva tiden och i efterhand. På vilket sätt och hur regelbundet utvärderingen skall genomföras: Kommissionen skall utföra två utvärderingar av programmet. Rapporten efter programmets halva löptid: Den första rapporten skall sammanställas två år efter programstarten. Den rapporten skall syfta till en första utvärdering av de resultat som har uppnåtts efter halva programtiden för att man skall kunna genomföra eventuella nödvändiga förändringar inför den andra halvan av programmet. För det arbetet kan kommissionen samarbeta med externa konsulter, som skall väljas på grundval av sin expertkunskap och efter ett anbudsförfarande. Kommissionens rapport skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén. 30 Slutrapport: Den andra rapporten skall tas fram efter fem års genomförande av programmet. Den rapporten syftar till att utvärdera stödsystemens resultat jämförda med programmets mål. Liksom för rapporten efter halva programtiden kan kommissionen samarbeta med externa konsulter. Kommissionens slutrapport skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén. Utifrån den erfarenhet som man har fått inom ramen för Media II-programmet, avser kommissionen dessutom att genomföra revisioner hos stödmottagarna (ett 30-tal per år) för att se till att gemenskapens medel används på rätt sätt. Resultaten från revisionerna skall sammanställas i en skriftlig rapport. Bedömning av de uppnådda resultaten: Informationen som gör det möjligt att mäta programmets prestanda, resultat och effekter skall hämtas från följande källor: – Statistiska information ansökningshandlingarna och uppföljningen av kontrakten hos stödmottagarna. som tagits fram på grundval data av i – Revisionsrapporter om ett urval stödmottagare i programmet (ett 30-tal om året). – Samtal med Media-kontor och Media-filialer och de nationella marknaderna. – Samtal med experter branschorganisationer). och institutioner (nationella och internationella – Samtal med branschfolk inom den audiovisuella sektorn samt specialutbildningsorgan. 10. ADMINISTRATIVA KOSTNADER (UNDERAVSNITT A I AVSNITT III AV DEN ALLMÄNNA BUDGETEN) Denna redogörelse skall samtidigt överlämnas till GD BUDG och GD ADM och den senare överlämnar den till GD BUDG med ett yttrande. leda till ett effektivt Kommissionens årliga beslut om resursfördelning skall utnyttjande av nödvändiga administrativa medel. Beslutet skall särskilt beakta antalet anställda och de tilläggsmedel som kan ha avsatts av budgetmyndigheten. 31 10. 1 Budgetkonsekvenser av antalet anställda Typ av anställning Anställda som skall avdelas för administration av åtgärden varav Längd fast anställda tillfälligt anställda genom användning av extra resurser genom användning av existerande resurser inom berörd GD eller avdelning 1A; 1B; 1C 1A 1B; 1C 2001-2005 Tjänstemän eller tillfälligt anställda A B C Andra resurser Summa 1A; 1B; 1C 1A 1B; 1C 5 år De administrativa tjänster som behövs kan mobiliseras inom ramen för kommissionens årliga som beviljas av beslut om fördelning av resurser, budgetmyndigheten. särskilt de ytterligare resurser GD EAC bör därför beakta risken att budgetmyndigheten, när detta lagstiftningsförslag har godkänts, inte beviljar kommissionen de ytterligare tjänster som krävs. I så fall, om det inte går att omplacera personal från andra avdelningar inom kommissionen, måste GD EAC klara de ytterligare personalbehoven enbart genom intern omfördelning. 10. 2 Totala budgetkonsekvenser av ytterligare personal Per år i euro Belopp Beräkningsmetod Tjänstemän 1. 620. 000 3 manår x 108. 000 x 5år = 1. 620. 000. Rubrikerna A1, A2, A4, A5 och A7 Tillfälligt anställda - Andra resurser (Post A 0 7002) Summa 1. 620. 000 Beloppen anger tidsbegränsad och för tolv månader om den inte är tidsbegränsad. totalkostnaden för ytterligare personal för hela åtgärden om den är 32 10. 3 Ökning av andra driftskostnader för åtgärden, särskilt utgifter som hänför sig till möten i kommittéer och expertgrupper (EUR) Budgetpost (nr och rubrik) A-7031 obligatoriska kommittéer Belopp 407. 000 Beräkningsmetod i € € per expert) + 2 experter för Island (900 Media-kommittén: 30 nationella experter (2 experter per delegation per expert – 650 tjänsteresor beräkningsgrund: kostnader per expert - kommissionen 1998) + 2 experter för Norge (650 tjänsteresor kostnader beräkningsgrund: €. 22. 600 1998). Totalt kommissionen Kommittén sammanträder en gång per månad x 5 år = 1. 356. 000. Andel av avsatta medel för beslutet Media Utbildning för Media- kommittén: 30%. samband med € samband med kommittémöte: per i Total 407. 000 De kostnader som gäller rubrikerna A-7 i punkterna 10 kommer att täckas av medlen i motsvarande totala anslag till GD EAC. 33 MOTIVERING Program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk 1. INLEDNING förknippade med Utvecklingen av spridningsmetoderna, digitaltekniken, innebär en ny utmaning för sektorn för produktion och distribution av europeiska audiovisuella verk genom att ekonomin inom sektorn förändras gradvis. Till exempel steg intäkterna från betal-TV och pay-per-view med mer än 200 % mellan 1988 och 1998. Intäkterna från de ”traditionella” sändningskällorna (bio, video, TV) står dock fortfarande för 87 % av de totala intäkter som genereras av den audiovisuella sektorn. synnerhet som är de i Det bör dock noteras att utvecklingen av digital-TV-kanaler ännu inte har medfört att dessa i någon större utsträckning har ersatt de andra metoderna för sändning av audiovisuella verk. Man kan faktiskt notera det motsatta förhållandet inom film- och videosektorerna (i synnerhet försäljning). Biobesöken ökade med nästan 38 % mellan 1988 och 1998, varav nästan 7 % mellan 1997 och 1998. Samtidigt ökade videomarknaden med 34 % från 1992, varav 10 % mellan 1997 och 1998. Mångfaldigandet och diversifieringen av sändningsmetoderna medför en betydande ökning av efterfrågan på audiovisuella program, vilket också ökar de kommersiella möjligheterna för varje enskilt verk. Uppdelningen av publiken på flera kanaler leder dock till att kanalernas relativa finansiella styrka minskar. Den ökande konkurrensen leder till att de nya kanalerna, för att fånga nya åskådares/kunders uppmärksamhet, koncentrerar sina resurser på att köpa in attraktiva men kortlivade produkter, som t. ex. idrottsevenemang och spel och underhållning. Detta innebär finansiera film och fiktion, skapande dokumentärer och animerade verk, verk som ändå har en strategisk betydelse på grund av sina möjligheter att sändas över en lång tidsperiod. Det är kring dessa ”lagervaror” som man kan skapa ekonomiska förutsättningar för marknadsföring och visning på medellång och lång sikt. i sin tur att det blir svårare att Den audiovisuella marknaden utvecklas från en kortsiktig ekonomi inriktad på nationella marknader till en medellång till långsiktig ekonomi inriktad på internationella marknader. Den europeiska programindustrin bör kunna utnyttja de möjligheter som erbjuds genom utvecklingen av digitala kanaler och visningssätt genom att beakta den internationella marknadsdimensionen i hela sin strategi. Risken är stor att importerade, särskilt amerikanska, programs dominans på den europeiska marknaden utvidgas och förstärks till nya sändningsmetoder. för hela kedjan Därför är det viktigt att göra det möjligt för aktörerna att utarbeta en internationell utvecklingsstrategi Enligt från subsidiaritetsprincipen går gemenskapen in först om målen för den planerade åtgärden inte på ett tillfredsställande sätt kan uppnås av medlemsstaterna utan förverkligas bättre på gemenskapsnivå, på grund av den planerade åtgärdens dimensioner eller effekt. Med beaktande av resultaten från det samråd som förts sedan 1997 och särskilt slutsatserna från som förbehållits den audiovisuella konferensen i Birmingham, består de åtgärder gemenskapen (utveckling, distribution, marknadsföring) stödja och komplettera i att medlemsstaternas arbete, som främst ägnar sig åt produktionsstöd. distribution. produktion till 34 2. 2. 1 SITUATIONEN Otillräckliga utvecklingsinvesteringar Utvecklingen av ett audiovisuellt verk är en mycket viktig fas, som avgör om man över huvud taget skall producera det. Utvecklingen består av tre huvudelement: skapande av verket (främst att författa manus till det), sökande efter partner (industriella, tekniska, konstnärliga och finansiella) samt utarbetandet av en marknadsföringsplan. Utvecklingsfasen består i att specificera projektet för att bättre kunna bedöma • om produktionen går att genomföra, • vilken kommersiell potential som produkten har, • kostnaden för och avkastningen av investeringen. Alltför många projekt i Europa går till produktion utan att man har lagt ner till räckligt mycket arbete på utvecklingsfasen. Det betyder alltså att de går till produktion utan tillräckligt med investeringar i utvecklingsskedet, vilket hindrar deras tillträde till marknaden och ekonomiska I Europa ligger den genomsnittliga utvecklingsinvesteringen på 5 % av livskraft. produktionsinvesteringarna, medan motsvarande siffra i USA är 10 %. När man investerar för lite i tidiga led av produktionen blir verken inte är tillräckligt attraktiva för potentiella distributions- och sändningsbolag i produktionsskedet. Det kommer att saknas medel för marknadsföring och distribution av verken och vinsten begränsas. Detta är en ond cirkel som förstärks genom att företagen får för dålig kapitalbas och som leder till att företagens industriella utvecklingsstrategier försvagas. Producenterna måste redan på utvecklingsstadiet ha en klar marknadsförings- och distributionsstrategi i de flesta geografiska områden och för de flesta typer av medier. Den strategin skall sedan följas av ett hårt distributions- och marknadsföringsarbete för att göra verken så synliga som möjligt på marknaden, för att skapa så många visningsmöjligheter som möjligt och därmed högre intäkter. 2. 