title: Beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig - Årsberetning 1998

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
consumer protection
fraud

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 17. 12. 1999 KOM(1999)590 endelig BESKYTTELSE AF FÆLLESSKABERNES FINANSIELLE INTERESSER OG BEKÆMPELSE AF SVIG - ÅRSBERETNING 1998 (forelagt af Kommissionen) Tyskland Østrig Belgien Danmark Spanien Finland Frankrig MEDLEMSSTATERNES GRATISNUMRE 0130820595 Grækenland 008003212595 06605845 080012426 80018495 900993295 0800112595 0800917295 Irland Italien Luxembourg 1800553295 167878495 08003595 Nederlandene 08000224595 Portugal Det Forenede Kongerige Sverige 0505329595 0800963595 020791695 2 INDHOLDSFORTEGNELSE Indledning. 6 1. Analyser og statistikker. 9 1. 1. Svig og andre uregelmæssigheder. 9 1. 2. Fastslået svig og formodning om svig. 10 1. 3. Situationen i 1998. 11 1. 3. 1. af andre medlemsstaterne. 11 uregelmæssigheder indberettet Tilfælde eller svig af 1. 3. 2. Tilfælde, der undersøges af UCLAF i samarbejde med medlemsstaterne. 12 1. 4. Tendenser. 13 1. 4. 1. Indberetninger fra medlemsstaterne. 13 1. 4. 1. 1. Traditionelle egne indtægter. 13 1. 4. 1. 2. Udgifter til EUGFL, Garantisektionen. 13 1. 4. 1. 3. Udgifter til strukturforanstaltninger. 14 1. 4. 2. Tilfælde, der undersøges af UCLAF. 14 1. 4. 2. 1. Traditionelle egne indtægter. 15 1. 4. 2. 2. Udgifter til EUGFL, Garantisektionen. 15 1. 4. 2. 3. Udgifter til strukturforanstaltninger. 15 1. 4. 2. 4. Direkte udgifter. 15 1. 5. Inddrivelse af de omhandlede beløb. 16 1. 5. 1. 1. 5. 2. 1. 5. 3. Traditionelle egne indtægter. 16 Udgifter til EUGFL,Garantisektionen. 18 Udgifter til strukturforanstaltninger. 18 2. Undersøgelser. 19 2. 1. Organiseret kriminalitet (opgaver udført af "task groups"). 19 2. 1. 1. 2. 1. 2. 2. 1. 3. Smugling af cigaretter. 19 Smugling af spiritus. 20 Opblandet olivenolie. 21 2. 2. Angreb på Fællesskabets politikker efter budgetpost. 22 2. 2. 1. Præferenceoprindelser (egne indtægter). 23 2. 2. 1. 1. Import af biler. 23 3 2. 2. 1. 2. Import af hvidløg fra Kina. 24 2. 2. 1. 3. Tekstilvarer fra Kina. 25 2. 2. 1. 4. Import af tunfiskekonserves fra Tyrkiet. 25 2. 2. 2. Den fælles landbrugspolitik. 26 2. 2. 2. 1. Kødeksport til Jordan. 26 2. 2. 2. 2. Vineksport. 26 2. 2. 2. 3. De fælles markedsordninger (kartofler - stivelse). 27 2. 2. 2. 4. Mælkekvoter. 28 2. 2. 3. Strukturpolitikkerne. 28 2. 2. 3. 1. Den Europæiske Socialfonds (ESF) finansiering af uddannelsesinstitutioner28 2. 2. 3. 2. regionerne "Rijnmond og Gelderland". 29 Den Europæiske Socialfond: Nederlandene, 2. 2. 3. 3. EUGFL, Udviklingssektionen. 29 2. 2. 3. 4. PIC LEADER I. 30 2. 2. 3. 5. Det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) - akvakultur - overfakturering af udstyr. 31 2. 2. 4. Direkte udgifter. 32 2. 2. 4. 1. Erhvervsuddannelsesprogrammet "Leonardo Da Vinci". 32 2. 2. 4. 2. Udgifter til "forskning - telekommunikation". 32 2. 2. 5. Undersøgelser med interne aspekter. 33 2. 2. 5. 1. Kontrakter angående bevogtning af Kommissionens bygninger. 33 2. 2. 5. 2. Misbrug af midler beregnet til bistand til tredjelande. 34 2. 3. Indirekte skatter: moms. 35 3. Hovedtræk i udviklingen inden for beskyttelsen af fællesskabets finansielle interesser36 3. 1. Reformen af fællesskabsforsendelsesordningen. 36 3. 1. 1. EU's toldkodeks og konventionen om en fælles forsendelsesprocedure. 36 gennemførelsesbestemmelserne Lovgivningsforanstaltninger: til 3. 1. 2. 3. 1. 3. Operationelle foranstaltninger. 37 Det nye edb-system for forsendelse (NSTI). 38 3. 2. Reformen af præferenceordningerne. 38 3. 3. Indirekte beskatning. 40 3. 4. Reformen af finansforvaltningen (SEM 2000). 42 4 3. 5. Corpus Juris. 43 3. 6. Sammenlignende analyser (artikel 209 A-rapporter). 44 4. Samarbejde og partnerskab med medlemsstaterne. 44 4. 1. Medlemsstaternes initiativer til beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser45 4. 2. EF-traktatens og medlemsstaterne i beskyttelsen af Fællesskabets finanser. 46 ansvarsfordelingen mellem Fællesskabet artikel 280 og 4. 3. Retligt samarbejde. 46 4. 4. Beskyttelse af euroen. 48 4. 4. 1. 4. 4. 2. Kommissionens meddelelse af 22. juli 1998. 48 Informationsudveksling og samarbejde. 49 4. 5. Toldsamarbejdet. 50 4. 6. Uddannelse vedrørende beskyttelse af de finansielle interesser. 50 5. Samarbejde og partnerskab med tredjelande. 51 5. 1. Førtiltrædelsesstrategien. 51 5. 2. Aftaler om gensidig bistand mellem Fællesskabet og tredjelande. 52 5 INDLEDNING Betingelserne for udarbejdelsen af den tiende årsberetning om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser og bekæmpelse af svig er specielle og forskellige fra betingelserne for udarbejdelsen af de tidligere beretninger. Den 16. marts 1999 besluttede Kommissionen nemlig at træde tilbage efter offentliggørelsen af Den Uafhængige Ekspertgruppes første rapport1 den 15. marts 1999. Den afgåede Kommission fandt det under de omstændigheder ikke hensigtsmæssigt at offentliggøre årsberetningen inden for den sædvanlige frist. Der skal ligeledes tages højde for det forhold, at udarbejdelsen af beretningen blev påbegyndt under den tidligere Kommission med "task-forcen for koordinering af bedrageribekæmpelse" (UCLAF) som ophavsmand og afsluttet under Prodi-Kommissionen af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), der er et uafhængigt kontor. Beretningen vedrører derfor en overgangsperiode mellem den nye og den gamle Kommission og mellem den tidligere struktur til bekæmpelse af svig og det nye kontor. Kommissionens 1998-beretning er den sidste beretning om de aktiviteter, der er udført af "task-forcen for koordinering af bedrageribekæmpelse" (UCLAF). Kommissionen besluttede nemlig den 28. april 1999 at oprette det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)2, der er uafhængigt hvad angår de operationelle aktiviteter, og som overtager alle de opgaver, UCLAF hidtil har udført. De nye lovrammer3, der trådte i kraft den 1. juni 1999, udvider og styrker kontorets ansvarsområder og vedrører alle aktiviteter, der har forbindelse til beskyttelse af Fællesskabernes interesser mod ulovlig adfærd, der kan gøres til genstand for administrativ eller strafferetlig forfølgelse. Fællesskabets budget for 19984 er på 82,8 mia. ECU (anvendelse af betalingsbevillinger). Finansieringen sker via de traditionelle egne indtægter (14 mia. ECU), moms (33 mia. ECU) og den fjerde indtægt, der indbetales direkte til Fællesskabets budget, og som er den største indtægtskilde (35 mia. ECU). Den største udgiftspost er fortsat landbruget (39,1 mia. ECU eller 47% af de samlede udgifter). Strukturforanstaltningerne udgør 28,8 mia. ECU (35% af de samlede udgifter) og de udgifter, der administreres direkte af Kommissionen (eksterne foranstaltninger, forskning og udvikling. ) 10,7 mia. ECU (13% af de samlede udgifter, eksklusive udgifter til administration og personale). skal foretages interesser finansielle til skade for Der skal mindes om, at afsløring af svig og andre uregelmæssigheder Fællesskabernes samarbejde mellem medlemsstaterne og Kommissionen. Medlemsstaterne er hovedansvarlige på området, da de opkræver de traditionelle egne indtægter på Fællesskabernes vegne og administrerer ca. 80% af udgifterne på Fællesskabets budget. På grundlag af en definition af begreberne "uregelmæssighed" og "svig" (sidstnævnte begreb dækker en forsætlig uregelmæssighed, der kan forfølges strafferetligt) har man for første gang forsøgt at sætte tal på antallet af svigagtige handlinger til skade for Fællesskabets budget. På nuværende tidspunkt er imidlertid ikke medlemsstaternes tilstrækkelig præcise og indbyrdes harmoniserede til at muliggøre udarbejdelse af detaljerede til grund for analysen, indberetninger, der ligger i et tæt 1 2 3 4 Første rapport om påstande om svig, dårlig ledelse og nepotisme i Europa-Kommissionen. Kommissionens afgørelse 1999/352/EF, EKSF, Euratom af 28. april 1999, om oprettelse af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), EFT L 136 af 31. 5. 1999, s. 20. Omfatter ud over Kommissionens afgørelse nævnt ovenfor, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) om undersøgelser, der foretages af OLAF og en interinstitutionel aftale om de interne undersøgelser, der foretages af kontoret (EFT L 136 af 31. 5. 1999). Kilde: Budgethåndbog (Europa-Kommissionen), 1999, SEK (1999) 1100. 6 statistikker. Generelt kan det imidlertid antages, at 20% af de indberettede uregelmæssigheder kan betragtes som "svig". De tendenser for uregelmæssigheder, der fremlægges i beretningens første kapitel, skal dog fortolkes med forsigtighed. Der skal altid tages højde for det forhold, at en indberetning fra en medlemsstat ifølge de lovfæstede forpligtelser for bekæmpelse af svig i virkeligheden kan dække en uregelmæssighed eller en svigagtig handling, der har løbet over flere år, hvilket f. eks. er tilfældet inden for EUGFL, Garantisektionen i 1998, ligesom et begrænset antal sager kan have stor statistisk vægt uden derved at vise en generel tendens. Endvidere begynder resultaterne af undersøgelserne i marken i de foregående år at få virkninger. indberettet af medlemsstaterne og UCLAF-undersøgelser Hvad f. eks. angår egne indtægter var 1997 særdeles frugtbart, da det blev konstateret, at næsten en milliard ECU af de omhandlede beløb var impliceret i svig eller uregelmæssigheder (sager samarbejde med sidstnævnte), og denne milliard ECU udgjorde 6,6% af det pågældende budget (14 mia. ECU i 1997); i 1998 er de konstaterede beløb kun på ca. halvdelen af dette beløb (538 mio. ECU), dvs. en budgetmæssig påvirkning på 3,8% (da budgettet var det samme). "Cigaret"-sagernes påvirkning af statistikken var således især mærkbar i 1997. Det betydelige fald i de beløb, der stammer fra denne ulovlige handel, skyldes succesen "i marken" i Spanien og Andorra med bekæmpelsen af det sorte marked. UCLAF fortsatte i 1998 i samarbejde med de kompetente nationale myndigheder de allerede påbegyndte undersøgelser med henblik på at afslutte dem og få de skyldige dømt og sikre tilbagebetaling af de unddragne beløb. i For strukturfondenes vedkommende har visse medlemsstater fortsat vanskeligt ved at opfylde deres indberetningsforpligtelse. De små beløb, der i 1998 var involveret i de indberettede tilfælde af svig eller uregelmæssigheder i forhold til 1997 (42 mio. ECU mod 57 i 1997), skal sammenholdes med det begrænsede antal sager, UCLAF behandlede i samarbejde med medlemsstaterne i samme periode (7 mio. ECU impliceret i disse sager mod 60 i 1997). Den samlede budgetmæssige påvirkning er således faldet fra 0,45% i 1997 til 0,18% i 1998 med stort set samme budgetter, der kun er steget fra 26 til 28 mia. ECU. Hvad angår Samhørighedsfonden skal det understreges, at medlemsstaternes manglende indberetning på dette område kan forklares med, at kun fire medlemsstater er berørt. Samtidig forholder det sig sådan, at projekterne under denne fond, der blev oprettet i 1994, er årlige, og nøje overvåges af de berørte medlemsstater5. En og samme enhed i UCLAF task-forcen foretager undersøgelser af strukturfondene, direkte udgifter og korruption (eller sager, der kan implicere institutionens tjenestemænd eller andre ansatte). Denne enhed har i løbet af 1998 prioriteret disse "interne" sager, der kræver en større arbejdsindsats. Det har påvirket det samlede antal undersøgelser. Inden for EUGFL, Garantisektionen, kan man konstatere det modsatte; i 1997 blev der konstateret svig eller uregelmæssigheder for 317 mio. ECU, mens dette beløb i 1998 steg til 420 mio. ECU (i 1997 udgjorde det 0,79% af det årlige budget for disse udgifter - over 40 mia. ECU - i 1998 var der tale om over 1% af et mindre budget - 39,1 mia. ECU). Denne forskel af i 1998 uregelmæssigheder, der dækker flere års undersøgelser. indberettede nogle nye at medlemsstaterne skyldes, tilfælde På grundlag af disse undersøgelser og den operationelle koordinering har man kunnet iværksætte omfattende forebyggende foranstaltninger, bl. a. for at sikre vedtagelse af de retlige 5 Spanien, Portugal, Irland og Grækenland. 