2 Hinder för gränsöverskridande distribution av verken För närvarande kan de europeiska marknaderna betecknas som dubbelt ”bipolära”. • Programverksamheten för TV består i huvudsak av nationella eller amerikanska verk och i allmänhet dominerar nationella verk. Importen av fiktionsprogram består till 74 % av amerikanska verk och bara till 14 % av verk från andra europeiska länder. • Biograffilmerna domineras i olika omfattning (från 60 % till 95 %) av verk med amerikanskt ursprung och återstoden av marknaderna upptas främst av filmer från det egna landet. Av de 550 biograffilmer som produceras varje år i Europa går knappt 20 % på distribution utanför det huvudskaliga produktionslandet, vilket innebär mindre är 7 % av marknaden. De diskussioner som har förts sedan 1997 inom ramen för granskningen av den europeiska audiovisuella politiken kommer alla till den slutsatsen att Europas största svaghet ligger i den dåliga spridningen av icke-inhemska filmer och audiovisuella program. Detta försämrar verkens lönsamhet och förhindrar att det genereras intäkter som skulle kunna återinvesteras i produktion av nya verk. 35 Det finns olika förklaringar till detta - till att börja med den traditionella uppspaltningen av den europeiska marknaden i nationella / språkliga marknader. Distributionen av nationella och europeiska verk sker i själva verket av ett litet antal stora företag som bara verkar nationellt och på en ofta begränsad marknad. Dessa bolag har dessutom en för svag kapitalbas och har svårt att klara de ständigt ökande kraven på investeringar för att marknadsföra de verk som de producerar till allmänheten. Vidare har få av dessa bolag kapacitet att göra investeringar i tidiga distributionsled, till exempel genom förköp av distributions- / visningsrättigheter, och därigenom delta aktivt i finansieringen av produktioner med stora kommersiella möjligheter. bättre strukturerade Det är fortfarande sällsynt med samarbetsavtal och samordnade distributionsstrategier på europeisk nivå, men detta har blivit ett måste och förklaringen ligger i konkurrensen från mycket av sändningsmetoder av ”transnationell” typ, t. ex. DVD-video och internationella TV-kanaler. Även om man alltså måste anpassa sig, får man inte glömma den grundläggande roll som det audiovisuella innehållet spelar ur kulturell och social synvinkel. Det handlar om ett innehåll som måste vara tillgängligt för alla medborgare och respektera den kulturella och språkliga mångfald som är en sådan tillgång för Europa. internationaliseringen växande aktörer och den 2. 3 Avsaknaden av en europeisk image får svårt företag Den kraftiga uppdelningen av produktions- och distributionssektorn i ett stort antal mindre företag, ofta med svag kapitalbas och i huvudsak nationellt verksamma, innebär också att dessa internationella marknadsevenemangen inom sektorn (både i Europa och utanför). Kostnaderna för att vara med på de marknaderna blir helt enkelt för höga. I medlemsstaterna förekommer också initiativ och branschorganisationer som utarbetar logistiskt stöd och marknadsföring för nationella verk avsett för dessa marknader. Dessa åtgärder måste dock göras mer synliga och effektiva genom ett bättre samarbete så att man kan ta tillvara europeiska verk i sin helhet. fram vid viktigaste komma att de 3. 3. 1 RIKTLINJER FÖR EN GEMENSKAPSÅTGÄRD Allmänna principer Från erfarenheterna av programmen Media I och Media II samt de utvärderingar som har gjorts av resultaten av dem har några allmänna principer kunnat utkristalliseras som kan tjäna som riktlinjer för de ekonomiska stödmekanismerna på gemenskapsnivå: • En förstärkning av de stödmekanismer som är mer inriktade på strukturellt stöd utifrån åtaganden från operatörer om mål på medellång sikt. • Införande av nya, kompletterande mekanismer som gynnar utvecklingen av projekt som utnyttjar digitalteknik på produktions- eller visningsstadiet. • Ett integrerat synsätt som genom mekanismer av typen "positiv diskriminering" tar hänsyn till de strukturella handikappen för länder eller regioner där produktionskapaciteten är låg eller som utgör ett begränsat geografiskt och språkligt område. 36 När det gäller marknadsåtgärder och på stödmekanismer som ligger i fas med marknaden: tonvikten ligga på mekanismer typen av åtgärd, skall för direkta 1. 2. Stödet till projekten sker främst utifrån ekonomiska incitament som gynnar att villkorat ett marknaden återbetalningspliktiga). ekonomiskt medansvar som är (förskott tar Stödet till företag skall förstärkas. Målet skall vara att stärka deras strategier på medellång och lång sikt: automatiska stöd eller stöd som bygger på företagens resultat på marknaden, stöd till företag eller stöd till projektpaket (slate-funding). 3. 2 Inom området för utveckling Med utgångspunkt i marknaden och dess behov, bör man bidra till att öka industrins investeringar i audiovisuella verk under själva utvecklingsfasen. Man kan till exempel gynna projekt som är inriktade mot den europeiska och internationella marknaden och som har störst chanser att lyckas kommersiellt. På samma sätt bör man ge incitament genomföra medellånga strategier för utveckling av sina produktioner. till de mest dynamiska produktionsbolagen att Särskild uppmärksamhet bör ägnas produktionsprojekt som utnyttjar ny teknik för skapande men även redan från utvecklingsstadiet tar hänsyn till alla de sändningsmetoder som verket skulle kunna visas med. När mekanismerna är på plats, bör de avse alla typer av audiovisuella verk: fiktion, filmer, dokumentärer, animeringar, interaktiva produkter (on-line, off-line, hybrider). Prioriterade åtgärder: Två typer av åtgärder planeras, nämligen • medfinansiering av utvecklingen av individuella projekt (manusförfattande, sökande efter finansiella och konstnärliga partner, marknadsföringsberäkningar och -studier), som läggs fram av europeiska producenter, och • medfinansiering av utvecklingsstrategin "projektpaket" på medellång sikt för företag som uppvisat goda resultat (slate-funding). 3. 3 Inom området för distribution Nya sändningsmetoder som bygger på digital teknik kommer på meddellång och lång sikt att innehåll. Flaskhalsarna i form av förändra strukturerna för distribution av audiovisuellt investeringskostnader för rent fysisk distribution av produkter (t. ex. tryckning, lagring och transport av biografkopior eller videokassetter) kommer att minska, vilket kan innebära att fler olika verk kommer ut på marknaden. dock Om man fånga åskådarens/konsumentens intresse, är det troligt att de investeringar som krävs i allt större utsträckning kommer att ligga på marknadsföring. konkurrensen ökande gäller den när det ser att på Ett optimalt utnyttjande av verken på alla medier kräver stora investeringar i samband med att verket först kommer ut på marknaden så att man kan skapa intresse för verket hos 37 allmänheten under hela dess livscykel. I synnerhet krävs ökade ansträngningar i samband med att filmerna kommer ut på biograferna: en films exponering och framgång på bio är avgörande för hur stora visningsintäkter den kan generera på andra medier (video, DVD, försäljning till TV). Eftersom verkens livscykel förlängs, intäkterna delas upp på ett ökande antal sändningstyper och det krävs betydande investeringar i marknadsföring måste distributionssektorn utvecklas till att kunna • klara de nödvändiga investeringarna för marknadsföring och för att nå framgång på marknaden för europeiska verk, på flera olika medier, • upprätta och ta tillvara europeiska rättighetskataloger som är konkurrenskraftiga på den internationella marknaden, • bidra till finansieringen av produktionen av nya verk. Mot den bakgrunden måste man uppmuntra investeringar i marknadsföring och distribution på olika medier, från biografsalongerna till distributionskedjan, och uppmuntra utveckling av samarbete och strukturering av distributionen på europeisk nivå. Man måste åstadkomma en förstärkning av distributionsföretagens ekonomiska strukturer genom att prioritera företag som har möjlighet att utvecklas på den europeiska och internationella marknaden och som har långsiktiga strategier. Prioriterade åtgärder: (a) Filmdistribution: Selektivt stöd: Ett stödsystem i form av återbetalningspliktiga förskott till distributörer av europeiska filmverk utanför de områden där de har producerats. Genom det systemet kan man • upprätta nätverk mellan europeiska distributörer samarbete med internationella producenter och distributörer, för att främja gemensamma strategier för den europeiska marknaden, i • uppmuntra distributörer till att investera i lämplig marknadsföring och distribution för europeiska filmer oavsett deras produktionsbudget, • stödja den språkliga mångfalden i europeiska verk (dubbning, textning, inspelning på flera språk). Stöd till produktion av internationella ljudband (musik och effekter) för europeiska filmer: Ett lämpligt stöd för produktion av internationella ljudband (musik och effekter) för europeiska filmer med mycket goda sändningsmöjligheter för att underlätta visning av verket inom många olika geografiska områden och produktion av högkvalitativa språkversioner. Automatiskt stöd: Ett "automatiskt" stödsystem för europeiska distributörer, som beror på antalet biobesök på icke-inhemska europeiska filmer i de stater som deltar i programmet. Varje film har en maximigräns som också anpassas för varje land (en korrigeringsmekanism till förmån för de minsta områdena). 38 Distributörerna får endast använda detta stöd för att återinvestera • i förvärv av icke-inhemska europeiska filmer, • i utgivning (kopiering, dubbning, textning), marknadsföring och reklam för icke-inhemska europeiska filmer. Stöd till försäljningsagenter: Ett stödsystem till europeiska företag som arbetar med internationell distribution av biograffilm (försäljningsagenter). Stödet bestäms av deras resultat på marknaden under en viss given tidsperiod. Distributörerna kan bara utnyttja detta stöd för att inbegripet på produktionsstadiet, på de europeiska och internationella marknaderna. investera i marknadsföring eller i nya europeiska verk, Stöd till biografer: Ett lämpligt stöd för att uppmuntra biografinnehavare att visa ett betydande antal europeiska filmer från andra länder än det egna i premiärbiografer under en minimiperiod. Stödet till varje biograf skulle till exempel kunna ges i förhållande till antal besökare på europeiska filmer från andra länder än det egna under en referensperiod. Stöd skulle också kunna utgå för att främja skapande och stärkande av nätverk av europeiska biografägare som utformar gemensamma åtgärder till förmån för sådana visningar. Slutligen skall man särskilt uppmärksamma biografer som arbetar med att medvetandegöra och utbilda den yngre publiken. (b) Distribution off-line: Under den här rubriken hamnar distribution av europeiska verk på medier avsedda för privatbruk. Automatiskt stöd: Ett stödsystem till europeiska förlag och distributörer, som är beroende av deras resultat på marknaden under en viss given tidsperiod. Distributörerna får endast använda detta stöd för att investera • i kostnader för förläggande, distribution och marknadsföring av europeiska verk från andra länder än det egna och i format som utnyttjar ny teknik (t. ex. DVD-video), i synnerhet på europeisk nivå, • i kostnader för marknadsföring av nya europeiska verk från andra länder än det egna, som de förlägger. (c) Televisionssändning: Uppmuntra oberoende producenter att framställa verk (spelfilmer, dokumentärer, animerad film) i partnerskap med minst tre kanaler från flera medlemsstater från olika språkområden. Kriterierna för urval av förmånstagare får innehålla bestämmelser som syftar till att skilja på projekten beroende på deras budget. Särskilt stöd skall ges de audiovisuella verk som är av intresse för att framhäva det europeiska kulturarvet och den europeiska kulturella mångfalden. (d) Distribution online: Den här rubriken omfattar distribution av europeiska verk med hjälp av avancerade distributionstjänster och nya medier (Internet, video-on-demand, pay-per-view). Målet är att gynna konsumenternas tillgång till europeiska verk och hela den europeiska audiovisuella konstskatten genom ny teknik och avancerade distributionstjänster. 39 Stöd till kataloger: Att genom incitament för försäljning av rättigheter till verk samt dubbning och textning uppmuntra de europeiska förlagen och distributörerna att skapa och ta tillvara kataloger över europeiska verk i digital form för visning via nya sändningsmedier. 3. 4 Inom sektorn för marknadsföring och marknadstillträde i allmänhet desamma som för De speciella målen för stödet för distributionsstödet, men mekanismerna som kompletterar dem som lagts förmedlande organisationer distributionen bör ha (marknadsorganisatörer, festivaler etc. ) förbättra de europeiska verkens och programmens tillträde till europeiska och internationella marknader. till marknadsföring är att genom stöd till som mål fast Det handlar om mekanismer som skall • uppmuntra europeiska yrkesutövare och audiovisuella program att vara närvarande både på traditionella marknader och framväxande europeiska och internationella marknader, • uppmuntra europeiska yrkesutövare och audiovisuella program i varje åtgärd som syftar till att främja spridning, handel eller försäljning av europeiska program i Europa och utanför Europa, • uppmuntra programplanering av europeiska audiovisuella verk vid europeiska och internationella evenemang eller festivaler, • uppmuntra branschfolk och nationella sammanslutningar att sluta sig samman i nätverk på europeisk nivå för att optimera sina resurser. Vid sidan av åtgärder för marknadsföring och tillträde till marknader planeras en särskild åtgärd till förmån för filmfestivaler. Festivalerna är både ett skyltfönster mot allmänheten för europeiska filmer (evenemang öppna för allmänheten), och ett sätt att marknadsföra verken gentemot potentiella distributörer i det aktuella landet. Det europeiska stödet skall också syfta till att upprätta ett nätverk för utbyte av information och erfarenheter och genomföra gemensamma åtgärder mellan dessa festivaler. Prioriterade åtgärder: 1. villkoren Förbättra och internationella marknader genom speciella åtgärder för tekniskt och ekonomiskt stöd inom ramen för evenemang som riktar sig till branschverksammas europeiska tillträde för till • de viktigaste europeiska och internationella audiovisuella film- och programmarknaderna, • de tematiska marknaderna, i synnerhet marknaderna för animerad film, dokumentärfilm, multimedia och ny teknik. 2. 3. Uppmuntra till utnyttjandet av databaser och alla andra verktyg för utbyte av information och erfarenheter om hur man främjar användningen av europeiska programkataloger. Inom området för festivaler • stödja audiovisuella festivaler som arrangeras i partnerskap och där det till övervägande del visas europeiska verk, 40 • uppmuntra samarbetsprojekt av europeisk dimension mellan audiovisuella evenemang från minst åtta medlemsstater, som lägger fram en gemensam handlingsplan till förmån för marknadsföringen av europeiska audiovisuella verk och deras spridning. • främja genomförandet av ett stort spelfilmsevenemang av branschverksamma i nära samarbete med medlemsstaterna. 3. 5 Pilotprojekt De förändringar som pågår och som man förväntar sig när det gäller digital teknik kräver att man inför en flexibel politik som ligger i fas med utvecklingen på marknaden och som tar hänsyn till TV-kanalernas växande behov av innehåll för digitala programpaket. För att bedöma industrins behov, den tekniska utvecklingen och programmekanismerna kommer man att genomföra pilotprojekt under hela programmets löptid. Syftet är att företag som arbetar med audiovisuellt innehåll skall utnyttja de ökade möjligheter som nya produktions- och sändningsmöjligheterna erbjuder. Prioriterade åtgärder: • Pilotprojekt, i synnerhet levandegöra filmkulturarvet, digitalisera europeiska audiovisuella programarkiv och upprätta nätverk mellan dem som innehar rättigheterna till verken i europeiska kataloger. för att • Pilotprojekt för att främja sändning av europeiska verk över tematiska audiovisuella digitalkanaler och -tjänster. Projektet skall under programmets första år genomgå en genomförbarhetsstudie som skall slå fast hur en sådan stödmekanism kan organiseras. Målet är att bestämma villkoren för att genomföra mekanismen från och med programmets andra år. 41 1999/0276 (CNS) Förslag till RÅDETS BESLUT om genomförande av ett program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk (Media Plus - Utveckling, distribution och marknadsföring) (2001 -2005) EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 157 i detta, med beaktande av kommissionens förslag1, med beaktande av Europaparlamentets yttrande2, med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande3, och av följande skäl: (1) (2) (3) Den 6-8 april 1998 höll kommissionen i samverkan med Förenade kungarikets ordförandeskap en europeisk audiovisuell konferens om "Utmaningar och möjligheter i dataåldern" i Birmingham. Detta samrådsförfarande belyste behovet av ett förstärkt program till stöd för den europeiska audiovisuella industrin, särskilt när det gäller utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk. I den digitala tidsåldern kommer den audiovisuella industrin att skapa nya arbetstillfällen, i synnerhet för produktion och spridning av audiovisuellt innehåll. (kultur) den 28 maj 1998 välkomnade slutsatserna från den europeiska Rådet audiovisuella konferensen i Birmingham och uttryckte önskemål om att det utvecklas nya instrument för att uppmuntra en stark och konkurrenskraftig programindustri. Under arbetet skall man särskilt beakta den europeiska kulturella mångfalden och de särskilda villkor som gäller för språkligt begränsade områden. I rapporten av den 26 oktober 1998 från utredningsgruppen på hög nivå för den audiovisuella politiken, "Den digitala eran och europeisk politik för audiovisuella medier", dras slutsatsen att åtgärderna till stöd för filmindustrin och den audiovisuella industrin bör stärkas. Detta bör ske genom att man ger Media-programmet resurser som motsvarar industrins storlek och strategiska betydelse. 1 2 3 EGT C , , s. EGT C , , s. , s. EGT C , 42 (4) (5) (6) (7) (8) (9) I kommissionens meddelande till Europaparlamentet och ministerrådet "Den audiovisuella politiken: nästa steg"4, medger kommissionen behovet av ökat offentligt stöd, särskilt på gemenskapsnivå, för att stärka den europeiska audiovisuella industrins konkurrenskraft. I grönboken om konvergens av telekommunikation, media och informationsteknik och dess följder för lafstiftningen5 pekar man på risken att det kan uppstå brist på kvalitetsinnehåll för marknaden för digital och analog television. Det offentliga samråd som kommissionen genomförde om grönboken6 bekräftade behovet av att skapa gynnsamma villkor för distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk för nya och traditionella medier i en digital miljö. I sina slutsatser av den 27 september 1999 om resultaten från det offentliga samrådet om grönboken uppmanade rådet kommissionen att beakta resultaten från samrådet vid utarbetandet av förslag till åtgärder för att stärka den europeiska audiovisuella sektorn och däribland multimediesektorn7. Kommissionen har genomfört ett "Handlingsprogram för att främja utvecklingen av den europeiska audiovisuella industrin (Media) (1991-1995)", som antogs genom rådets beslut 90/685/EEG8, vilket bl. a. omfattar åtgärder för att stödja utveckling och distribution av europeiska audiovisuella verk. Gemenskapsstrategin för utveckling och förstärkning av den europeiska audiovisuella industrin bekräftades genom programmet Media II (1996-2000) som antogs genom rådets beslut 95/563/EG av den 10 juli 19959 och genom rådets beslut 95/564/EG10. Mot bakgrund av de resultat som har uppnåtts genom detta program, bör det förlängas och hänsyn tas till vad det har åstadkommit. (10) I kommissionens rapport om resultaten som har uppnåtts inom ramen för programmet Media II (1996-2000) under perioden 1 januari 1996 till 30 juni 199811 sägs att programmet svarar mot kravet att gemenskapsstödet skall vara subsidiärt i förhållande till nationellt stöd eftersom tonvikten för Medias insatser kompletterar de traditionella nationella mekanismernas inriktningar. (11) Det är nödvändigt att beakta de kulturella aspekterna inom den audiovisuella sektorn i enlighet med artikel 151 i fördraget. (12) Framväxten av en europeisk marknad för audiovisuella produkter kräver att europeiska verk utvecklas och produceras, dvs. verk som härrör från medlemsstaterna och från europeiska tredje länder som deltar i programmet Media Plus eller har ett ramavtal om samarbete i överensstämmelse med de villkor som definieras i artikel 6 i rådets direktiv 89/552/EEG av den 3 oktober 1989 om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av 4 5 6 7 8 9 10 11 KOM(1998) 446 slutlig, 14. 7. 1998. KOM(97) 623 slutlig, 3. 12. 1997. SEK(1998) 1284 slutlig, 29. 7. 1998. EGT C 283, 6. 10. 1999, s. 1. EGT L 380, 31. 12. 1990, s. 37. EGT L 321, 30. 12. 1995, s. 25. EGT L 321, 30. 12. 1995, s. 33. KOM(1999) 91 slutlig, 16. 3. 1999. 