7 rammer og styrke fællesskabslovgivningen vedrørende sikring mod svig i overensstemmelse med Kommissionens beslutninger inden for rammerne af "SEM 2000" og henstilling nr. 76: – – – – reformen af forsendelsesordningen, der viste sig nødvendig efter afsløringer "i marken", fortsatte i 1998 i overensstemmelse med den handlingsplan, Kommissionen vedtog i 1995; reformen af præferenceordningerne, der blev iværksat i 1996 ved en første styrkelse af reglerne for den generelle præferenceordning, fortsatte generelt i 1997 og 1998, bl. a. gennem Kommissionens meddelelse om forvaltningen af præference-ordningerne, der understreger den store risiko for svig og til vedtagelse af en ny uregelmæssigheder på dette område. Det beskyttelsesklausul, der retligt er knyttet til beskyttelsen af de finansielle interesser, i den nye generelle præferenceordning, der giver Kommissionen mulighed for hurtigt at gribe ind i tilfælde af alvorlig svig og manglende administrativt samarbejde med tredjelande. Denne udvikling ligger endvidere til grund for det arbejde, der i 1999 udføres for at udarbejde et horisontalt retligt instrument tilfælde af svig, hvilket Kommissionen anbefalede i ovennævnte for alle præferenceaftaler meddelelse; førte ultimo 1998 bl. a. i endvidere er den finansielle korrektion blevet styrket på det strukturpolitiske område i lighed med den situation, der er på landbrugsområdet, og der er ligeledes foreslået sådanne foranstaltninger for de traditionelle egne indtægter; andre præventive foranstaltninger har ligeledes gjort det muligt at styrke flere specifikke lovgivninger på landbrugsområdet (restitutioner, BSE). Ud over det rent finansielle aspekt er der i 1998 gennemført andre foranstaltninger inden for beskyttelse af Fællesskabets interesser, der også fortjener at blive nævnt. Der er tale om udviklingen vedrørende beskyttelse af Fællesskabernes interesser i forbindelse med forseelser eller velorganiserede kriminelle handlinger, der ikke blot er rettet mod EU's finanser men også mod selve grundlaget for visse grundliggende fællesskabspolitikker, og som bringer de nationale økonomier i fare og undergraver den europæiske integrations troværdighed. Over for en sådan kriminel adfærd skal der findes et passende strafferetligt svar, der sammenfatter både Fællesskabets og den nationale ret, således at de kriminelle bekæmpes, og det forhindres, at de udvikler deres virksomhed. EU's nye politikker, som f. eks. Den Økonomiske og Monetære Union med indførelsen af euroen, kræver, at der indføres en beskyttelse på EU-niveau mod efterligning og falskmøntneri. I forbindelse med udvidelsen udvikler Kommissionen på samme måde en førtiltrædelsesstrategi, der består i at bistå ansøgerlandene med at forberede deres tiltrædelse ved hjælp af et system, der skal sikre en beskyttelse af fællesskabsinteresserne både organisatorisk og operationelt. Endelig kan det konstateres, at de retlige instrumenter under traktatens afsnit VI, der indeholder bestemmelserne om beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser, endnu ikke siden vedtagelsen i 1995 er ratificeret på trods af talrige opfordringer hertil fra Økofin- og RIA-Rådet samt Det Europæiske Råd. Derimod finder de instrumenter, der i samme tidsrum er vedtaget inden for rammerne af første søjle, anvendelse. 6 SEK (96) 1802/4. Jf. årsberetning 1996, kapitel 1, s. 11. 8 1. ANALYSER OG STATISTIKKER 1. 1. Svig og andre uregelmæssigheder Svigbekæmpelsen har til formål at beskytte Fællesskabets finansielle interesser (og dermed også de europæiske skatteyderes interesser) imod enhver form for ulovlig adfærd. Ulovlig adfærd findes i mange afskygninger og spænder fra manglende overholdelse af en fællesskabsbestemmelse ved fejl eller uagtsomhed til tilsigtede eller kriminelle handlinger, der ofte begås af organiserede net. For effektivt at beskytte Fællesskabets finanser omfatter de retsinstrumenter, der for ulovlig adfærd fra en simpel organiserer svigbekæmpelsen, alle former "uregelmæssighed" til kriminel og organiseret "svig". Udtrykket "uregelmæssighed" er langt bredere og defineres i EU-retten som følger: "Som uregelmæssighed betragtes enhver overtrædelse af en fællesskabsbestemmelse, som kan tilskrives en økonomisk beslutningstagers handling eller undladelse, der skader eller kunne skade De Europæiske Fællesskabers almindelige budget eller budgetter, der forvaltes af De Europæiske Fællesskaber, enten ved formindskelse eller bortfald af indtægter, der stammer fra de egne indtægter, der opkræves direkte for Fællesskabernes regning, eller ved afholdelse af en uretmæssig udgift"7. Derimod dækker udtrykket "svig" en adfærd, der påkalder sig strafferetlige sanktioner, og det defineres som følger: "Følgende betragtes som svig, der skader De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser: a) for så vidt angår udgifter, enhver forsætlig handling eller undladelse vedrørende: – anvendelse eller forelæggelse af falske, urigtige eller ufuldstændige erklæringer eller dokumenter, som medfører uretmæssig oppebærelse eller tilbageholdelse af midler hidrørende fra De Europæiske Fællesskabers almindelige budget eller fra budgetter, der forvaltes af eller for De Europæiske Fællesskaber – manglende indberetning af en oplysning ved tilsidesættelse af en specifik oplysningspligt, med samme følge – uretmæssig anvendelse af sådanne midler til andre formål end dem, de oprindelig var bevilget til b) for så vidt angår indtægter, enhver forsætlig handling eller undladelse vedrørende: – anvendelse eller forelæggelse af falske, urigtige eller ufuldstændige erklæringer eller dokumenter, som medfører en uretmæssig formindskelse af indtægterne på De Europæiske Fællesskabers almindelige budget eller på budgetter, der forvaltes af eller for De Europæiske Fællesskaber – manglende indberetning af en oplysning ved tilsidesættelse af en specifik oplysningspligt, med samme følge – uretmæssig udnyttelse af en lovligt opnået fordel, med samme følge8". I henhold til disse definitioner dækker det generelle begreb "uregelmæssighed" også sig fra "andre "svig", idet uregelmæssigheder omfatter som adskiller svig, 7 8 Artikel 1, stk. 2, i Rådets direktiv (EF, Euratom) nr. 2988/95 (EFT L 312 af 23. 12. 1995). Artikel 1, stk. 1, i konventionen om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (EFT C 316 af 27. 11. 1995). 9 uregelmæssigheder" bl. a. derved, at overtrædelsen er tilsigtet og derved, at der anvendes ulovlige midler, der kræver strafferetlig forfølgning. Svig gør det nødvendigt at anvende langt hårdere straffe og implicere retsvæsenet, mens der i forbindelse med de øvrige uregelmæssigheder snarere lægges vægt på en finansiel regulering af situationen. I denne situation ville det givetvis være nyttigt i denne beretning om UCLAF's virksomhed at kunne skelne klarere mellem "svig" og "andre uregelmæssigheder". Imidlertid har oplysningerne fra medlemsstaterne ikke vist sig at være tilstrækkelig præcise og pålidelige til at kunne foretage en sådan skelnen. Selv oplysninger vedrørende "type uregelmæssighed" må benyttes med megen forsigtighed. – – – De kompetente myndigheders praksis med hensyn til indberetning af sager varierer meget fra en medlemsstat til en anden (andelen af "uregelmæssigheder", der kan betegnes som "svig", skulle således svinge mellem 0 og 76%). Hvordan et tilfælde karakteriseres i første omgang kan således være afhængigt af, om kontrol- eller opklaringsinstansen er en myndighed, der har strafferetlige beføjelser eller ej9. Hvis man ikke blot ser på "type uregelmæssighed", men også på den beskrivelse af modus operandi, medlemsstaterne benytter, viser det sig, at et større antal sager snarere kunne karakteriseres som "svig". Dette gælder bl. a. på området egne indtægter. Endelig kan den juridiske vurdering af et tilfælde udvikle sig i tidens løb, og et tilfælde, der i begyndelsen af en undersøgelse betragtes som "svig", og indberettes som sådan, kunne ved den retlige procedures afslutning betegnes som en simpel "uregelmæssighed" eller omvendt. Med hensyn til de tilfælde, UCLAF undersøger i samarbejde med medlemsstaterne, ville denne skelnen ikke være hensigtsmæssig af flere grunde: UCLAF koncentrerer "alvorlige" sig med vilje om komplekse uregelmæssigheder, som og medlemsstaterne ikke kan behandle uden bistand fra Fællesskabet; endvidere har UCLAF ikke beføjelse til at afgøre, om en uregelmæssighed udgør en overtrædelse af de strafferetlige bestemmelser, fordi undersøgelserne kun tager sigte på at fastslå, om der konkret er tale om en uregelmæssighed og overlader det til medlemsstaterne at sørge for den korrekte strafferetlige behandling af sagen. transnationale skyldes såkaldte kriminalitet organiseret tilfælde, ofte der 1. 2. Fastslået svig og formodning om svig En forsigtig fortolkning af alle de oplysninger, UCLAF er i besiddelse af, viser, at et tilfælde ud af fem inden for alle budgetsektorer taget under et kan betegnes som "svig" og berettiger til anvendelse af strafferetlige foranstaltninger10. Mens de "andre uregelmæssigheder" ofte kan fastslås af en administrativ myndighed, skal "svigagtig adfærd", der er en overtrædelse af strafferetten, karakteriseres som sådan af de juridiske myndigheder, sædvanligvis af en domstol. Der kan ofte forløbe lang tid mellem det tidspunkt, hvor en strafferetlig procedure indledes, og den endelige afgørelse. På samme måde kan betegnelsen "svig" om en uregelmæssighed, der undersøges af UCLAF, højst være en relativ indikator for sagens alvor. UCLAF kan kun give de oplysninger, der er indhentet under undersøgelsen samt et bidrag til proceduren ved 9 10 Eksempelvis er størstedelen af de tilfælde, Italien har indberettet, blevet opdaget af Guardia di Finanza, som er andet og mere end blot en administrativ myndighed. For eksempel for "dokumentfalsk". 