43 sändningsverksamhet för television12, ändrat genom Europaparlamentets och rådets direktiv 97/36/EG13. (13) För att den audiovisuella programindustrin skall kunna vara konkurrenskraftig krävs att man utnyttjar nya tekniker redan i utveckling, produktion och distribution av program. Därför måste man se till att det sker en lämplig och effektiv samordning av åtgärder femte ramprogram för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998-2002) som antagits genom Europaparlamentets och rådets beslut nr 182/1999/EG14. främst Europeiska gemenskapens i samband med ny teknik, (14) Kommissionen konstaterade i sin rapport till Europeiska rådet om arbetstillfällen i informationssamhället15 att stora sysselsättningsskapande möjligheter var knutna till de nya audiovisuella tjänsterna. (15) I sitt meddelande om Gemenskapspolitik för att stödja sysselsättningen16 bekräftade kommissionen programmet Media II:s positiva inverkan på sysselsättningen på det audiovisuella området. (16) Villkoren för distribution av europeiska filmer på den europeiska och internationella förbättras. Samarbete mellan distributörer på nationell och marknaden bör internationell nivå, biografägare och producenter måste stimuleras och samordnade initiativ som möjliggör gemensamma en europeisk programplanering måste stödjas. insatser med sikte på (17) Förutsättningarna för TV-sändningar av europeiska verk på den europeiska och den internationella marknaden måste förbättras. Samarbete mellan programföretag enligt artikel 2 i direktiv 89/552/EEG, internationella distributörer och producenter måste uppmuntras. (18) Man måste underlätta tillträdet till marknaden för oberoende europeiska produktions- och distributionsföretag och dessutom främja verk och företag från den europeiska audiovisuella sektorn. (19) Allmänhetens tillträde till det europeiska audiovisuella kulturarvet bör underlättas, främst genom digitalisering och upprättande av nätverk på europeisk nivå. (20) De associerade länderna i Central- och Östeuropa, de EFTA-länder som är anslutna EES-avtalet samt Cypern, Malta och Turkiet har rätt att delta i gemenskapens program genom tilläggsanslag och enligt förfaranden som skall avtalas med dessa länder. (21) De europeiska länder som anslutit sig till Europarådets konvention om television utan gränser tillhör det europeiska audiovisuella området och kan således delta i det här programmet genom tilläggsanslag och enligt villkor som skall fastställas i avtal mellan de berörda parterna. Det bör också vara möjligt för dessa länder att, om de så önskar, industriers budgethänsyn och andra med beaktande audiovisuella av deras 12 13 14 15 16 EGT L 298, 17. 10. 1989, s. 23. EGT L 202, 30. 7. 1995, s. 60. EGT L 26, 1. 2. 1999, s. 1. KOM(1998) 590 slutlig. KOM(1999) 167 slutlig. 44 prioriteringar, delta i programmet och utnyttja ett begränsat samarbete genom tilläggsanslag och enligt förfaranden som skall beslutas med dessa länder. (22) Det samarbete med icke-europeiska tredje länder som utvecklats på grundval av gemensamma och balanserade intressen kan skapa mervärde för den europeiska audiovisuella industrin vad avser marknadsföring, marknadstillträde, distribution, spridning och visning av europeiska verk i dessa länder. Ett sådant samarbete bör utvecklas med hjälp av tilläggsanslag och enligt särskilda regler som skall fastställas i avtal mellan de berörda parterna. (23) (24) I beslutet anges för programmets hela varaktighet ett finansiellt rerensbelopp, i den mening som avses i punkt 2 i Europaparlamentets, rådets och kommissionens förklaring av den 6 mars 199517, utan att detta påverkar budgetmyndighetens befogenheter enligt vad som anges i fördraget. Enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter18 bör de åtgärder som behövs för genomförandet av detta beslut antas enligt det rådgivande förfarandet i artikel 3 i det beslutet. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. Ett stimulansprogram som syftar till att stärka den europeiska audiovisuella industrin för utveckling distribution och marknadsföring inom och utanför gemenskapen av europeiska audiovisuella verk, nedan kallat "programmet", antas härmed för en period från och med den 1 januari 2001 till och med den 31 december 2005. 2. Målen för programmet skall vara följande: a) b) c) d) e) En förstärkning av den europeiska audiovisuella industrins konkurrenskraft på den europeiska och internationella marknaden, genom stöd till utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk, med hänsyn tagen till utvecklingen av ny teknik. Respekt för den europeiska språkliga och kulturella mångfalden. Tillvaratagande av det europeiska audiovisuella kulturarvet, främst genom digitalisering och upprättande av nätverk. länder eller regioner med låg Utveckling av den audiovisuella sektorn i kapacitet för audiovisuell produktion eller med begränsad geografisk och språklig utbredning. Förstärkning av produktions- och distributionssektorn och särskilt de små och medelstora företagen. 17 18 EGT C 102, 4. 4. 1996, s. 4. EGT L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 45 Dessa mål skall genomföras i enlighet med de närmare bestämmelser som anges i bilagan. Inom utvecklingssektorn är programmålen följande: Artikel 2 a) b) Att genom ekonomiskt stöd främja utvecklingen av produktionsprojekt (spelfilmer, TV-filmer, dokumentärer, animerade filmer för bio eller television, verk som tar tillvara kulturarvet inom audiovisuella medier och biograffilm) som presenteras av företag och som vänder sig till en europeisk och internationell publik. Att genom ekonomiskt stöd främja utvecklingen av produktionsprojekt som utnyttjar ny teknik för skapande, produktion och spridning. Artikel 3 Inom sektorn för distribution och spridning är programmets särskilda målsättningar att a) b) c) d) e) f) stärka den europeiska filmdistributionssektorn genom att uppmuntra distributörer att investera i inköp och marknadsföring av icke-inhemska europeiska biograffilmer, gynna en bredare spridning över gränserna av icke-inhemska europeiska filmer på den europeiska och den internationella marknaden genom initiativ för deras distribution och visning på biografer, stärka sektorn för distribution av europeiska verk på medier avsedda för privat användning genom att uppmuntra distributörerna att investera i digitalteknik och i marknadsföring av icke-inhemska europeiska verk, främja spridning inom och utanför gemenskapen av europeiska televisionsprogram, som riktar sig till en publik både inom och utanför Europa, genom att uppmuntra till samarbete mellan sändningsbolag och oberoende europeiska distributörer och producenter för framställning av sådana program, uppmuntra att det skapas kataloger över europeiska verk i digitalformat avsedda att visas genom nya medier, stödja europeiska audiovisuella och filmiska verks språkliga mångfald. Artikel 4 Inom området för marknadsföring och marknadstillträde syftar programmet till att a) b) underlätta och uppmuntra marknadsföring och spridning av europeiska audiovisuella och filmiska verk på branschmässor i Europa och i världen och på europeiska audiovisuella festivaler, uppmuntra att det upprättas ett nätverk på europeisk nivå, främst genom stöd till gemensamma åtgärder mellan nationella stödorgan. 46 Artikel 5 1. 2. 3. Mottagarna av gemenskapsstöd skall själva bidra med en väsentlig del av finansieringen. Gemenskapens finansiella stöd får inte överstiga 50 % av kostnaderna för verksamheten. I de fall som uttryckligen anges i bilagan, kan denna procentandel dock stiga till 60 % av kostnaderna för verksamheten. Det finansiella referensbeloppet för programmets genomförande för den tid som avses i artikel 1. 1 skall utgöra 350 miljoner euro. De årliga anslagen skall godkännas av budgetmyndigheten inom budgetplanen. Utan att det påverkar avtal och konventioner i vilka gemenskapen är avtalsslutande part skall de företag som omfattas av programmet, även i fortsättningen, innehas av medlemsstaterna eller medborgare i medlemsstaterna, antingen direkt eller genom majoritetsandel. Artikel 6 Det finansiella stödet inom ramen för programmet skall beviljas i form av på angivna villkor återbetalningspliktiga förskott eller bidrag, såsom de definieras i bilagan. Återbetalningen av de belopp som beviljats inom ramen för programmet och av dem som härrör från insatser inom ramen för programmen Media (1991-1995) och Media II (1996-2000), skall användas för programmet Media Plus. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet enligt förfarandet i artikel 8. 2 och enligt de bestämmelser som anges i bilagan. Artikel 7 Artikel 8 1. 2. Kommissionen skall biträdas av den rådgivande kommitté som inrättas genom artikel 6 i Europaparlamentets och rådets beslut xx/xxx/EG19 (Media-kommittén). När hänvisning sker till denna punkt skall det rådgivande förfarandet i artikel 3 i beslut 1999/468/EG tillämpas, varvid bestämmelserna i artikel 7. 3 i det beslutet skall iakttas. Artikel 9 För att programmet på ett flexibelt sätt skall kunna anpassas till den tekniska utvecklingen skall pilotprojekt genomföras inom de områden som anges i bilagan. I detta arbete kan kommissionen rådgöra med tekniska konsultgrupper bestående av branschfolk, utsedda av medlemsstaterna, från olika sektorer inom den audiovisuella industrin och med en företrädare för kommissionen som ordförande. De tekniska konsultgrupperna skall överlämna sina rapporter till kommissionen, som skall ta största hänsyn till dem. 19 Se s. … i detta nummer av EGT. 47 1. 2. 3. 4. 5. 1. 2. 3. 4. Artikel 10 Programmet skall vara öppet för deltagande av de associerade länderna i Central- och Östeuropa i enlighet med de villkor för deltagande i gemenskapsprogram som fastställts i de associeringsavtal, eller i tilläggsprotokollen till dem, som slutits eller kommer att slutas med dessa länder. Programmet skall vara öppet för deltagande av Cypern, Malta, Turkiet och de EFTA- stater som är anslutna till EES-avtalet, på grundval av tilläggsanslag i enlighet med de förfaranden som skall avtalas med dessa länder. Programmet skall vara öppet för deltagande av de länder som är anslutna till Europarådets konvention om gränsöverskridande television, utöver de länder som avses i punkt 1 och 2, på grundval av tilläggsanslag i enlighet med de villkor som skall fastställas i avtal mellan de berörda parterna. för sådana europeiska tredje länder som avses i Öppnandet av programmet punkterna 1, 2 och 3, kan komma att föregås av en granskning av om huruvida deras nationella lagstiftning är förenlig med gemenskapens lagstiftning, bland annat med artikel 6. 1 andra stycket i direktiv 89/552/EEG. Programmet skall även vara öppet för samarbete med andra tredje länder på grundval av tilläggsanslag och i enlighet med de särskilda bestämmelser som skall fastställas i avtal mellan de berörda parterna. De europeiska tredje länder som avses i punkt 3, som inte önskar ett fullständigt samarbete med programmet, kan samarbeta enligt de villkor som anges i denna punkt. Artikel 11 Kommissionen skall säkerställa att de insatser som avses i detta beslut värderas i förväg, följs upp samt utvärderas i efterhand. Efter projektens genomförande skall kommissionen utvärdera hur de har genomförts och vilken effekt de haft, för att kunna avgöra om de ursprungligen fastställda målen har uppnåtts. lägga fram en rapport Kommissionen skall rådet och Ekonomiska och sociala kommittén med en utvärdering av programmets inverkan och effektivitet, på grundval av de resultat som uppnåtts efter två år av programmets genomförande. för Europaparlamentet, I rapporten skall även ingå eventuella förslag till justering av programmet, inbegripet justeringar av budgeten. När programmet slutförts skall kommissionen till Europaparlamentet, rådet samt Ekonomiska och sociala kommittén överlämna en rapport om programmets genomförande och resultat. 48 Artikel 12 Detta beslut gäller med verkan från och med den 1 januari 2001. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 49 BILAGA 1. ÅTGÄRDER SOM SKALL GENOMFÖRAS 1. 1 Inom området för utveckling av audiovisuella verk Åtgärderna inom programmet skall ge ekonomiskt stöd till företag inom den audiovisuella sektorn som lämnar in • förslag om utvecklingsstöd för audiovisuella verk, projekt för projekt, • förslag om utvecklingsstöd för katalogprojekt (projektpaket) med en företagsstrategi på medellång sikt. Urvalskriterierna är i allmänhet att projekten skall ha en europeisk och internationell inriktning. I synnerhet gäller att • förslagsställarna skall visa att samproducenter intresserar sig för projektet, • projektet skall ha en transnationell inriktning (visas genom intresse från distributörers sida, projektets produktionspotential, produktioner som det förslagsställande företaget har på tillgångssidan eller de personer som utgör det), • koncept, manus och framställning skall vara av hög kvalitet och originalitet, • det skall finnas möjligheter att utnyttja ny teknik (specialeffekter, datoranimationer, interaktivitet etc. ) Utvecklingsstödet ges i allmänhet som återbetalningspliktiga lån till individuella projekt och icke återbetalningspliktigt stöd till katalogprojekt. Stöden uppgår allmänt till högst 50 % av projektkostnaderna, men de kan stiga till 60 % för projekt som är intressanta genom att de tar tillvara den europeiska kulturella mångfalden. 1. 2 Inom området för distribution och sändning 1. 2. 1 Filmdistribution För att uppfylla de mål som anges i artikel 3 skall följande åtgärder genomföras: a) Ett stödsystem i till distributörer av europeiska filmer utanför de områden där de har producerats. Detta system är avsett att form av återbetalningspliktiga förskott • uppmuntra upprättandet av nätverk mellan europeiska distributörer i samarbete med internationella producenter och distributörer, för att främja gemensamma strategier för den europeiska marknaden, • särskilt uppmuntra distributörer till att investera i lämpliga marknadsförings- och distributionskostnader för europeiska filmer oavsett deras produktionsbudget, • stödja den språkliga mångfalden i europeiska verk (dubbning, textning, inspelning på flera språk). 50 Kriterierna för urval av stödmottagare får innehålla bestämmelser som syftar till att skilja på projekten beroende på deras budget. Ett särskilt stöd kan beviljas för filmer som har betydelse för framhävandet av den europeiska kulturens mångfald. b) Ett "automatiskt" stödsystem för europeiska distributörer, som beror på antalet biobesök på icke-inhemska europeiska filmer i de stater som deltar i programmet. Varje film har en maximigräns som också anpassas för varje land. Distributörerna får endast använda detta stöd för att investera • i förvärv av icke-inhemska europeiska filmer, • i utgivning (kopiering, dubbning, textning), marknadsföring och reklam för icke- inhemska europeiska filmer. Vid denna investering kan gemenskapen bidra med mer än 50 % (dock högst 60 %) av projektkostnaderna, speciellt för investeringar i produktionsskedet och i filmer som är intressanta genom att de tar tillvara den europeiska kulturella mångfalden. c) d) Ett system för stöd till europeiska företag som arbetar med internationell distribution av biograffilm (försäljningsagenter), som är beroende av deras resultat på marknaden under en viss given tidsperiod. Distributörerna kan bara utnyttja detta stöd för att investera i marknadsföring eller i nya europeiska verk på de europeiska och internationella marknaderna. Ett lämpligt stöd för att uppmuntra biografinnehavare att visa ett betydande antal europeiska filmer från andra länder än det egna i premiärbiografer under en minimiperiod. Stödet till varje biograf skulle till exempel kunna ges i förhållande till antal besökare på europeiska filmer från andra länder än det egna under en referensperiod. Stödet skall särskilt kunna bidra till att man tar fram åtgärder för utbildning och medvetandegörande av den yngre biografpubliken. Stöd kan också ges för att gynna och stärka nätverk mellan europeiska biografägare som gemensamt arbetar med sådana åtgärder. e) Ett stödsystem för produktion av internationella ljudband (musik och effekter) för europeiska filmer. Storleken på det stöd som utgår beror på produktionsbudgeten. 1. 2. 2 Distribution off-line av europeiska verk Under den här rubriken hamnar distribution av europeiska verk på medier avsedda för privatbruk. Automatiskt stöd: Ett system med automatiskt stöd till utgivare och distributörer av europeiska filmer och audiovisuella verk på medier som är avsedda för privat användning (t. ex. videokassetter, DVD, DVD-CD-ROM). Stödets storlek beror på resultaten på marknaden under en given tidsperiod. Distributörerna får endast använda detta stöd för att investera • i förläggande och distribution av icke-inhemska europeiska verk på digitala medier eller • i marknadsföring av icke-inhemska europeiska verk på icke-digitala medier. 51 Detta system är avsett att • främja användningen av ny teknik i förläggande av europeiska verk avsedda för privatbruk (framtagande av en digital master-kopia som kan utnyttjas av alla europeiska distributörer), • särskilt uppmuntra distributörer till att investera i lämplig marknadsföring och distribution för icke-inhemska europeiska filmer, • stödja den språkliga mångfalden i europeiska verk (dubbning, textning, inspelning på flera språk). 1. 2. 3 Televisionssändning Uppmuntra oberoende producenter att framställa verk (fiktion, dokumentärer, animerad film) i partnerskap med minst tre kanaler från flera medlemsstater från olika språkområden. Kriterierna för urval av stödmottagare får innehålla bestämmelser som syftar till att skilja på projekten beroende på deras budget. Särskilt stöd skall ges de audiovisuella verk som är av intresse för att framhäva det europeiska kulturarvet och den europeiska kulturella mångfalden. 1. 2. 4 Distribution on-line av europeiska verk Den här rubriken omfattar distribution av europeiska verk med hjälp av avancerade distributionstjänster och nya medier (Internet, video-on-demand, pay-per-view). Målet är att den europeiska till digitaltekniken, särskilt vad gäller avancerade distributionstjänster. audiovisuella verk lättare industrin för skall kunna anpassas Att genom incitament för att digitalisera verk och ta fram lämpligt marknadsföringsmaterial uppmuntra de europeiska företagen (Internetleverantörer, temakanaler etc. ) att skapa kataloger över europeiska verk i digital form för visning via nya sändningsmedier. 1. 3 Marknadsföring 1. 3. 1 Inom sektorn för marknadsföring och marknadstillträde Åtgärderna i programmet syftar till att a) förbättra villkoren för branschverksammas tillträde till europeiska och internationella marknader genom speciella åtgärder för tekniskt och ekonomiskt stöd inom ramen för evenemang som riktar sig till • viktiga europeiska och internationella filmmarknader, • viktiga europeiska och internationella TV-marknader, • de tematiska marknader, i synnerhet marknaderna för animerad film, dokumentärfilm, multimedia och ny teknik. b) gynna skapandet av en databank för europeiska programkataloger. Därför vill kommissionen uppmuntra att det upprättas ett nätverk på europeisk nivå, främst genom stöd till gemensamma åtgärder mellan nationella organ för stöd till marknadsföring. 52 Urvalskriterierna för projekten kommer främst att vara • den europeiska dimensionen, • kvaliteten på de tjänster som erbjuds aktörer i branschen (producenter, distributörer, sändningsbolag, försäljningsagenter), • marknadsföringskunskaperna hos tjänsteleverantörer och operatörer Stödet kan högst uppgå till 50 % av projektkostnaderna. 1. 3. 2 Inom området för festivaler Åtgärderna i programmet syftar till att • stödja audiovisuella festivaler som arrangeras i partnerskap och som till övervägande del visar europeiska verk, • uppmuntra samarbetsprojekt av europeisk dimension mellan audiovisuella evenemang från minst åtta medlemsstater, som lägger fram en gemensam handlingsplan till förmån för marknadsföringen av europeiska audiovisuella verk och deras spridning. Man skall särskilt uppmärksamma festivaler som bidrar till marknadsföring av verk från medlemsstaterna, från regioner där den audiovisuella produktionskapaciteten är låg eller som skapats av unga europeiska konstnärer och som följer upp distributionen av europeiska verk på programmet. Projekt som bidrar till ett hållbart samarbete mellan arrangörer kommer att prioriteras. Stödet kan normalt uppgå till högst 50 % av projektkostnaderna. 1. 3. 3 Marknadsföringsåtgärder till förmån för europeiskt skapande Främja marknadsföringsåtgärder för genomförandet av ett stort spelfilms- och audiovisuellt evenemang av branschverksamma i nära samarbete med medlemsstaterna. 1. 4 Pilotprojekt Kommissionen skall genomföra pilotprojekt på följande områden: – Bevarande och levandegörande av filmkulturarvet genom att uppmuntra partnerskap mellan verksamma inom filmsektorn och offentliga eller privata organ. – Digitalisering av europeiska audiovisuella programarkiv. – Upprättande av nätverk mellan innehavare av rättigheter i europeiska audiovisuella verkkataloger. – Programplanering av europeiska audiovisuella verk så att de visas i digitalt format på temakanaler. – Skapande av ett bra klimat distributionstjänster on-line. för utveckling och spridning av nya avancerade 53 Om kommissionen anser att det krävs, kan den samarbeta med de tekniska konsultgrupperna. 2. TILLÄMPNINGSFÖRFARANDE 2. 1 Strategi genomförandet Vid samarbeta med skall medlemsstaterna. Den skall också samråda med de berörda parterna. Den skall se till att branschfolkets deltagande återspeglar den europeiska kulturens mångfald. kommissionen programmet nära av 2. 2 Finansiering 2. 2. 1 Gemenskapens bidrag Gemenskapens finansiering får inte överstiga 50 % av kostnaden för de planerade åtgärderna (med undantag för de fall som uttryckligen anges i bilagan till förslaget, där en högre stödgräns är möjlig). Stödet ges i form av på angivna villkor återbetalningspliktiga förskott eller till verkens språkliga mångfald skall gemenskapsstödet vara i form av bidrag. lån eller som bidrag. Vad gäller stödet 2. 2. 