10 de nationale instanser (f. eks. gennem transnational koordinering). Det forhold, at Kommissionen betegner et tilfælde som "svig", kan således højst være en foreløbig betegnelse, mens man afventer de kompetente nationale instansers afgørelse. Denne afgørelse skal udmøntes i en formel meddelelse fra medlemsstaten på grundlag af de bestemmelser, der finder anvendelse på området. Dette gælder også med hensyn til identificeringen af de beløb, der er impliceret. Specielt i forbindelse med tilfælde af svig kan den budgetmæssige virkning først afgøres nøjagtigt på grundlag af den kompetente domstols endelige afgørelse. På alle de stadier, der går forud for den endelige afgørelse, er der blot tale om et mere eller mindre nøjagtigt skøn. Dette gælder specielt for UCLAF's undersøgelser, som netop har til formål at belyse forhold og vurdere dem i deres sammenhæng. Det involverede beløbs størrelse kan først præcist angives i løbet af undersøgelsen11. få et nøjagtigt billede af den reelle virkning af For at svig og andre uregelmæssigheder må der tages hensyn til de beløb, medlemsstaterne indberetter som resultat af deres undersøgelser, samt til de beløb, Kommissionen ansætter i forbindelse med tilfælde, der undersøges, men som endnu ikke skønsmæssigt formelt er indberettet af medlemsstaterne. For så vidt som medlemsstaterne overholder deres indberetningspligt, skulle den anslåede virkning af de tilfælde, der undersøges af medlemsstaternes indberetninger (i øvrigt ofte i et efterfølgende år). af UCLAF, afkræftes) bekræftes (eller 1. 3. Situationen i 1998 1. 3. 1. Tilfælde af svig eller andre uregelmæssigheder indberettet af medlemsstaterne For 1998 har medlemsstaterne til Kommissionen indberettet 5 091 tilfælde af uregelmæssigheder, der eventuelt omfatter svig til et samlet beløb af 577 mio. ECU. En foreløbig analyse viser for stort set alle budgetområders vedkommende, at tilfælde af uregelmæssigheder med formodning om svig i alt udgør ca. 20% i antal og værdi: De indberettede tilfælde fordeler sig som følger: 11 Cigaretsmugling er en god illustration af dette. Når man under en kontrol beslaglægger en given mængde smuglercigaretter, skal undersøgelsen også omfatte tidligere svigagtig import, som ikke er blevet afsløret i tide. Den finansielle virkning af dette svig skal beregnes på grundlag af den samlede svigagtige import og ikke blot på grundlag af mængden af beslaglagte cigaretter. 11 Budgetområde Antal tilfælde Involveret beløb % af budgettet (*) (for 1998) (i mio. ECU) Egne indtægter EUGFL, Garantisektionen, udgifter Strukturforanstaltninger, udgifter 2 272 2 412 407 249 285 43 1,77%(**) 0,73% 0,15% (*) Den procent af budgettet for 1998, der er berørt af de uregelmæssigheder, medlemsstaterne har indberettet, er blot en vejledende størrelsesorden, da nogle af de tilfælde, der (en uregelmæssighed, der har fundet sted for et eller flere år siden, kan eventuelt først være blevet indberettet i 1998) (**) traditionelle egne nettoindtægter. i 1998, kan dække flere tidligere regnskabsår indberettet er Tabel 1-4 i bilaget indeholder en opdeling af tilfældene efter medlemsstat. 1. 3. 2. Tilfælde, der undersøges af UCLAF i samarbejde med medlemsstaterne Ud over de tilfælde, medlemsstaterne har indberettet, indledte UCLAF i 1998 227 nye undersøgelser, generelt på grund af mistanke om svig eller anden ulovlig aktivitet. Hertil kommer en række sager, der blev indledt i de foregående år, og som stadig var genstand for aktiv undersøgelse i 1998. Den formodede virkning af disse i forbindelse med sager, der fortsat nye sager samt de beløb, der er fastlagt behandles12, udgør ca. 442 mio. ECU. Budgetområde Nye undersøgelser Anslået beløb (i mio. ECU) % af budgettet (*) Egne indtægter EUGFL, Garantisektionen, udgifter Strukturforanstaltninger, udgifter Direkte udgifter ( for 1998) 89 73 41 24 289 135 7 11 2,05%** 0,35% 0,02% 0,10% (*) Den procent af budgettet for 1998, der er berørt af de sager, UCLAF har indledt undersøgelse af i 1998, er blot en vejledende størrelsesorden, da nogle tilfælde kan dække flere tidligere regnskabsår (en sag, der er påbegyndt undersøgelse af i 1998, kan vedrøre en formodning om svig, der ligger flere år tilbage) (**) traditionelle egne nettoindtægter. 12 I forbindelse med sager, der allerede blev indledt i tidligere år, men hvor der i 1998 har været en udvikling i de implicerede beløb, bogføres kun de beløb, der ligger ud over det oprindelige skøn. 12 1. 4. Tendenser Når man sammenligner udviklingen i de seneste år, kan man konstatere en vis stabilisering af antallet af nye tilfælde og deres finansielle virkning. Det gælder både for tilfælde af svig og for andre uregelmæssigheder. 1. 4. 1. Indberetninger fra medlemsstaterne13 1. 4. 1. 1. Traditionelle egne indtægter Antallet af tilfælde af svig eller andre uregelmæssigheder, som medlemsstaterne har opdaget, svinger betydeligt. Det hidtil højeste niveau blev nået i 1997, og i 1998 faldt antallet til 1995-niveauet14. Mens det involverede beløb tidligere steg fra år til år, kunne der i 1998 konstateres en vis nedgang i forhold til de foregående år. Imidlertid svarer de mere beskedne beløb, der blev konstateret og indberettet af medlemsstaterne for 1998, ikke til resultaterne af de undersøgelser, som UCLAF i de seneste år har foretaget sammen med medlemsstaterne. Alene med hensyn til cigaretter har medlemsstaterne indberettet, at de havde beslaglagt ca. 5 milliarder smuglercigaretter (78% mere end i 1997), hvilket repræsenterer et tab på 118 mio. ECU for EU's budget. Med 16% af de opdagede tilfælde og 12% af det samlede involverede beløb er præferenceordningerne fortsat et særligt sårbart område. Til gengæld er antallet af opdagede tilfælde - og specielt de involverede beløb - på området ekstern forsendelse - faldet brat i forhold til de foregående år. Dette fænomen kan måske forklares med den særlige opmærksomhed på denne type transaktioner og med brugen af et forhåndsinformationssystem, advanced information system (SIP)15. 1. 4. 1. 2. Udgifter til EUGFL, Garantisektionen De 2 412 indberettede sager i 1998 (svig og uregelmæssigheder) udgør en stigning på næsten 20% i forhold til 1997 og en stigning på næsten 40% i forhold til 1995. Efter et betragteligt fald i de beløb, der fremgik af indberetningerne for perioden 1995-1997, var det samlede beløb igen i stigning i 1998 (+75%). Denne stigning skyldes Italiens i olivenoliesektoren fire meget (forbrugsstøtte); disse tilfælde vedrører et tidsrum på flere år. Det bekræfter Kommissionens iagttagelse 16, hvorefter den faktiske indvirkning på budgettet af de indberettede uregelmæssigheder ikke kan måles i forhold til et enkelt år, eftersom indberetning af store sager 13 14 15 16 Graf 1, 3 og 5 i bilaget viser udviklingen for medlemsstaternes indberetninger siden 1995. Siden midten af 1996 har medlemsstaterne indberettet oplysninger om svig og uregelmæssigheder direkte til Kommissionen ved hjælp af edb-applikationen "OWNRES". Graf 1 i bilaget viser situationen for disse elektroniske indberetninger (originale indberetninger og ajourføringer) pr. 4. oktober 1999. Ud over 1998 henviser disse indberetninger til de tidligere år, når det er nødvendigt med en ajourføring. Kommissionen har gentagne gange anmodet medlemsstaterne om automatisk at indberette ajourføringer af tilfælde af svig og uregelmæssigheder med henvisning til perioden 1989 (indførelse af indberetningspligt) til 1996 ved hjælp af dette elektroniske kommunikationsmiddel. Kommissionen må derfor forvente, at den i de kommende år vil få adgang til stadig mere fyldestgørende og troværdige oplysninger. Jf. punkt 4. 5, side 50. Jf. bl. a. årsberetningen for 1994, kapitel 6, afsnit 2. 13 virkningen i høj grad afhænger af den (tilfældige) dato for afsløringen af uregelmæssighederne. Blandt disse typer tilfælde vedrører de uregelmæssigheder, der opdages af medlemsstaterne, altid først og fremmest markedsstøtteforanstaltninger. Eksport- restitutionernes andel er fortsat relativt stabil. De produkter, der i særlig grad er berørt, er olivenolie, oksekød og kreaturer samt mejeriprodukter. 1. 4. 1. 3. Udgifter til strukturforanstaltninger Antallet af tilfælde, der opdages og indberettes af medlemsstaterne, stiger fortsat. Det viser, at de indførte kontrolsystemer bliver stadig mere effektive. Imidlertid kan der at forskelle mellem medlemsstaterne. F. eks. viser det konstateres Kommissionens tjenestegrene opdagede et tilfælde af omfattende svig inden for Socialfonden i Nederlandene17, at denne medlemsstat har vanskeligt ved at opfylde indberetningspligten. Alt i alt har denne medlemsstat i løbet af regnskabsåret 1998 kun indberettet tre tilfælde af uregelmæssigheder, alle tre inden for EFRU. forhold, I 1998 vedrørte ca. halvdelen af tilfældene - og beløbene - Socialfonden; i 1997 tegnede denne fond sig for mindre end 40% af alle tilfælde og beløb. I forhold til budgetbevillingerne er virkningen af svig og uregelmæssigheder større inden for Socialfonden (0,28%) og i EUGFL, Udviklingssektionen (0,23%) end inden for Regionalfonden (0,11%) eller FIUF (0,12%). 1. 4. 2. Tilfælde, der undersøges af UCLAF18 UCLAF gennemførte i 1998 i alt 346 undersøgelser samarbejde med medlemsstaterne, og disse undersøgelser vedrører ikke kun årets nye sager, men også sager, der var indledt operationelt. Heraf vedrørte 132 undersøgelser området egne indtægter (industrivarer, fiskeri, landbrugsvarer, tekstiler, cigaretter), 135 EUGFL, Garantisektionen, 79 strukturforanstaltninger (strukturfondene og Samhørigheds- fonden) og udgifter, der forvaltes direkte af Kommissionen ("forskning", udgifter til fordel for visse tredjelande - programmerne PHARE, TACIS, EUF-udgifter osv. ). i En del af disse undersøgelser (55) blev gennemført i tredjelande, nemlig ca. 16% af det samlede antal. Men udtrykt i menneskelige ressourcer (antal manddage) udgør disse undersøgelser i tredjelande ca. 30% af den operationelle aktivitet. En af prioriteterne for Kommissionen er bekæmpelsen af svig, som skyldes organiserede net eller ligefrem net af kriminelle. Derfor er disse specialiserede arbejdsgruppers aktivitet (cigaretter, spiritus, olivenolie osv. ) blevet fortsat og intensiveret i 1998 i snævert samarbejde med medlemsstaterne for at modvirke denne form for lukrativ trafik og forhindre den i at udvikle sig. Det er også derfor, at UCLAF's aktivitet til beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser, men nu også omfatter andre aktiviteter i forbindelse med organiseret kriminalitet såsom bekæmpelse af handel med plagiater (piratvarer). ikke længere er begrænset 17 18 Jf. punkt 2. 2. 3. 2, s. 29. Graf 2, 4, 6 og 7 i bilaget viser udviklingen for de sager, UCLAF har indledt i samarbejde med medlemsstaterne siden 1995. 14 Disse sager kræver en strafferetlig behandling, som er det eneste, der kan have en afskrækkende virkning på organiseret kriminalitet, der således drager fordel af forskellene mellem medlemsstaternes retssystemer. 1. 4. 2. 1. Traditionelle egne indtægter Nedgangen i beløbene i 1998 i forhold til 1997 samtidig med en stigning i antallet af undersøgelser skyldes, at man nu tager hensyn til og medregner beløb vedrørende omfattende svig, der afsløres på forskellige områder, for et bestemt år, mens undersøgelserne vedrørende disse sager fortsætter det eller de følgende år. Det gælder f. eks. sagen om cigaretsmugling via Montenegro19, hvor undersøgelserne også er fortsat i 1998. Det gælder også for sagen om cigaretsmugling via Andorra i 199720, der har været genstand for særlige foranstaltninger, der er truffet som led i styrkelsen af samarbejdet mellem EU og Andorra21. 1. 4. 2. 2. Udgifter til EUGFL, Garantisektionen Inden for EUGFL, Garantisektionen, er antallet af nye undersøgelser, der er indledt i 1998, af samme omfang som i 1996, større end i 1997 og mindre end i 1995. Det afspejler det forhold, at behandlingen af de store sager, der er indledt de seneste år, fortsat kræver omfattende ressourcer. Hvad angår UCLAF's undersøgelser nåede de implicerede beløb op på det hidtil højeste niveau i 1997, mens det samlede beløb for selvsamme år var klart lavere end i årene før, og endog året efter. Dette viser klart, at resultaterne af en undersøgelse, der foretages af en enkelt medlemsstat, og af en multilateral undersøgelse, der foretages af UCLAF, ofte ikke kommer frem samtidig. De nye undersøgelser vedrører først og fremmest markedsstøtteforanstaltninger, eksport af oksekød og ulovlig handel med sukker og mælkekvoter. 1. 4. 2. 3. Udgifter til strukturforanstaltninger De undersøgelser, der indledes af UCLAF i samarbejde med medlemsstaterne, følger ikke samme udvikling som medlemsstaternes indberetninger. Deres antal er faldet, og specielt de implicerede beløb. Hver anden undersøgelse, der blev indledt i 1998, vedrører Socialfonden, mens denne fond tegnede sig for mindre end 40% af undersøgelserne i 1997 (men over 50% i 1996). Antallet af nye undersøgelser, der er indledt på områderne med EFRU og EUGFL, Udviklingssektionen, er faldet betydeligt i forhold til de foregående år. De beløb, der er impliceret i sager, som undersøges af UCLAF, er gennemsnitlig to eller tre gange så store som i sager, der indberettes af medlemsstaterne. 1. 4. 2. 4. Direkte udgifter Antallet af nye undersøgelser er faldende i forhold til 1996 og 1997, og det samlede beløb er ligeledes klart mindre end i 1997. Ligesom de foregående år vedrører de nye undersøgelser først og fremmest "forskning" og "udviklingsstøtte". 19 20 21 Jf. årsberetningen 1997, kapitel 2, punkt 2. 1. 1. 3, s. 20. Jf. årsberetningen 1997, kapitel 2, punkt 2. 1. 1. 5, s. 21. Jf. kapitel 2, punkt 2. 1. 1, s. 19 ff. 15 1. 5. Inddrivelse af de omhandlede beløb tab for Tallene punkt 1. 3 viser den samlede virkning af afsløret eller formodet svig eller andre uregelmæssigheder. Tallene omfatter derfor også mislykkede forsøg på svig fællesskabsbudgettet, der kun kan beregnes ved hjælp af en samt ekstrapolering (navnlig hvad angår er derimod en "erstatningssag", der er begrænset til sager, hvor det har været muligt at identificere den implicerede virksomhed og præcist fastsætte beløbene. Inddrivelse smugleri). 1. 5. 1. Traditionelle egne indtægter Ifølge fællesskabslovgivningen22 er opkrævningen af Fællesskabets egne indtægter for at overladt fastlæggelsen, bogføringen, inddrivelsen og overdragelsen heraf kan ske på bedste vis. til medlemsstaterne, og de skal træffe alle foranstaltninger Det grundliggende problem med inddrivelsen af de egne indtægter er, at inddrivelsesproceduren kun kan indledes, hvis disse afgifter er blevet fastslået af medlemsstatens kompetente myndighed. Det betyder navnlig, at den implicerede virksomhed skal identificeres og afgifterne beregnes præcist. I tilfælde af smugling (f. eks. af cigaretter) er det næsten umuligt og i hvert fald vanskeligt efterfølgende at beregne de afgifter, der skulle have været betalt i forbindelse med den hemmelige indførsel af varen, der i mellemtiden er blevet afsat på markedet; hvis varen afsløres tilintetgjort og afgifterne under den hemmelige indførsel, bliver den normalt opkræves ikke. I tilfælde af indførsel af varer med uberettiget anvendelse af en præferenceordning, er de største problemer medlemsstaternes manglende kontrol og forsinkelse eller manglende samarbejde fra modtagerlandenes følger heraf, at de afgiftspligtige importører - også hvis der faktisk konstateres en falsk præference- oprindelse - enten på grund af forældelsesfristerne for inddrivelse og/eller den manglende retssikkerhed som følge af modtagerlandenes manglende samarbejde kan unddrage sig betaling af toldskylden og en eventuel retsforfølgning. side. Det I de tilfælde og for andre former for avanceret svig i forbindelse med velorganiserede kriminelle net er det tit umuligt at foretage en inddrivelse hos en solvent debitor. Det er derfor af afgørende betydning at afsløre disse net inden for alle områder. fastlæggelsen af afgifterne viser praksis, at inddrivelsesprocessen under Efter medlemsstaternes ansvar ofte er langsommelig. Det kan forklares med den tid, der medgår til de administrative og retlige procedurer. De nationale administrationers forskellige fortolkning af fællesskabsretten er derfor en hindring for en ensartet inddrivelse af disse indtægter. Kommissionen følger op på inddrivelsen bl. a. ved hjælp af følgende midler: 22 94/728/EF, Euratom: Rådets afgørelse af 31. oktober 1994 om ordningen for De Europæiske Fællesskabers egne indtægter (EFT L 293 af 12. 11. 1994) og Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 af 29. maj 1989 (EFT L 155 af 7. 6. 1989). 16 – – – udarbejdelse af en sammenfattende rapport om kontrolarbejdet og resultaterne heraf23; statistisk analyse af indberetninger om "svig" (kaldt "stikprøve A"), der har til formål at fremlægge de generelle aspekter af inddrivelsessituationen. En første rapport på dette grundlag blev fremsendt til budgetmyndigheden (Europa-Parlamentet og Rådet) i 199524; en mere detaljeret analyse af store sager udvalgt inden for rammerne af en stikprøve på basis af objektive kriterier eller på grund af en sags særlig komplekse karakter25. Den sammenfattende rapport omhandler alle konstaterede uregelmæssigheder og implicerede beløb uden at tage højde for tærsklen på 10 000 ECU, der udløser indberetningsforpligtelsen til Kommissionen26. Det rapporten, at "bruttoinddrivelsessatsen" (inddrivelsen året igennem) i medlemsstaterne var på gennemsnitlig 23% i 1997. Denne sats ligger på niveau med den inddrivelsessats, der fremgår af medlemsstaternes formelle indberetninger for 1998 for sager over 10 000 ECU, og som er på 27%. fremgår af (fra 12% til 4%). i Den finansielle opfølgning af svig og andre uregelmæssigheder, der indgår stikprøverne B94 og B9827, viser en betydelig men stadig ikke tilstrækkelig fremgang i inddrivelsen (satsen stiger fra 2% til 12%), og forældelsesfristen falder i forhold til det kraftigt omhandlede produkt og toldordningen. I to sager vedrørende uregelmæssig indførsel af tekstilvarer med ugyldige præferencecertifikater28 var inddrivelsessatsen på henholdsvis 55% og 60%, hvilket viser, at inddrivelse er mulig, hvis der samarbejdes effektivt med det pågældende oprindelsesland. Denne konstatering bekræftes af en anden sag, der ligeledes vedrører ulovlig import af tekstilvarer29. I sidstnævnte tilfælde var inddrivelsessatsen på 52%. Inddrivelsessatsen svinger meget dem30. I overensstemmelse med artikel 17, stk. 2, i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89 kan medlemsstaterne kun undlade at stille disse beløb til Kommissionens rådighed, når det er umuligt at foretage inddrivelsen af grunde, som ikke kan skal tilskrives medlemsstaterne i deres årsrapporter i givet fald angive de grunde, der eventuelt forhindrer dem i at stille de egne indtægter til rådighed for fællesskabsbudgettet. I perioden 1989 til 1998 indberettede 7 medlemsstater 44 sager, der blev betragtet som stiller Kommissionen "uinddrivelige". spørgsmålstegn ved medlemsstaternes nøje overholdelse af deres forpligtelser. I betragtning af det lille antal sager i ovennævnte forordning artikel 17, stk. 3, Ifølge 23 24 25 26 27 28 29 30 Jf. anden sammenfattende rapport for regnskabsåret 1997 (KOM (1999) 110 endelig udg. af 12. marts 1999). Beretning om inddrivelse af traditionelle egne indtægter hidrørende fra tilfælde af svig og uregelmæssigheder (metode og stikprøve A/94), KOM (95) 398 endelig udg. af 6. september 1995. Anden beretning forventes udgivet i slutningen af 1999. Rapporter om situationen med hensyn til inddrivelse af traditionelle egne indtægter i forbindelse med bedrageri og uregelmæssigheder (stikprøve B94 og B98), KOM (97) 259 endelig udg. af 9. juni 1997 og KOM (1999) 160 endelig udg. af 21. april 1999. Artikel 6, stk. 4, i Rådets forordning (EØF, Euratom) nr. 1552/89. Jf. årsberetning for 1994 nævnt ovenfor, kapitel 6, afsnit 2 (B94). 9 sager er udvalgt (B98); de er blevet indberettet inden for rammerne af den gensidige bistand og beløber sig samlet til 136 mio. ECU. Beklædningsgenstande importeret fra Laos og tekstilvarer importeret fra Cambodja. Tekstilvarer importeret fra Bangladesh; der er tale om en sag, der ikke indgår i stikprøve B98. I juli 1997 fremlagde Kommissionen et forslag til ændring af forordning nr. 1552/89, der stadig er til behandling i Rådet, og som har til formål at indføre en procedure, der giver mulighed for mere systematisk og klart at identificere de beløb, der skal tilskrives en medlemsstat, der ikke har opfyldt alle sine forpligtelser (procedure i stil med "regnskabsgodkendelse"). 17 For at gøre procedurerne mere effektive har Kommissionen derfor foreslået at indføre en tidsfrist (på 5 år) for alle medlemsstater til fjernelse af de uinddrivelige beløb fra deres regnskab31 1. 5. 2. Udgifter til EUGFL,Garantisektionen I overensstemmelse med artikel 8, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 729/70 dækkes de finansielle følger af svig og andre uregelmæssigheder enten over Fællesskabets budget eller af den berørte medlemsstat, hvis denne ikke har overholdt sine forpligtelser. Beslutningen om, hvem der skal bære tabet, træffes inden for rammerne af den såkaldte "regnskabsgodkendelsesprocedure". Kommissionen (Generaldirektoratet for Landbrug) har i nogle år sammen med medlemsstaterne forsøgt at fjerne "fortidens byrder", dvs. de beløb, der stadig står til inddrivelse som følge af svig og andre uregelmæssigheder, og som er blevet indberettet for flere år siden. Det erkendes ganske vist, at inddrivelsesprocedurerne kan være særdeles langsommelige, men Kommissionen mener dog, at fire år må være nok til at træffe de nødvendige foranstaltninger og fastslå, om det omhandlede beløb faktisk kan inddrives. Hvis inddrivelsen efter en sådan fireårig periode ikke er påbegyndt og viser sig umulig, skal Kommissionen træffe en afgørelse og beslutte, om beløbet skal tilskrives EUGFL (da inddrivelsen er umulig af grunde, der ikke kan tilskrives den omhandlede medlemsstat), eller medlemsstaten (da den ikke har gjort den krævede indsats). Der skal imidlertid gøres en undtagelse i de sager, hvor inddrivelsesordren er overdraget til de retlige myndigheder. Det må imidlertid konstateres, at Kommissionens forsøg på at få medlemsstaterne til at fjerne "fortidens synder" og øge den faktiske inddrivelsessats endnu ikke har båret frugt. Det forholder sig faktisk sådan, at den procentsats af beløbene, der endnu ikke er inddrevet efter de fire år (eksklusive retssagerne), er steget fra 36% af de indberettede tilfælde før 199432 til 50% af de indberettede tilfælde før 1995. Ud af et samlet beløb på 1 651 mio. ECU indberettet til Kommissionen fra 1973 til og med 1994 er 824 mio. ECU stadig ikke indberettet i 1998 (eksklusive retssagerne). Da det er op til medlemsstaterne at påvise, at de har gjort den nødvendige indsats og truffet alle nødvendige foranstaltninger for at sikre en effektiv inddrivelse af de omhandlede beløb, vil Kommissionen i forbindelse med de fremtidige beslutninger om godkendelse af regnskaber, være nødt til at tilskrive medlemsstaterne store beløb, hvis de ikke kan godtgøre, at det objektivt set har været umuligt at inddrive beløbene. 