2 Förhandsutvärdering, uppföljning och utvärdering i efterhand Innan kommissionen godkänner en ansökan om gemenskapsstöd skall den noggrant utvärdera den för att avgöra om den överensstämmer med detta beslut och med villkoren i stycke 2 och 3 i denna bilaga. Ansökningarna om gemenskapsstöd skall innehålla • en finansieringsplan med alla beståndsdelar som ingår i projektens finansiering, inbegripet det finansiella stöd som man ansöker om hos kommissionen, • en preliminär tidsplan, • alla andra uppgifter som kommissionen begär. 2. 2. 3 Finansiella bestämmelser och finansiell kontroll Kommissionen skall fastställa reglerna för förpliktelser och utbetalningar i samband med de åtgärder som företas enligt detta beslut, i budgetförordningen. i enlighet med relevanta bestämmelser 2. 3 Genomförande 2. 3. 1 Kommissionen genomför programmet. Den kan därvid ta hjälp av konsulter samt byråer för tekniskt stöd som väljs ut efter en anbudsinfordran och på grundval av deras branschkunskap. Det tekniska biståndet kommer att finansieras via programmets budget. Kommissionen kan också, enligt det förfarande som fastställs i artikel 8. 2, ingå partnerskap med specialiserade organ, till exempel Eureka Audiovisuel, om enstaka insatser som svarar mot programmens mål på yrkesutbildningsområdet. att genomföra gemensamma åtgärder för Kommissionen fattar det slutliga beslutet om vilka projekt som skall beviljas stöd ur programmet och bestämmer vilket ekonomiskt stöd som skall ges enligt artikel 7. 54 För att genomföra programmet, särskilt valet av projekt, för uppföljning och utvärdering av de projekt som får stöd från programmet samt för åtgärder för upprättande av nätverk, skall kommissionen bistås av erkända experter från den audiovisuella industrin inom områdena utveckling, produktion, distribution och marknadsföring. 2. 3. 2 Kommissionen skall på lämpligt sätt informera om vilka möjligheter som programmet erbjuder och se till att det marknadsförs. Kommissionen och medlemsstaterna skall i synnerhet vidta de åtgärder som krävs och fullfölja insatserna inom nätverket av Media-kontor och Media-filialer och stärka yrkeskompetensen i dessa, för att • garantera att det ges information om programmet och att det marknadsförs, • uppmuntra att så många branschverksamma som möjligt deltar i programmets åtgärder, • bistå de branschverksamma när de lägger fram förslag som svar på de utlysta ansökningsomgångarna, • gynna samarbete över gränserna mellan branschverksamma, • garantera en övergång mellan de olika stödorganen i medlemsstaterna för att skapa komplementaritet mellan programmets insatser och de nationella stödåtgärderna. 55 FINANSIERINGSÖVERSIKT 1. ÅTGÄRDENS BETECKNING Program för att stimulera utveckling, distribution och marknadsföring av europeiska audiovisuella verk 2. BERÖRD BUDGETPOST B 3 2010 3. RÄTTSLIG GRUND Artikel 157 i Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen 4. 4. 1 BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Åtgärdens allmänna mål Programmet syftar till att minska svagheterna i de europeiska industrierna för audiovisuellt och multimedialt innehåll. Bristerna är otillräcklig spridning av icke- inhemska europeiska verk och en kronisk brist på tillräckliga investeringar i inledningsskedet (i projektutveckling och fortbildning av branschfolk) och i efterhand (i distribution och marknadsföring) i förhållande till produktionsvolymen och konkurrensen med amerikanska verk. De allmänna målen är att – stärka den europeiska audiovisuella industrins konkurrenskraft, särskilt på den europeiska marknaden, genom att stödja utvecklingen av projekt med verklig potential för distribution eller spridning, – stärka de europeiska oberoende produktions- och distributionsbolagen (till största delen små och medelstora företag) genom att bidra till att de upprättar nätverk, – se till att de europeiska innehållsindustrierna positionerar sig på marknaderna för de nya audiovisuella medierna, – gynna spridningen av audiovisuella verk på den europeiska marknaden och deras marknadsföring utanför unionen, – utveckla potentialen i länder eller regioner med låg kapacitet för audiovisuell produktion eller med begränsad geografisk och språklig utbredning, – säkra respekten för den europeiska språkliga och kulturella mångfalden, – ta tillvara det europeiska audiovisuella kulturarvet. 56 4. 2 Den tidsperiod som omfattas av åtgärden och bestämmelser för förnyandet av den. Programmet Media Plus Yrkesutbildning täcker perioden från den 1 januari 2001 till 31 december 2005. Huruvida det skall förnyas eller ej avgörs genom ett nytt beslutsförfarande i enlighet med bestämmelserna i fördraget. 5. 5. 1 5. 2 5. 3 6. 7. 7. 1 KLASSIFICERING AV UTGIFTER/INTÄKTER Icke-obligatoriska utgifter Differentierade anslag Ej tillämpligt TYP AV UTGIFT/INTÄKT Utvecklingsstödet ges i allmänhet som återbetalningspliktiga lån till individuella projekt och icke återbetalningspliktigt stöd till katalogprojekt. Stöden uppgår i allmänhet till högst 50 % av projektkostnaderna, men de kan stiga till 60 % för projekt som är intressanta genom att de tar tillvara den europeiska kulturella mångfalden. Utvecklingsstödet ges i allmänhet som återbetalningspliktiga lån till selektiva system (bio och TV) och icke återbetalningspliktiga bidrag till automatiska system (bio och video). Det handlar också om icke återbetalningsbara bidrag till försäljningsagenter, biografer, produktion av internationella ljudband och verkkataloger i digitalt format. Stöden uppgår i allmänhet till högst 50 % av projektkostnaderna, men de kan stiga till 60 % för projekt som är intressanta genom att de tar tillvara den europeiska kulturella mångfalden. Stöd som ges återbetalningspliktiga bidrag. till marknadsföring och pilotprojekt är i allmänhet icke- BUDGETKONSEKVENSER Metod för beräkning av totalkostnaden för åtgärden Beloppen har räknats ut på grundval av två följande informationskällor: – Tillgängliga data om genomförandet av programmet Media II (sifferuppgifter per verksamhetssektor och insats). Dessa siffror bygger på de faktiska ärendena som skickats in av anbudsgivarna (som företräder minst 50 % av de yrkesverksamma inom sektorn). – Data i följande handlingar: Handlingar från konferenser om den audiovisuella sektorn (Europeiska audiovisuella konferensen i Birmingham, Forum om den audiovisuella politiken i Helsingfors), rapport från utredningsgruppen på hög nivå för den audiovisuella politiken (Oreja-gruppen), halvtidsutvärderingen Media II (Bipe), handlingar från kommissionen (grönboken om konvergens, meddelande om kommande etapper i den audiovisuella politiken) etc. Dessa handlingar – med analyser av makroekonomisk typ – innehåller sifferuppgifter om de sektoriella behoven för den europeiska audiovisuella industrin. 57 Återbetalningen av de lån som beviljats inom ramen för programmet, liksom dem inom ramen för Media (1991-1995) och Media II som härrör (1996-2000), skall användas för programmet Media Plus. från insatser Utveckling Fördelning och prognoser i siffror för utvecklingssektorn (i miljoner euro) % urval - Bidrag per avtal 17 % - 37. 647 43 % - 125 000 19 % - 57,866 UTVECKLING 2001 2002 2003 2004 2005 TOT Utveckling av projekt Utveckling av individuella projekt Antal planerade ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat antal godkända ansökningar 2 1000 170 2 1000 170 2 1000 170 2 1000 170 2 1000 170 10 5000 850 Summa i miljoner euro 6,4 6,4 6,4 6,4 6,4 32,0 Utveckling av projektpaket Antal planerade ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat antal godkända ansökningar 1 150 51 1 150 51 1 150 52 1 150 51 1 150 51 5 750 256 Summa i miljoner euro 6,375 6,375 6,5 6,375 6,375 32,0 Totalt utvecklingsstöd Antal planerade ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat ansökningar godkända antal 3 1150 221 3 1150 221 3 1150 222 3 1150 221 3 1150 221 15 5750 1106 Summa i miljoner euro 12,775 12,775 12,9 12,775 12,775 64,0 58 Distribution Fördelning och prognoser i siffror för distributionssektorn (i miljoner euro) DISTRIBUTION 2001 2002 2003 2004 2005 TOT Filmdistributionsstöd Selektivt filmstöd Antal planerade ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat ansökningar Summa i miljoner euro antal godkända planerade Automatiskt filmstöd Antal ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat ansökningar Summa i miljoner euro antal godkända planerade Stöd till biografer Antal ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat ansökningar Summa i miljoner euro antal godkända planerade Stöd till försäljningsagenter Antal ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat ansökningar Summa i miljoner euro antal godkända planerade Stöd till produktion av ljudband Antal ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat ansökningar Summa i miljoner euro antal godkända Stöd till TV-utsändningar TV- planerade till stöd Selektivt utsändningar Antal ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat ansökningar Summa i miljoner euro antal godkända 3 500 230 9 1 150 130 11 1 500 250 3,5 2 40 20 1 2 130 20 0,4 3 170 80 9 3 500 220 8 1 150 130 11 1 500 250 3,5 2 40 20 1 2 130 20 0,4 3 170 80 9 3 500 220 9 1 150 130 11 1 500 250 3,5 2 40 20 1 2 130 20 0,4 3 170 80 9 15 2500 1240 45,0 5 750 650 55,0 5 2500 720 17,5 10 200 100 5,0 9 650 100 2,0 15 850 400 45 3 500 300 10 1 150 130 11 1 500 120 3,5 2 40 20 1 1 130 20 0,4 3 170 80 9 3 500 270 10 1 150 130 11 1 500 250 3,5 2 40 20 1 2 130 20 0,4 3 170 80 9 59 % urval - Bidrag per avtal 50 % - 36 290 87 % - 84 615 29 % - 24. 306 50 % - 50 000 20 % - 22 222 47 % - 125 000 Stöd till distribution off-line Automatiskt utgivningsstöd (DVD) planerade Antal ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat ansökningar Summa i miljoner euro antal godkända Stöd till distribution on-line Stöd till kataloger Antal planerade ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat ansökningar Summa i miljoner euro antal godkända Totalt distributionsstöd planerade Antal ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat godkända antal ansökningar Summa i miljoner euro 1 130 50 3 1 60 30 2 1 130 70 3 1 60 30 2 1 130 100 3 1 60 30 2 1 130 100 3 1 60 30 2 1 130 100 5 650 420 3 15,0 1 60 30 2 5 300 150 10,0 13 1680 750 14 1680 770 14 1680 760 14 1680 750 14 1680 750 69 8400 3780 39,4 39,4 38,4 37,4 37,4 192,0 65 % - 35 714 50 % - 66 667 45 % - 51 455 Marknadsföring Fördelning och prognoser i siffror för marknadsföringssektorn (i miljoner euro) MARKNADSFÖRING 2001 2002 2003 2004 2005 TOT Marknadsföring och tillgång till marknaden Stöd till audiovisuella marknader Antal planerade ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat ansökningar Summa i miljoner euro godkända antal Stöd till festivaler/större evenemang Antal planerade ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat ansökningar Summa i miljoner euro godkända antal Totalt marknadsföringsstöd Antal planerade ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat ansökningar Summa i miljoner euro antal godkända 3 100 40 4,0 3 200 55 2,0 6 300 95 6 3 100 40 4,0 3 200 55 2,0 6 300 95 6 3 100 40 4,0 3 200 55 2,0 6 300 95 15 500 200 20,0 14 1000 275 10 29 1500 475 6 30,0 3 100 40 4,0 2 200 55 2,0 5 300 95 6 3 100 40 4,0 3 200 55 2,0 6 300 95 6 60 % urval - Bidrag per avtal 40 % - 100. 