1. 5. 3. Udgifter til strukturforanstaltninger Som for de øvrige udgifters vedkommende er den finansielle opfølgning baseret på medlemsstaternes indberetninger ifølge forordning (EF) nr. 1681/94 og nr. 1831/94. Til forskel fra de øvrige budgetområder, indgår de individuelle projekter, der medfinansieres af fællesskabsfonde, normalt i et flerårigt program, hvilket ofte gør det muligt eventuelt at berigtige den finansielle situation senest i forbindelse med den sidste betaling til det omhandlede program. Følgen er, at inddrivelsessituationen først kan klarlægges, når det pågældende program er afsluttet. 31 32 Forslag forelagt for Rådet den 11. 5. 1999. Jf. årsberetning 1997, tabel 4. 18 Hvis man ser på den inddrivelsessituation for de operationelle programmer, der er første afsluttet, eller navnlig situationen for projekter rammeprogram 1988-1993, må man konstatere, at der er inddrevet 44 mio. ECU ud indberettet beløb på 123 mio. ECU (dvs. ca. 36%). Det må imidlertid af et de gennemførte kun sjældent konstateres, opfølgningsforanstaltninger, således at de finansielle følger af de konstaterede svigagtige handlinger og andre uregelmæssigheder kan vurderes. Medlemsstaterne løber derfor den risiko, at Kommissionen systematisk overvurderer de beløb, der endnu ikke er blevet berigtiget. finansieret under det at medlemsstaterne indberetter 2. UNDERSØGELSER I dette kapitel beskrives nogle af UCLAF's vigtigste undersøgelser, som først og fremmest implicerer organiseret kriminalitet, uanset hvilken sektor og hvilken EU- politik der derved bringes i fare, og i de følgende afsnit i kapitlet gøres der rede for undersøgelser, der tager sigte på at beskytte alle disse EU-politikker, nemlig handelspolitikken, landbrugspolitikken, strukturpolitikkerne, politikken i relation til "direkte udgifter", der administreres "direkte" af Kommissionen og ikke af medlemsstaterne. Nogle af disse udgiftspolitikker vedrører "interne" aspekter. Dette interne "aspekt" har vist grove uregelmæssigheder selv i Kommissionens tjenestegrene og tilfælde af dårlig ledelse. Endelig omhandler sidste afsnit i dette kapitel indirekte beskatning (svig med moms og punktafgifter). 2. 1. Organiseret kriminalitet (opgaver udført af "task groups") I nogle sektorer, hvor der er store muligheder for ulovlig profit, viser det arbejde, der i udføres i de arbejdsgrupper (de såkaldte "task groups"), der er specialiseret bestemte produkter (cigaretter, spiritus, olivenolie), at et tæt samarbejde mellem medlemsstaterne, en effektiv koordinering på EU-niveau og forebyggelse både på EU-niveau og i medlemsstaterne giver mulighed for at afsløre en betydelig smugling. 2. 1. 1. Smugling af cigaretter - Operation Rana I januar 1998 beslaglagde de spanske toldmyndigheder (SVA33) syv lastbiler med i alt over 80 mio. cigaretter, der skulle smugles ind i Spanien. Under en efterfølgende operation beslaglagde SVA roll-on-roll-off-skibet Rana, der var blevet brugt til at losse smuglede cigaretter i en lille havn i Barcelona-området. Undersøgelserne inden for rammerne af den gensidige bistand i Den Europæiske Union fastslog, at de omhandlede cigaretter oprindeligt var lastet i Piræus i Grækenland og kom fra forskellige havne i USA. De spanske myndigheder anmodede om bistand fra UCLAF-arbejdsgruppen for cigaretter. Efter en kontakt til den spanske statsadvokat, der var ansvarlig for sagen, foretog Kommissionen undersøgelser i Grækenland, Albanien og USA og fandt tilstrækkelige beviser for, at de beslaglagte cigaretter ganske rigtigt var eksporteret fra USA til Grækenland, før de blev lastet på Rana med henblik på at blive smuglet ind i Spanien uden at være blevet lovligt losset i Albanien, som rederne påstod. 33 Servicio de Vigilancia Aduanera. 19 Under retssagen, der fandt sted i Spanien, viste Kommissionens oplysninger og beviser sig at være af afgørende betydning. UCLAF's efterforskere fremlagde de for den spanske domstol, som de havde indhentet under ovennævnte beviser kontrolbesøg. Dommen, hvori skylden blev fastslået, medførte bøder og fængselsstraf. Det skal i den henseende understreges, at der var tale om et effektivt samarbejde mellem Kommissionen og de spanske retsinstanser og mellem Kommissionen og myndighederne i Det Forenede Kongerige og Grækenland. Den albanske regering ydede en betydelig administrativ bistand. Samarbejdet med de amerikanske myndigheder var ligeledes udmærket, og det var den første afgørende anvendelse af den nye aftale om gensidig bistand i toldspørgsmål mellem De Forenede Stater og De Europæiske Fællesskaber. - Smugling i Andorra Kommissionen har i de sidste ti år opbygget et betydeligt samarbejde med flere nationale myndigheder for at forhindre de store tab på EU's og medlemsstaternes budgetter som følge af organiseret kriminalitet. Siden 1996 har Andorra været identificeret som en vigtig kilde til cigaretsmugling til EU, og det deraf følgende tab anslås til i alt 400 mio. ECU i 1997 (Fællesskabets egne indtægter og nationale afgifter). I marts 1998 foretog UCLAF et første kontrolbesøg sammen med repræsentanter for de berørte særlige tjenester (Spanien, Frankrig, Irland, Det Forenede Kongerige). Undersøgelsen viste, at der ikke i Andorra findes den nødvendige lovgivning for at forebygge og bekæmpe svig. I november 1998 aflagde en delegation fra Kommissionen med deltagelse af UCLAF besøg hos den andorranske regering og kunne konstatere, at der var sket en grundliggende holdningsændring, som regeringen i øvrigt gav udtryk for over for en delegation fra Europa-Parlamentets budgetkontroludvalg, der var i Andorra i juli 1998. Den andorranske regering har vedtaget en ny egnet lovgivning for at bekæmpe smugling og fuldt ud gennemføre protokollen om gensidig bistand på toldområdet mellem De Europæiske Fællesskaber og Andorra34. Hvad angår Fællesskabets egne indtægter anslår UCLAF, at følgerne af denne forbedrede bekæmpelse af svig i 1998 vil beløbe sig til 75 mio. ECU (toldafgifter). De tab, der således er undgået på de forskellige medlemsstaters finanser, vurderes til 300 mio. ECU i moms og punktafgifter. 2. 1. 2. Smugling af spiritus Den særlige arbejdsgruppe for spiritus har siden slutningen af 1996 koordineret den internationale efterforskning af smuglernet inden for spiritus og alkoholholdige drikke. Gruppens virksomhed i 1998 viser, at flere avancerede eller kriminelle net, der er aktive inden for ulovlig handel med fællesskabsprodukter, også er involveret i ulovlig handel med spiritus (forsendelser af spiritus og alkoholholdige drikke under 34 Lovene om svig på toldområdet og om kontrol med følsomme varer blev offentliggjort i Andorras lovtidende den 4. 3. 1999. Loven om ændring af straffeloven, hvorefter smugling gøres til en strafbar handling, blev offentliggjort i Andorras lovtidende den 7. 7. 1999. 20 afgifts- og momssuspensionsordningen) afgiftsniveauer. til de lande, der har de højeste Arbejdsgruppens vigtigste sag i 1998 var optrævlingen af en kriminel organisation, fra ordningen om midlertidig der unddrog 1,5 mio. varebevægelse inden for Fællesskabet og solgte varen til de østeuropæiske lande. alkohol absolut liter En anden vigtig sag vedrører unddragelse af 150 000 liter absolut alkohol og alkoholholdige drikke fra ordningen om midlertidig varebevægelse inden for Fællesskabet, der blev solgt på de nordeuropæiske markeder. I denne sag blev der afsløret flere typer uregelmæssigheder. Den første type blev afsløret i forbindelse med Italiens eksport af spiritus til de østeuropæiske lande med administrative ledsagedokumenter, der var stemplet, som om spiritussen havde forladt Fællesskabet. Forsendelsen unddrages faktisk ordningen om midlertidig varebevægelse inden for Fællesskabet og indføres ulovligt i de nordeuropæiske lande. Denne type ulovlig handel er i tilbagegang, da det er forholdsvis nemt for toldvæsenets efterforskningshold at afsløre den destination, produktet eksporteres til. En anden type uregelmæssighed udgøres af en falsk beskrivelse af spiritussen, der på transportpapiret deklareres som f. eks. tomatsovs eller andre varer. Inden for den type svig stemples de administrative ledsagedokumenter i destilleriet forkert med navn og momsnummer for en fiktiv modtager af varerne i en anden medlemsstat. at således Endelig går den tredje type uregelmæssighed ud på at simulere en fysisk eksport af spiritus; UCLAF har f. eks. konstateret, at lastbiler sendes tomme fra Italien til Slovenien, ved grænseovergangen. Den falske eksport skaber en mængde udeklareret spiritus, der kan sælges på det sorte marked i de nordeuropæiske lande. I forbindelse med denne sag har UCLAF koordineret den udveksling af informationer, der førte til arrestation af de ansvarlige "bagmænd" i den kriminelle organisation, der blev anklaget for hvidvaskning af penge, der stammer fra svig. ledsagedokumenter administrative stemples de Senest blev arbejdsgruppen i november 1998 af de italienske myndigheder underrettet om en ny undersøgelse af smugling af spiritus i Det Forenede Kongerige og Irland. Gruppen deltog i undersøgelsen, der foregik i Italien, Frankrig, Det Forenede Kongerige, Irland, Belgien og Nederlandene. Det gjorde det muligt at optrævle en kriminel organisation med base i Italien, der havde gjort sig skyldig i eksport af alkoholiske drikkevarer fra Det Forenede Kongerige til Nederlandene og Belgien med henblik på efterfølgende reimport til Det Forenede Kongerige og Irland ved hjælp af falske italienske administrative ledsagedokumenter, som organisationen selv udarbejdede. Den igangværende undersøgelse tyder på, at ca. 150 000 liter absolut alkohol er omfattet af denne form for svig. 2. 1. 3. Opblandet olivenolie Allerede i 1997-beretningen35 blev der gjort rede for en stor sag vedrørende ulovlig handel, der viser den metode, de kriminelle net bruger for at indføre hasselnøddeolie fra Tyrkiet i EU for at blande den med olivenolie og på den måde uberettiget 35 Kapitel 2, punkt 2. 1. 2. 2. , s. 21. 21 modtage forbrugsstøtte36. Hasselnøddeolien, der blev indført via forskellige nordeuropæiske havne under betegnelsen "vegetabilsk olie" eller "solsikkeolie", blev transporteret i tankvogne, hyppigst franske, til de lande, der producerer olivenolie. Arbejdsgruppen for olivenolie har fortsat undersøgelserne i sagen om olivenolie opblandet med hasselnødde- eller solsikkeolie, væsentligst de spanske forgreninger af denne handel. Da de franske toldmyndigheders efterforskningsorganer havde identificeret alle transporter og endelige modtagere, tog sagen i 1998 en ny udvikling. Efterforskningen blev foretaget af skatteenheden i den spanske Guardia Civil hos tre spanske selskaber, der forinden var blevet identificeret som modtagere af hasselnøddeolien. forskellige selskaber etableret Efterforskningen afslørede følgende forløb: efter fortoldning i Nordeuropa foretaget i skatteparadiser og støttet af schweiziske af investeringsselskaber blev hasselnøddeolien solgt til et schweizisk selskab, der omfakturerede den som olivenolie til tre spanske selskaber kontrolleret af én og samme person, der var ejer af en produktionsenhed. Størstedelen af den omhandlede mængde, der var opført i den spanske modtagers råmaterialeregnskab som "olie fra Tarragone", blev i fabrikken i forskellige forhold (15-50%) blandet med olivenolie indkøbt på det spanske marked. På den måde var der intet anormalt i de tre spanske selskabers regnskab, idet det så ud, som om de hverken havde købt eller modtaget hasselnødde- eller solsikkeolie. Det opblandede produkt blev derefter videresolgt til forskellige spanske produktions- og påfyldningsselskaber, der solgte olien som olivenolie og på den måde uberettiget modtog forbrugsstøtte fra Fællesskabet. Under en omfattende retlig undersøgelse af de selskaber, der modtog blandingen, blev tretten personer anholdt. Yderligere undersøgelser viste, at de største selskaber i dette net blev ledet af en og samme person. Afhængig af den endelige mængde (ved at blive beregnet) solgte opblandede olivenolie, der afhænger af blandingsforholdet mellem hasselnøddeolie og olivenolie, viste undersøgelserne, at der uberettiget var udbetalt mellem 8-14 mio. ECU i forbrugsstøtte (afhængig af forholdet mellem opblandet olie og olivenolie). Bagmændene bag denne ulovlige handel er blevet anholdt og retsforfølges. 2. 2. Angreb på Fællesskabets politikker efter budgetpost Angreb på disse politikker er ikke kun til skade for Fællesskabets budget men skader også selve Fællesskabets troværdighed. Derfor lægger Kommissionen vægt på beskyttelse af sine politikker "i marken" i tæt samarbejde med medlemsstaternes særlige tjenester, der for deres vedkommende har midlerne til at beskytte Fællesskabets finanser, bl. a. hvad personale angår. 36 Rådets forordning (EF) nr. 1638/98 af 20. juli 1998 om ændring af forordning nr. 136/66/EØF om oprettelse af en fælles markedsordning for fedtstoffer (EFT L 210 af 28. 7. 1998). 22 2. 2. 1. Præferenceoprindelser (egne indtægter) Kommissionen forsøger at beskytte præferenceoprindelseordningen og gennemfører undersøgelser, der kan afsløre uberettiget opnåelse af en præferencebehandling. Som Revisionsretten allerede har påvist i sine årsberetninger, er de præferenceordninger, der gælder for udviklingslandene og andre modtagerlande, særdeles fremmende for svig og uregelmæssigheder. Kommissionen, som har til opgave at koordinere de foranstaltninger, medlemsstaterne gennemfører, arrangerer bl. a. kontrolbesøg vedrørende administrativt samarbejde og undersøgelser i tredjelandene. Disse besøg gennemføres i tæt koordination og samarbejde med medlemsstaternes kompetente myndigheder37. Den mest udbredte overtrædelse er anvendelse af en falsk beskrivelse af præferenceoprindelsen for varer, der indføres i Fællesskabet, samt udarbejdelse af forkerte handelspapirer og/eller falske oprindelsescertifikater eller endnu hyppigere opnåelse af disse papirer hos modtagerlandets myndigheder på basis af falske deklarationer. Efterforskningen i disse sager kan indebære deltagelse af flere medlemsstater og mere end et tredjeland, og de er både lange og komplicerede. Selv om Kommissionen har aftaler om administrativt samarbejde med alle de lande, der indrømmes en toldpræference, fastsætter hvert land selv de nationale retsregler, der gælder for undersøgelser af de omtvistede transaktioner. Under indsamlingen af beviser er Fællesskabets efterforskere i høj grad afhængige af eksterne forhold, som f. eks. de politiske eller kommercielle interesser, det lokale retssystems effektivitet, lokaladministrationernes effektivitet og velvillighed. Kommissionen har derfor altid understreget, at importørerne bør være fuldt ud ansvarlige for nøjagtigheden af de fortoldningsbegæringer, der udfærdiges i deres navn, og de bør være økonomisk ansvarlige for beløb, der unddrages til skade for Fællesskabets budget. I de seneste år har de undersøgelser, som Kommissionen og medlemsstaternes administrationer har gennemført, vist, at der både var tale om meget store og stigende tab. 2. 2. 1. 1. Import af biler Samarbejdet mellem Kommissionen (UCLAF) og medlemsstaternes og Ungarns toldmyndigheder har gjort det muligt at afsløre svig udført af en japansk bilfabrikant vedrørende 58 000 biler, der blev indført i Fællesskabet med falsk ungarsk oprindelsescertifikat. Derved unddrog fabrikanten sig betaling af toldafgifter på 10%, hvilket udgør et tab på 32 mio. ECU for Fællesskabets finanser. Det fastsættes nemlig i toldaftalen mellem Fællesskabet og Ungarn, at biler fra Ungarn kan indføres toldfrit i EU med et ungarsk oprindelsescertifikat, forudsat at de ikke-originale dele (uden for Ungarn og EU) ikke udgør over 40% af færdigvarernes værdi. Den japanske fabrikant, der ultimo 1993 startede produktion i Ungarn for gradvist at anvende underleverandører fra Ungarn og Fællesskabet, overholdt ikke 37 Jf. Revisionsrettens årsberetning for regnskabsåret 1994, EFT C 303 af 14. 11. 1995, punkt 1. 21, s. 26. 23 dette krav i de første produktionsår. Det var derfor uberettiget, at han anmodede de ungarske myndigheder om at udstede certifikater (EUR1), der attesterede bilernes ungarske oprindelse. Ved således at deklarere bilerne med denne oprindelse, selv om de i virkeligheden overvejende var produceret af japanske dele, har de europæiske importører og koncernens datterselskaber ulovligt nydt godt af toldfrihed i forbindelse med indførsel til 14 af Fællesskabets medlemslande i perioden 1994-1997. Den svigagtige transaktion vedrørte størstedelen af de omhandlede biler, dvs. 58 000 biler ud af de i alt 98 000 biler, der blev indført i 1994-1997. Medlemsstaterne har indledt procedurerne til inddrivelse af toldafgifter over for de datterselskaber og importører, der er toldafgiftspligtige. Bedraget blev afsløret som følge af undersøgelser, UCLAF og medlemsstaternes toldmyndigheder gennemførte. Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/9638 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet blev anvendt over for en tysk virksomhed i samarbejde med de tyske ungarske toldmæssige administration har effektivt påvist landets engagement i førtiltrædelsesprocessen. toldmyndigheder. Det samarbejde med den 2. 2. 1. 2. Import af hvidløg fra Kina I 1993 indførte Kommissionen en ordning med importlicenser for at kontrollere importen af hvidløg fra Kina39. De statistiske oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af, eller som stammer fra erhvervslivet, viste på det tidspunkt en pludselig stigning i importen af hvidløg fra visse tredjelande, der tidligere kun havde eksporteret lidt (eller slet ikke) hvidløg til Fællesskabet. De omhandlede tredjelande, f. eks. Iran og De Forenede Emirater, dernæst Malaysia og på det seneste Jordan og Indien, befandt sig på transportvejen fra Kina. Kommissionen havde mistanke om, at importrestriktionerne for hvidløg fra Kina blev omgået ved hjælp af en falsk oprindelseserklæring. I Malaysia's tilfælde bekræftede de malaysiske myndigheder f. eks. over for Kommissionen, at landet ikke producerede hvidløg. UCLAF koordinerede undersøgelserne i Nederlandene, Belgien og Italien. Det fremgår af undersøgelser i flere medlemsstater, at de omhandlede forsendelser faktisk blev lastet i Kina. Der blev forelagt falske eller ugyldige papirer for de europæiske importører. Kommissionen og medlemsstaterne overvåger fortsat importen fra tredjelande i denne sektor for at afsløre eventuelle uregelmæssigheder. En nederlandsk importør retsforfølges, efter at de portugisiske myndigheder beslaglagde 260 tons. I Italien har retsforfølgelsen medført beslaglæggelse af toldafgifter, da 1 100 tons hvidløg. Dette svig medfører både unddragelse af afgifterne og konkurrenceforvridning på det fælles marked for hvidløg. Der er ligeledes vedtaget forebyggende foranstaltninger for at undgå, at nye forsendelser af overskydende kinesisk hvidløg kommer ind på det fælles marked. Lovgivningen er blevet tilpasset, tredjelande, for Kina som for samme andre de er 38 39 EFT L 292 af 15. 11. 1996. Den nuværende beskyttelsesforanstaltning findes i forordning (EF) nr. 1137/98 af 29. 5. 1998 (EFT L 157 af 30. 5. 1998), der begrænser den mængde hvidløg, der kan indføres fra Kina, og som er dækket af importlicenser, til 12 000 tons (i de tolv måneder op til den 31. maj 1999). 24 således at der kræves oprindelsescertifikater for visse landes vedkommende, f. eks. Malaysia, De Forenede Emirater og Iran, og der viste sig hurtigt et betydeligt fald i den registrerede indførsel. 2. 2. 1. 3. Tekstilvarer fra Kina Uregelmæssighederne i denne sektor ser ud til at have taget til i omfang i de seneste år. Denne form for overtrædelse er baseret på en falsk erklæring fra en importør om varernes oprindelse, og den medfører en omgåelse af de kvantitative restriktioner (fastsat i bestemmelserne om udstedelse af importlicenser i EU) og unddragelse af toldafgifter eller antidumpingtold. De fordele, som denne svigagtige praksis medfører for ophavsmændene, kan vise sig kommercielt set at være af afgørende betydning, idet kombinationen af ingen eller indførselstold og ingen kvantitative restriktioner giver bedragerne en nedsat umiddelbar kommerciel fordel i forhold til de virksomheder, der overholder reglerne. Det viser sagen om de kinesiske tekstiler, der blev omskibet i Maldiverne. En fællesskabskontrol fastslog, at en last på ca. 18,5 mio. T-shirts, der var indført i EU med oprindelse i Maldiverne, faktisk aldrig havde været på det maldiviske område. De efterfølgende undersøgelser foretaget af UCLAF's toldefterforskningshold og de berørte medlemsstater i samarbejde med visse tredjelandes administrationer viste, at de omhandlede tekstilvarer oprindelig var afsendt fra Folkerepublikken Kina. Den oprindelige falske erklæring om varernes påståede oprindelse i Maldiverne havde således en dobbelt virkning, idet den gjorde det muligt uretmæssigt at kræve en i EU for kinesiske toldpræference og at omgå de importkvoter, der gælder tekstilvarer. 2. 2. 1. 4. Import af tunfiskekonserves fra Tyrkiet 40 I 1998 tydede nye oplysninger på, at de svigagtige transaktioner, der var blevet afsløret i 1996, var genoptaget; den ulovlige handel ville i givet fald fortsætte, og det var nødvendigt med nye undersøgelser. Fællesskabets kontrolbesøg i juni 1998 bekræftede, at de tyrkiske eksportører på trods af de tidligere afsløringer i 1996 fortsatte deres ulovlige aktiviteter. Det fremgik af analysen af de regnskabspapirer, der blev forelagt de tyrkiske myndigheder og Fællesskabets kontrollører som bevis for de eksporterede produkters oprindelse, at nogle af papirerne ikke viste, hvordan transaktionerne egentlig var foregået. Denne konklusion blev efterfølgende bekræftet af beviser indsamlet under efterforskninger i forordning nr. 2185/96 om Frankrig og Spanien inden for Kommissionens kontrol på stedet. Medlemsstaterne er blevet opfordret til at indlede inddrivelsesprocedurer og træffe alle nødvendige foranstaltninger vedrørende denne import. rammerne af 40 Jf. årsberetning 1996, kapitel 3, punkt 3. 