000 28 % - 36. 364 32 % - 63 158 Pilotprojekt Fördelning och prognoser i siffror för pilotprojektsektorn (i miljoner euro) PILOTPROJEKT 2001 2002 2003 2004 2005 TOT Pilotprojekt Antal planerade ansökningsomgångar Uppskattat antal stödansökningar Uppskattat antal godkända ansökningar Summa i miljoner euro 2 30 3 2,0 2 30 6 4,0 2 30 6 4,0 2 30 6 5,0 2 30 6 10 150 27 5,0 20,0 7. 2 Fördelning på de olika delarna av insatsen Fördelning och prognoser i siffror för pilotprojektsektorn (i miljoner euro) % urval - Bidrag per avtal 18 % - 740 741 2001 2002 2003 2004 2005 Summa Åtgärd Utveckling Stöd till individuella projekt Stöd i form av slate funding Summa utvecklingsstöd Distribution och utsändning Selektivt filmdistributionsstöd Automatiskt filmdistributionsstöd Stöd till biografer Stöd till försäljningsagenter Stöd till produktion av ljudband Summa filmdistributionsstöd Selektivt stöd till TV-utsändningar Summa stöd till TV-utsändningar Automatiskt stöd till verk för privat användning Summa stöd till distribution off-line Stöd till kataloger Summa stöd till distribution on-line Totalt distributionsstöd Marknadsföring Stöd till audiovisuella marknader Stöd till festivaler och större evenemang 6,4 6,375 12,775 6,4 6,375 12,775 10,0 11. 0 3,0 1,0 0,4 25,9 9,0 9,0 3,0 3,0 2,0 2,0 39,4 4,0 2,0 10,0 11,0 3,0 1,0 0,4 25,9 9,0 9,0 3,0 3,0 2,0 2,0 39,4 4,0 2,0 6,4 6,5 12,9 9,0 11,0 3,0 1,0 0,4 24,9 9,0 9,0 3,0 3,0 2,0 2,0 38,4 4,0 2,0 6,4 6,375 12,775 6,4 6,375 12,775 8,0 11,0 3,0 1,0 0,4 23,9 9,0 9,0 3,0 3,0 2,0 2,0 37,4 4,0 2,0 8,0 11,0 3,0 1,0 0,4 23,9 9,0 9,0 3,0 3,0 2,0 2,0 37,4 4,0 2,0 Totalt marknadsföringsstöd 6. 0 6. 0 6. 0 6. 0 6. 0 Teknisk utveckling Pilotprojekt Horisontella kostnader TOTALSUMMA 2,0 8,3 68,98 4,0 8,3 70,98 4,0 8,3 70,10 5,0 8,3 69,98 5,0 8,3 69,98 61 32,0 32,0 64,0 45,0 55,0 15,0 05,0 02,0 125,0 45,0 45,0 15,0 15,0 10,0 10,0 192,0 20,0 10,0 30,0 20,0 41,5 350,0 Åtgärder som riktar sig till sektorn Beräknade kostnader i miljoner euro (löpande priser) – Media-kontor – Studier och expertsammanträden1 – Information och publikationer Summa 2001 2,40 0,40 1,00 3,80 2002 2,40 0,40 2003 2,40 0,40 2004 2,40 0,40 2005 2,40 0,40 1,00 1,00 1,00 1,00 3,80 3,80 3,80 3,80 Summa 12,00 2,00 5,00 19,00 7. 3 Driftsutgifter för tekniskt bistånd som ingår i underavsnitt B i budgeten Horisontella utgifter Beräknade kostnader i miljoner euro (löpande priser) – Byrån för tekniskt stöd2 Summa 2001 4,5 4,5 2002 4,5 4,5 2003 4,5 4,5 2004 4,5 4,5 2005 4,5 4,5 Summa 22,5 22,5 För att göra ett urval bland förslagen och för att få hjälp med uppföljningen av ärendena planerar kommissionen att använda sig av externt tekniskt eller administrativt stöd. Inom ramen för programmen Media I och Media II fick assisterades den av byråer för tekniskt stöd, vilka hade tillgång till expertis inom programmets områden. Vilken form av externt tekniskt eller administrativt stöd som skall användas för genomförandet av detta program kommer att fastställas enligt de riktlinjer som kommissionen anger. Om man måste använda sig av metoden med byråer för tekniskt stöd kommer kollegiet att informeras om detta i enlighet med handboken om byråer för tekniskt stöd. 7. 4 Förfalloplan för åtagandebemyndiganden / betalningsbemyndiganden Beräknade kostnader i miljoner euro Åtagandebemyndiganden Betalningsbemyndiganden 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Summa 2001 68. 98 34. 49 24. 14 10. 35 - - - - 68. 98 2002 70. 98 - 35. 49 24. 84 10. 65 - - - 70. 98 2003 70. 10 - - 35. 05 24. 54 10. 52 - - 70. 10 2004 69. 98 - - - 34. 99 24. 49 10. 50 - 69. 98 2005 69. 98 - - - - 34. 99 24. 49 10. 50 69. 98 Summa 350. 0 34. 49 59. 63 70. 24 70. 17 69. 99 34. 99 10. 50 350. 0 1 2 i villkoren som uppfyller kommissionens meddelande Kostnader 22 april 1992 (SEK(1992) 769). Kommissionen sammankallar till expertsammanträden för att få rådgivning om urvalet av projekten vid varje förslagsomgång. Den tekniska byrån ger kommissionen teknisk och administrativ hjälp med handläggningen av de inlämnade projekten och uppföljning av genomförandet av de projekt som valts ut. Att kommissionen vänder sig till den tekniska byrån innebär inte att den delegerar några offentliga befogenheter utan den behåller till fullo sin beslutskraft. den av 62 8. PLANERADE ÅTGÄRDER FÖR BEKÄMPNING AV BEDRÄGERI Urvalet av vilka som skall få stöd genom programmet sker enligt ett förfarande med ansökningsomgångar i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Innan kommissionen godkänner en ansökan om gemenskapsstöd skall den noggrant utvärdera den för att avgöra om den överensstämmer med rådets beslut och med villkoren i ansökningsomgången. flera gånger om året som offentliggörs Ansökningarna om gemenskapsstöd skall innehålla – en finansieringsplan med alla beståndsdelar som ingår i projektens finansiering, inbegripet det finansiella stöd som man ansöker om hos kommissionen, – en preliminär tidsplan, – all övrig information som kommissionen har krävt i villkoren för ansökningsomgången. För att kunna göra ett urval bland förslagen, bistås kommissionen av tekniska stödbyråer, som har expertkunnande inom de områden som omfattas av programmet. De projekt som kan komma i fråga föreläggs först oberoende experter och Media- kommittén, vilken består av företrädare för stater som deltar i programmet, innan Europeiska kommissionen fattar det slutliga beslutet. För utbetalning av medel krävs att man först företer detaljerade verifikationer över utbetalningar som gjorts och verksamhetsrapporter. Utbetalningen är vidare kopplad till kontroller på plats (revisioner) och en central övervakning. Slutligen kommer olika organ (revisionsrätten, styrekonomen och utanordnaren) att genomföra kontroller vid de organ som genomför insatserna och hos stödmottagarna. 9. 9. 1 ANALYS AV KOSTNADSEFFEKTIVITETEN Särskilda kvantifierbara mål, målgrupp Målet med utvecklingen är att åtgärda den europeiska industrins kroniskt otillräckliga investeringar i utvecklingsfasen och då särskilt projekt med en kommersiell potential för den europeiska marknaden. Målet är också att hjälpa de fristående företagen att stärka sin ställning och att upprätta nätverk. Utvecklingsstödet bör möjliggöra följande: – På medellång sikt: att bidra med kompletterande finansiering till företag som utvecklar fiktion, animerade verk, dokumentärer och som använder ny teknik. – Mer långsiktigt: (och i samordning med yrkesutbildning), ändra rutinerna i branschen i riktning mot större uppmärksamhet på utvecklingsprojekt. Utvecklingsstödet bör alltså göra det möjligt att – stimulera de mest dynamiska oberoende producenterna att genomföra ordentliga strategier för kommersiell utveckling, 63 – få dessa entreprenörer att uppnå en kritisk storlek, varefter omsättning, katalogintäkter och vinster gör det möjligt att öka investeringarna i europeiska utvecklingsprojekt. Distributionsstödet bör göra det möjligt att på kort sikt – öka europeiska verks tillgång till olika visningsmedier i Europa och främja spridningen av europeiska verk på den inre marknaden, – förbättra allmänhetens tillgång till icke-inhemska europeiska verk (mångfald i det kulturella utbudet) i synnerhet genom att stödja flerspråkigheten i de producerade verken, – förbättra positioneringen av dessa verk, deras synlighet och lönsamhet på olika medier (film, video, DVD, TV), – stimulera nationella och internationella distributörer (försäljningsagenter) att öka sina investeringar i varje europeiskt verk (marknadsföring), – stimulera distributionssektorn (nationellt och internationellt) att investera mer redan från produktionsstadiet i verk, särskilt icke-inhemska. på medellång sikt – förbättra spridningen av och lönsamheten för europeiska verk på den europeiska marknaden och på världsmarknaden på alla medier som är tillgängliga för konsumenterna, – stärka konkurrenskraften för distributionsbolag (bio, video, TV) liksom att upprätta och ta tillvara rättighetskataloger för europeiska verk, – utveckla upprättandet av nätverk och gemensamma strategier på europeisk nivå genom att skapa kopplingar mellan distribution och produktion, – öka produktionen avsedda (distributionsstyrd produktion) med respekt för språklig och kulturell mångfald, europeiska marknaden verk den för av – kulturellt: utveckla den europeiska publikens kunskap om och smak för verk från andra europeiska länder och därigenom stärka den europeiska identiteten i sin mångfald av uttryck. Marknadsföringsstödet bör göra det möjligt att – uppmuntra europeiska yrkesutövare och audiovisuella program att vara närvarande både på traditionella marknader och framväxande europeiska och internationella marknader, – uppmuntra europeiska yrkesutövare och audiovisuella program i varje åtgärd som syftar till att främja spridning, handel eller försäljning av europeiska program i Europa och utanför Europa, 64 – uppmuntra programplanering av europeiska audiovisuella verk vid europeiska och internationella evenemang och/eller festivaler, – uppmuntra att branschfolk och nationella sammanslutningar upprättar nätverk på europeisk nivå för att optimera sina resurser. Sektor Målgrupp Utveckling Distribution Marknadsföring - - - - - - - - - - - - Fiktion Animerade verk Oberoende europeiska produktionsbolag (små och medelstora) - - Dokumentärer - - Multimedier Europeiska filmdistributörer (bio, video, DVD etc. ) Oberoende europeiska film- och TV-producenter Europeiska försäljningsagenter Innehavare av rättigheter till verk (kataloger): utsändare etc. Temakanaler Oberoende europeiska biografägare Internationella och europeiska audiovisuella marknader Internationella audiovisuella festivaler som visar en betydande andel europeiska verk Europeiska föreningar för internationella audiovisuella festivaler som visar en betydande andel europeiska verk Europeiska audiovisuella företag Internationella audiovisuella evenemang för att främja europeiska verk och talanger 9. 