2. 2. , s. 33. 25 2. 2. 2. Den fælles landbrugspolitik 2. 2. 2. 1. Kødeksport til Jordan Den efterfølgende undersøgelse af oksekødseksport med restitutioner til Jordan viste fra 1991 en kvantitativ vækst, der ikke svarede til det lokale forbrug. Da der ikke er indgået en aftale om gensidig bistand med Jordan, og da der ikke forelå konkrete beviser for eventuelle uregelmæssigheder, var det ikke muligt umiddelbart at indlede en undersøgelse. På det seneste har afgørende oplysninger fremsendt til UCLAF om det mistænkte svig gjort det muligt efter forelæggelse for de jordanske myndigheder at opnå en formel aftale om gennemførelse af en undersøgelse i fællesskabsregi på stedet. Efter indsamling af al nødvendig dokumentation i samtlige berørte medlemsstater gjorde undersøgelsen på stedet i februar-marts 1998 det muligt at fastslå, at ca. 38 000 tons toldklareret oksekød og 3 300 tons fjerkræ ikke var bestemt til lokalt forbrug. Det viste sig nemlig, at beviserne for ankomst til rette destination, der var forelagt de udbetalende organer med henblik på betaling af restitutioner, var falske eller forkerte. Oftest indgav den lokale virksomhed et udkast til fortoldningsbegæring for at få et registreringsnummer; derefter anmodede han direkte om annullering af den igangværende procedure og fik udarbejdet et udførselsdokument. Der blev således ikke betalt toldafgift. Selv om der ikke var en definitiv godkendelsessignatur på toldpapirerne, modtog de europæiske eksportører som bevis for varernes ankomst en kopi af det dokument, der umiddelbart efter blev annulleret. straks udfærdiget en forsendelsesdeklaration. På I andre tilfælde blev der eksportørernes anmodning udfærdigede godkendte internationale kontrol- og overvågningsselskaber imidlertid en erklæring om overgang til frit lokalt forbrug med præcis henvisning til forsendelsesdeklarationen, på trods af at man kan være i tvivl om arten og betydningen af dette dokument. imidlertid nævnes, at de bemyndigede embedsmænd i den jordanske Det skal af et administration indførselsformaliteterne, når fortoldningsproceduren er afsluttet, og der er betalt told. Dette normale forløb er imidlertid aldrig blevet fulgt af eksportørerne. om gennemførelse certifikat udsteder normalt For alle de nævnte transaktioners vedkommende (med to undtagelser) var varernes slutdestination Irak. For at omgå embargoen foretog de implicerede virksomheder en simuleret fortoldning i Jordan og fik udbetalt restitutioner. De restitutioner, som de jordanske eksportører således uberettiget har modtaget i forbindelse med disse transaktioner, beløber sig til ca. 65 mio. ECU. 2. 2. 2. 2. Vineksport41 Undersøgelserne af fiktiv eksport af vin til de østeuropæiske lande blev udvidet til at omfatte al eksport af uaftappet vin med restitutioner fra Italien i perioden 1992-1995. Undersøgelserne er nu afsluttet. 41 Jf. årsberetning 1996, kapitel 3, punkt 3. 1. 6. s. 32. 26 i flere medlemsstater Kontrol på stedet Italien) og tredjelande (Slovenien, Kroatien, Rumænien, Makedonien42 og Rusland) har gjort det muligt at fastslå, at en stor del af den eksporterede vin (80%) ikke altid overgik til frit forbrug på bestemmelsesstederne. Vinen, der var ledsaget af falske dokumenter fulgte proceduren for midlertidig indførsel og blev eller unøjagtige attester, efterfølgende reeksporteret eller losset til smugling. (Frankrig, Grækenland, En anden del af vinen (10%) blev aldrig losset i destinationshavnene men videretransporteret til Schweiz, der er en destination, der ikke giver mulighed for udbetaling af eksportrestitutioner. Der blev derfor for overgangen til frit forbrug med henblik på udbetaling af eksportrestitutioner. falske beviser forelagt Resten af vinen (10%) viste sig at være et substitutionsprodukt af en sådan kvalitet og med sådanne karakteristika, at den ikke var berettiget til eksportrestitutioner. Disse uregelmæssigheder vedrører 80% af den samlede vineksport fra Italien (dvs. 350 000 hektoliter). Fire selskaber er impliceret, hvoraf to har direkte forbindelser til den organiserede kriminalitet. Der er indledt inddrivelsesprocedurer for de ulovligt modtagne restitutioner til en værdi af 6,5 mio. ECU. Retsforfølgningen af de implicerede selskaber er nu i domsafsigelsesfasen. Kommissionen samarbejder med retsmyndighederne, og de ansatte i UCLAF, der har gennemført undersøgelsen, er blevet afhørt som vidner af anklagemyndigheden. De tredjelande, dokumenter og erklæringer, der er indsamlet under kontrolbesøg i fremlægges af anklagemyndigheden i retssagen som bevismateriale. 2. 2. 2. 3. De fælles markedsordninger (kartofler - stivelse) Ifølge rapporterne om stivelse fra ultimo 1997 havde Nederlandene, der traditionelt har en stor produktion af stivelse, en overskydende produktion på ca. 200 000 tons kartofler beregnet til fremstilling af stivelse. Disse kartofler kunne ikke aftages af forarbejdningsindustrien, da den nationale kvote for stivelse allerede var opfyldt. I begyndelsen af 1998 blev UCLAF underrettet om, at dette overskud af kartofler så ud til at være forsvundet fra det nederlandske marked. Der var mistanke om, at en vis mængde var blevet sendt til Tyskland, idet der på det marked var en vis mangel. Kommissionen tog derfor kontakt med de tyske myndigheder, og UCLAF foretog en undersøgelse i den tyske stivelsesindustri sammen med den kompetente nationale administration. Kontrollørerne afslørede en række uregelmæssigheder og kunne påvise, at store mængder kartofler med oprindelse i Nederlandene bestemt til fremstilling af stivelse faktisk var blevet sendt til Tyskland. De blev leveret til tyske virksomheder og omdannet til stivelse med fællesskabsstøtte. De tyske myndigheder har allerede geninddrevet et uretmæssigt udbetalt beløb på 1,5 mio. ECU. UCLAF's og de tyske myndigheders fælles efterforskning er fortsat i 42 Eksportrestitutioner til disse tredjelande blev fjernet ved Kommissionens forordning (EF) nr. 213/94 af 31. januar 1994 om ændring af forordning (EØF) nr. 2137/93 om fastsættelse af eksportrestitutioner for vin (EFT L 27 af 1. 2. 1994). 27 gang, og de omhandlede beløb, herunder de uretmæssigt udbetalte beløb og de bøder, der er foreskrevet i Kommissionens forordning (EØF) nr. 97/9543, forventes at beløbe sig til flere millioner ECU. 2. 2. 2. 4. Mælkekvoter UCLAF har sammen med de britiske myndigheder (Intervention Board) foretaget en undersøgelse af et selskab i Nordirland vedrørende selskabets mistænkelige salg af mælk og mælkeprodukter til et datterselskab i Den Irske Republik. Kontrollen omfattede registre og dokumentation om salg af mælk. En sammenlignende analyse viste forskelle mellem det angivne fedtindhold i store mængder fløde solgt i perioden 1995-1997. En yderligere undersøgelse i datterselskabet i Den Irske Republik viste, at fedtindholdet i den indkomne mælk systematisk blev angivet for lavt, hvorved man undgik at betale den afgift, der normalt skal betales til Fællesskabets budget. Selskabet i Nordirland overdrev fedtindholdet i flødeleverancerne, hvorved selskabet i regnskabet for mælk/fedtstoffer skjulte ekstra mængder fedtstoffer og på den måde undgik, at den svigagtige handling blev afsløret i forbindelse med kontrol, der udelukkende angik til- og afgang af fedtstoffer. irske landbrugsministerium viste, at fedtindholdet En detaljeret undersøgelse af produktionsselskabets optegnelser foretaget af UCLAF og det i mælken var blevet undervurderet i mejeriårene 1995-1996 og 1996-1997, hvilket havde medført et tab på 2,2 mio. ECU til skade for fællesskabsbudgettet; dette beløb tilbagebetalte selskabet i maj 1998. 2. 2. 3. Strukturpolitikkerne 2. 2. 3. 1. Den Europæiske Socialfonds (ESF) finansiering af uddannelsesinstitutioner Efter aftale med de ansvarlige britiske myndigheder deltog en uddannelsesinstitution i perioden 1994-1996 i 10 projekter, der modtog støtte fra ESF beløbende sig til i alt 2,1 mio. ECU. Efter en mistanke om uregelmæssigheder og dårlig forvaltning i forbindelse med uddannelsesinstitutionens tildeling af midler foretog UCLAF sammen med de nationale myndigheder en kontrol af alle uddannelsesinstitutionens aktiviteter. UCLAF konstaterede i det væsentligste, at midlerne fra ESF var blevet anvendt ulovligt, idet hverken indholdet i ESF's kurser eller de berørte kursusdeltagere kunne adskilles fra uddannelsesinstitutionens hovedaktivitet. Kursusdeltagerne blev udvalgt tilfældigt fra uddannelsesinstitutionens database, og deres afdelinger var heller ikke underrettet om deres stilling. Det var ikke muligt at identificere nogle ESF-kurser. Kommissionen har indledt de administrative procedurer efter artikel 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/8844 med henblik på fjernelse eller nedsættelse af støtten 43 Kommissionens forordning (EF) nr. 97/95 af 17. januar 1995 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 1766/92 for så vidt angår den minimumspris og det udligningsbeløb, der skal betales kartoffelavlere, samt til Rådets forordning (EF) nr. 1868/94 om en kvoteordning for produktionen af kartoffelstivelse (EFT L 16 af 24. 1. 1995). 28 og tilbagebetaling af de ulovligt udbetalte beløb. Det Forenede Kongerige er blevet opfordret til at revurdere kriterierne for godkendelse af sådanne projekter, når ESF's indsats - bl. a. på grund af uddannelsesinstitutionens art - ikke klart kan skelnes fra hovedaktiviteten. Det samme gælder tyve andre uddannelsesinstitutioner i Det Forenede Kongerige, hvor de samme uregelmæssigheder har kunnet finde sted. Denne sag viser, at det er nødvendigt med en grundig national kontrol på de forskellige stadier af projekter, der finansieres af strukturfonde. Kommissionen skal gribe ind, når denne kontrol viser sig utilstrækkelig. 2. 2. 3. 2. Den Europæiske Socialfond: Nederlandene, regionerne "Rijnmond og Gelderland" regionerne Rijnmond og Kommissionen foretog i 1998 en undersøgelse af Gelderland i Nederlandene vedrørende samfinansierede erhvervsuddannelsesaktioner inden for af Den Europæiske Socialfond, og revisionen viste uregelmæssigheder. rammerne Efter en analyse af situationen udvidede Kommissionen undersøgelsen til også at omfatte andre projekter og anmodede de nationale myndigheder om at kontrollere alle de samfinansierede foranstaltninger i de pågældende regioner. Resultaterne af denne ekstra kontrol bekræftede, at uregelmæssighederne var endnu mere udbredte (kunstig oppustning af udgifter, af den offentlige medfinansiering, af antal undervisningstimer) og viste, at der var problemer med det nationale kontrolsystem. Samtidig følger proceduren efter artikel 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 vedrørende nedsættelse, suspension og ophævelse af støtten til et beløb af ca. 2,5 mio. ECU sin gang. Der har været kontakter mellem Kommissionen og de nederlandske myndigheder, og der er opnået enighed om, at de straks indfører en ordning, der gør det muligt at indberette konstaterede uregelmæssigheder, ikke kun vedrørende ESF men for alle strukturpolitikkernes vedkommende i overensstemmelse med bestemmelserne i forordning (EØF) nr. 4253/88 som ændret ved forordning (EØF) nr. 2082/9345 og forordning (EF) nr. 1681/94. Der er ligeledes indledt retsforfølgninger. 