2 Motivering av åtgärden Gemenskapens subsidiaritetssynvinkel. budgetinsats måste vara motiverad, särskilt betraktat ur Det föreslagna stödprogrammet Europeiska unionen. ingår i den audiovisuella politik som förs av Det följer subsidiaritetsprincipen och kompletterar existerande initiativ på nationell nivå. Det stöder och kompletterar existerande initiativ på nationell nivå samt uppfyller målen i fördraget, särskilt i artikel 157, genom att: – påskynda industrins anpassning till strukturförändringar, – främja en miljö som är gynnsam för initiativ och för utveckling av företag inom hela gemenskapen, särskilt i fråga om små och medelstora företag, – främja en miljö som är gynnsam för samarbete mellan företag, – främja ett bättre utnyttjande av de industriella möjligheter som skapas genom politiken inom sektorerna för innovation, forskning och teknisk utveckling. Val av insatser Ekonomisk stimulans som syftar till att mobilisera kompletterande investeringar från industrin och skapa en betydande ökning av aktivitetsvolymen. Denna strategi är 65 samstämmig med förhållandena på marknaden, samtidigt som den stimulerar marknadsaktiviteterna. Offentligt nationellt stöd är kraftigt inriktat mot produktionsstöd medan Media-stödet griper in på sektorerna för projektutveckling och distribution av verk. De nationella stöden inom produktionssektorn står för 59 % av totala nationella stöd, vilket skall jämföras med cirka 5 % för distribution och 6 % för visning. får gemenskapens Genom att mobilisera kapital (inom ramen för Media II) finansiella bidrag en multiplikatoreffekt på 4,19 för utveckling och 7,2 för distribution. – Viktiga osäkerhetsfaktorer som kan påverka slutresultatet för åtgärden: det handlar om en "prototypindustri", en högriskindustri. 9. 3 Uppföljning och utvärdering av åtgärden Resultatindikatorer: Utveckling Individuella projekt Projektpaket - - - - - - - - - Selektivt filmstöd Distribution Automatiskt filmstöd Stöd till försäljningsagenter - - - - - som Antal utvecklade projekt Antal projekt som gått till produktion Produktionsbolagens investeringar i utvecklingsfasen (i euro) Antal verk som utvecklats med Media-stöd och som distribuerats utanför produktionslandet Antal bolag som får stöd från programmet Antal projekt som utvecklats per år och per företag Antal projekt som gått till produktion Antal företag projektutvecklingssynergier Antal distribuerade icke-inhemska filmer (per företag, per land, per år etc. ) Antal distributörer per distribuerad film (nätverk) Antal europeiska distributörer (deltagande i programmet) Antal betalande besökare per film Antal kopior per geografiskt område gemensamma genomfört - - - - - Marknadsföringens andel film och geografiskt område) av produktionsbudgeten och den erlagda minimigarantin Antal distribuerade icke-inhemska filmer från länder med låg audiovisuell produktionskapacitet Avkastning (filmens resultat på marknaden) Antal distribuerade icke-inhemska filmer Antal europeiska distributörer Antal betalande besökare per film Antal kopior per geografiskt område - - - - - - Marknadsföringens andel film och geografiskt område) av produktionsbudgeten och den erlagda minimigarantin Investering i marknadsföring, minimigarantier och samproduktion Antal bolag som får stöd från programmet Antal filmer som fått stöd Antal insålda geografiska områden per film Intäkter av försålda filmer (per (per - 66 Stöd till biografer Stöd till produktion av ljudband Selektivt TV-stöd Automatiskt stöd till verk för privat användning (video - DVD) Stöd till kataloger Stöd till marknadsföring Stöd till festivaler/större evenemang - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - - Marknadsföring av filmer filmer europeiska europeiska icke-inhemska insålda geografiska Antal biografer i nätverken icke-inhemska Andelen programmet Antal besökare för icke-inhemska europeiska filmer Intäktsvolym för jämfört med investering i marknadsföring Antal projekt som fått stöd Antal bolag som får stöd Antal geografiska områden som filmen distribueras till Intäkter från filmer som erhållit stöd Antal projekt som fått stöd Antal deltagande länder i projektet Avkastning (jämfört med antalet områden) Antal insålda geografiska områden Intäkter Antal spridda titlar (icke-inhemska europeiska) fördelat per medium Antal europeiska utgivare som får stöd från programmet Intäkter från saluföring av verken (fördelat per medium) Andelen verk från länder med låg audiovisuell produktionskapacitet Andelen återinvestering av stödet som skapats genom distribution av verk i DVD-format Antal bolag som får stöd Timvolym (per genre/produktionsursprung) för kataloger som får stöd Insålda geografiska områden och intäkter Förhållandet mellan kommissionens ekonomiska stöd och total investering (i förhållande till katalogvolymen) Antal paraplyorganisationer som får stöd Antal paraplyorganisationer Antal program på marknaderna Volym programutbyte Intäktsvolym Antal audiovisuella festivaler som fått stöd Andelen europeiska filmer på programmet Andelen europeiska programmet Antal åskådare Antal former som distribuerats kommersiellt efter att ha visats på festivaler Antal visade verk av unga kreatörer företag och deltagare på marknaderna och i icke-inhemska audiovisuella marknader filmer och av Kommissionen följer de mest relevanta indikatorerna under genomförandet av programmet. Genom de kontrakt som ingås med kommissionen kommer mottagarna av finansiellt stöd att vara förpliktigade att lämna de uppgifter som krävs för de utvärderingar som skall göras fortlöpande, efter halva tiden och i efterhand. På vilket sätt och hur regelbundet utvärderingen skall genomföras: Kommissionen skall utföra två utvärderingar av programmet. Rapport efter programmets halva löptid: Den första rapporten skall sammanställas två år och sex månader efter programstarten. Den rapporten skall syfta till en första utvärdering av de resultat som har uppnåtts efter halva programtiden för att man skall kunna genomföra eventuella nödvändiga förändringar inför den andra halvan av 67 programmet. För det arbetet kan kommissionen samarbeta med externa konsulter, som skall väljas på grundval av sin expertkunskap och efter ett anbudsförfarande. Kommissionens rådet och Ekonomiska och sociala kommittén. till Europaparlamentet, skall överlämnas rapport Slutrapport: Den andra rapporten skall tas fram efter fem års genomförande av programmet. Den rapporten syftar till att utvärdera stödsystemens resultat jämförda med programmets mål. Liksom för rapporten efter halva programtiden kan kommissionen samarbeta med externa konsulter. Kommissionens slutrapport skall överlämnas till Europaparlamentet, rådet och Ekonomiska och sociala kommittén. Utifrån de erfarenheter som vunnits genom programmet Media avser kommissionen att fortsätta med att göra revisioner hos ett urval stödmottagare i programmet (ett 30-tal om året), för att se till att gemenskapens medel används på rätt sätt. Resultaten av revisionen skall sammanställas i en skriftlig rapport. Bedömning av de uppnådda resultaten: Informationen som gör det möjligt att mäta programmets prestanda, resultat och effekter skall hämtas från följande källor: – Statistiska information ansökningshandlingarna och uppföljningen av kontrakten hos stödmottagarna. som tagits fram på grundval data av i – Revisionsrapporter om ett urval stödmottagare i programmet (ett 30-tal om året). – Samtal med Media-kontor och Media-filialer och de nationella marknaderna. – Samtal med experter branschorganisationer). och institutioner (nationella och internationella – Samtal med branschfolk inom den audiovisuella sektorn samt specialutbildningsorgan. 10. ADMINISTRATIVA KOSTNADER (UNDERAVSNITT A I AVSNITT III AV DEN ALLMÄNNA BUDGETEN) Denna redogörelse skall samtidigt överlämnas till GD BUDG och GD ADMIN och den senare överlämnar den till GD BUDG med ett yttrande. Kommissionens årliga beslut om resursfördelning skall leda till ett effektivt utnyttjande av nödvändiga administrativa medel. Beslutet skall särskilt beakta antalet anställda och de tilläggsmedel som kan ha avsatts av budgetmyndigheten. 68 10. 1 Budgetkonsekvenser av antalet anställda Typ av anställning Anställda som skall avdelas för administration av åtgärden tillfälligt fast anställda anställda varav Längd genom användning av existerande resurser inom berörd GD eller avdelning 5A; 3B; 3C; genom användning av extra resurser 4A; 3B; 5C; 2001-2005 Tjänstemän eller tillfälligt anställda Andra resurser Summa A B C 9A; 6B; 8C; 23 11 12 5 år De administrativa tjänster som behövs kan mobiliseras inom ramen för kommissionens årliga beslut om fördelning av resurser, som beviljas av budgetmyndigheten. särskilt de ytterligare resurser GD EAC bör därför beakta risken att budgetmyndigheten, när detta lagstiftningsförslag har godkänts, inte beviljar kommissionen de ytterligare tjänster som krävs. I så fall, om det inte går att omplacera personal från andra avdelningar inom kommissionen, måste GD EAC klara de ytterligare personalbehoven enbart genom intern omfördelning. 10. 2 Totala budgetkonsekvenser av extrapersonal Tjänstemän Tillfälligt anställda Andra resurser (Post A 0 7002) Summa Belopp 12. 420. 000 Beräkningsmetod 23 manår x 108. 000 x 5år = 1. 620. 000. Rubrikerna A1, A2, A4, A5 och A7 (EUR) - 12. 420. 000 Beloppen anger totalkostnaden för extrapersonal för hela åtgärden om den är tidsbegränsad och för tolv månader om den inte är tidsbegränsad. 69 10. 3 Ökning av andra driftskostnader för åtgärden, särskilt utgifter som hänför sig till möten i kommittéer och expertgrupper (EUR) Budgetpost (nr och rubrik) A-7031 obligatoriska kommittéer Belopp 949. 000 A-730 Sammanträdeskostnader 1. 662. 000 Beräkningsmetod i i € € 1998). Totalt per samband med € samband med kommittémöte: per expert) + 2 experter för Island (900 Media-kommittén: 30 nationella experter (2 experter per delegation per expert – 650 tjänsteresor beräkningsgrund: kostnader per expert - kommissionen 1998) + 2 experter för Norge (650 tjänsteresor beräkningsgrund: kostnader €. 22. 600 kommissionen Kommittén sammanträder en gång per månad x 5 år = 1. 356. 000. Andel av avsatta medel för beslutet Media Utbildning för Media- kommittén: 30%. Gruppen för teknisk rådgivning: 30 icke inhemska (2 experter per € per expert/kostnader för resor och uppehälle) delegation 800 € transport - per för expert Island (900 + 2 experter för samband med beräkningsgrund: tjänsteresor i kostnader för uppehälle) + 2 experter för kommissionen 1998 - och 149. 63 per expert för transport - beräkningsgrund: kostnader i Norge (650 för samband med tjänsteresor kommissionen 1998 - och 149. 63 €. Gruppen uppehälle). Totalt per sammanträde i gruppen: 27. 700 sammanträder en gång per månad x 5 år. € € € Total 2. 611. 000 De kostnader som gäller rubrikerna A-7 i punkterna 10 kommer att täckas av medlen i motsvarande totala anslag till GD EAC. 70