2. 2. 3. 3. EUGFL, Udviklingssektionen De undersøgelser, der blev indledt i 1997, vedrørende pilotprojekter og demonstrationsprojekter, der er finansieret efter artikel 8 i Rådets forordning (EØF) nr. 4256/8846 inden for rammerne af EUGFL, Udviklingssektionen, er stadig i gang og er blevet udvidet til at omfatte nye projekter. resultatet af de foregående undersøgelser, dvs. Undersøgelserne har bekræftet tilstedeværelsen af flere net af virksomheder, der er knyttet sammen via ejerne eller 44 45 46 EFT L 374 af 31. 12. 1988, s. 1-14. EFT L 193 af 31. 7. 1993. EFT L 374 af 31. 12. 1988, s. 25-28. 29 de samme ledere. Flere af disse selskaber er offshore-selskaber, der er oprettet samtidig med godkendelsen af projekterne med det eneste formål at opnå ikke-eksisterende tjenesteydelser. De pågældende fællesskabsmidler til stort set finansieringer gik i ring mellem de forskellige virksomheder, indtil en del af finansieringerne faldt uden for nettet. Finansieringsstrømmene opstod ved hjælp af talrige fiktive interne faktureringer uden forudgående aftale eller kontrakt og endda nu og da uden den nødvendige driftsmæssige og/eller tekniske kapacitet. Der var ingen privat medfinansiering, således som fastsat af Kommissionen. Det har kun været muligt at begrunde en lille del af udgifterne. Der er tale om systematisk forfalskning, overfakturering og fakturering mellem virksomheder ikke-eksisterende i de tjenesteydelser. Det er ligeledes blevet afsløret, at offshore-lobbyselskaber, der optræder som kontaktled mellem støttemodtagerne og Kommissionen, har deltaget i denne organiserede form for svig. samme net for De strafferetlige undersøgelser i Spanien, Italien og Portugal, hvor Kommissionen i 1997 indbragte sagen for de kompetente myndigheder, er fortsat i gang. I 1998 indbragte Kommissionen andre projekter efter artikel 8 i forordning 4256/88. Ifølge EF-traktatens artikel 209 A47 sørgede UCLAF for at samle de fem berørte anklagemyndigheder og informere dem om det retlige arbejde og sikrede koordinering heraf. Det blev i øvrigt konstateret, at nogle virksomhedsnet, der havde nydt godt af disse projekter, også modtog støtte i forbindelse med forskningsprojekter, der også havde givet anledning til retsforfølgning i Italien. Det skal bemærkes, at en af de anklagemyndigheder, der behandler sagen, allerede har anlagt sag mod de ansvarlige i nettet. Kommissionen har endvidere anvendt artikel 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 for at ophæve beslutninger og sikre tilbagebetaling af de uberettiget udbetalte beløb, så snart resultaterne af undersøgelserne af hvert enkelt projekt berettigede til det. I den henseende skal det nævnes, at ud af 20 projekter, der har været genstand for ovennævnte undersøgelser, har Kommissionen i 19 tilfælde besluttet at samlet beløb på 10 683 525 ECU. fjerne støtten og kræve tilbagebetaling til et 2. 2. 3. 4. PIC LEADER I Oplysninger indkommet i forbindelse med undersøgelsen efter artikel 8 i forordning (EØF) nr. 4256/88, som UCLAF har analyseret, vedrørende italienske projekter fået finansieret Kommissionen til at indlede en ny undersøgelse af denne sag. inden for rammerne af fællesskabsinitiativet LEADER I48 har 47 48 Artikel 280 i Amsterdam-traktaten, der trådte i kraft den 1. maj 1999. Fællesskabsinitiativerne er særlige instrumenter inden for Fællesskabets strukturpolitikker. LEADER I- initiativet, der for i 1989, støtter projekter vedrørende udvikling af landdistrikterne, som defineres og forvaltes af lokale partnere; i projekterne lægges der vægt på, at foranstaltningerne er nyskabende, demonstrative og kan overføres. første gang blev lanceret 30 Formålet med undersøgelsen var især at kontrollere eventuelle overlapninger fondene inden for imellem vedrørende et "artikel 8"-projekt og projekter rammerne af PIC LEADER I. finansieret Kontrollen på stedet viste store problemer. En stor del af de forelagte udgifter vedrører faktisk forvaltningsselskabets driftsomkostninger. Der er ligeledes en vis sammenblanding af forvaltningen af programmet og private interesser. For flere foranstaltningers eller aftaler med aktioners vedkommende er der støttemodtagerne uden for støtteperioden. Alle disse foranstaltninger eller aktioner er derfor ikke støtteberettigede. indgået Ophøret af en række aktioner har medført en meget lav gennemførelsesprocent. Hvis immaterielle projekter og analyser, er den man ser bort fra driftsomkostninger, faktiske procent for konkrete gennemførelser meget lav i forhold til den oprindeligt foreslåede procent i programmet. Der er anvendt 2 mio. ECU til PIC LEADER I- projektet. 2. 2. 3. 5. Det finansielle instrument til udvikling af fiskeriet (FIUF) - akvakultur - overfakturering af udstyr De oplysninger, Kommissionen har modtaget og analyseret, om projekter finansieret efter Rådets forordning (EØF) nr. 3699/9349 om støtte til investeringer inden for akvakultur (FIUF), fik UCLAF til at indlede en undersøgelse på dette område. Der er tale om projekter forelagt af Grækenland samfinansieret med 34% over Fællesskabets budget, 11,3% over det nationale budget og resten finansieret af private støttemodtagere. Kommissionens undersøgelse viste meget betydelige overfaktureringer for udstyr til akvakultur fra en anden medlemsstat (Irland). For fem af projekternes vedkommende beløber fakturaerne fra den pågældende leverandør sig til 2 287 000 ECU. Fakturaer fra samme leverandør vedrørende andre projekter, som FIUF har samfinansieret, blev afsløret i førstnævnte medlemsstat og i en tredje medlemsstat. Den igangværende undersøgelse vil vise, hvor store beløb der er blevet unddraget. Endvidere viste undersøgelsen, at denne praksis er blevet indført af leverandøren via dennes lokale repræsentant i støttemodtagernes hjemland (der ikke figurerer i de officielle kanaler). Både leverandøren og støttemodtagerne drog fordel deraf, idet førstnævnte fandt kunder til sine produkter, og sidstnævnte kunne afregne samtlige anfægtede fakturaer via Fællesskabets eller medlemsstatens budget. Det blev endnu en gang konstateret, at inden for strukturfondene kan svig, der tager udgangspunkt i én medlemsstat, også få kontrollørerne til at foretage undersøgelser i flere andre medlemsstater. Undersøgelsen viser, at der i en sektor, som giver lokale investeringer samfinansieret af virksomheder mulighed for at drage fordel af Fællesskabet, kan være forgreninger til flere medlemsstater i sager, der i første omgang ser ud til at kunne behandles lokalt. 49 Rådets forordning (EF) nr. 3699/93 af 21. december 1993 om kriterier og betingelser for EF- strukturinterventioner inden for fiskeri, akvakultur og forarbejdning og afsætning af fiskerivarer og akvakulturprodukter (EFT L 346 af 13. 12. 1993). 31 2. 2. 4. Direkte udgifter De direkte udgifter kommer støttemodtagerne til gode i form af tilskud eller kontrakter, der forvaltes og kontrolleres direkte af Kommissionen. De udgjorde i 1998 ca. 13% af Fællesskabets udgifter. Det er et område, der har været meget diskuteret i Fællesskabets institutioner og i offentligheden. Da medlemsstaterne ikke er direkte impliceret i forvaltningen af disse udgifter, er det institutionernes opgave at sikre retsforfølgelse, hvis der afsløres svig og uregelmæssigheder. Revisionsretten og Kommissionen samarbejder i den henseende; hvis Revisionsretten under sin kontrol afslører uregelmæssigheder gøres disse automatisk til genstand for en formel indberetning til Kommissionen (UCLAF) inden for rammerne af de aftaler, der er indgået mellem de to institutioner. for bedrageribekæmpelse (UCLAF-task forcen) Efter flere undersøgelser i Kommissionens tjenestegrene afslørede Kommissionens kontor flere tilfælde af grove uregelmæssigheder og dårlig ledelse50. Europa-Parlamentet rejste på det politiske plan problemet med af Fællesskabets i programmer, som f. eks. ECHO eller "Leonardo". uregelmæssigheder forvaltningen 2. 2. 4. 1. Erhvervsuddannelsesprogrammet "Leonardo Da Vinci" I 1995 lancerede Kommissionen "Leonardo Da Vinci"-programmet for at iværksætte en erhversuddannelsespolitik til støtte for medlemsstaternes initiativer på dette område. Efter en udbudsprocedure blev der indgået en kontrakt med et belgisk selskab, et kontor skulle bistå faglig bistand, der mod ca. 7 mio. ECU om året Kommissionen med at forvalte programmet. for I 1997 og 1998 foretog Kommissionens kontrolenhed en kontrol af administrationen og driften af kontoret for faglig bistand "Leonardo Da Vinci" og konkluderede, at der ikke var tilstrækkelig intern kontrol med de finansielle transaktioner og en dårlig kontrol med aktiviteterne, hvilket gav personalet mulighed for uregelmæssigheder i kontoret for faglig bistand. Kommissionens kontrol viste endvidere uregelmæssigheder i kontoret. en gennemgribende Efter af uregelmæssigheder, der kunne give anledning til retsforfølgning, og som blev overgivet til den kompetente belgiske retsmyndighed. Sagen er under forberedelse. fandt UCLAF undersøgelse tilfælde fire 2. 2. 4. 2. Udgifter til "forskning - telekommunikation" Kommissionen har på grundlag af Revisionsrettens bemærkninger til det ansvarlige kommissionsmedlem foretaget en række undersøgelser af kontrakter, som to grupper af græske selskaber har indgået med Kommissionen. Kommissionen fastslog, at de to grupper (der væsentligst består af små og mellemstore virksomheder) havde indgået et meget stort antal kontrakter på forskelligt retsgrundlag med en række af Kommissionens generaldirektorater. 50 Jf. punkt 2. 2. 5 nedenfor. 32 Den første gruppe, der omfatter to små græske selskaber, havde således indgået sytten kontrakter, væsentligst forskningskontrakter med omkostningsdeling på tre forskellige retsgrundlag med tre forskellige generaldirektorater, hvilket medførte ekstraomkostninger for Fællesskabet på over 4 mio. ECU. Den anden gruppe, der omfatter tre små selskaber, to i Grækenland og et i Belgien, havde deltaget eller deltager i 21 forskningskontrakter med omkostningsdeling på to forskellige retsgrundlag indgået med fire forskellige generaldirektorater, samt syv andre kontrakter inden for programmerne PACT51 og Leonardo52. Disse projekter har i alt medført omkostninger beløbende sig til 6 mio. ECU for Fællesskabet. Resultaterne af Kommissionens undersøgelser af de to grupper, der blev foretaget i samarbejde med repræsentanter for de græske myndigheder, bekræftede, at de to grupper havde forelagt udgifter, der ikke var berettigede, og som systematisk var blevet forhøjet. Selv om de to grupper ikke har forelagt de nødvendige finansielle eller bankmæssige dokumenter, er det blevet fastslået, at udgifterne til både arbejdskraft og driftsomkostninger ikke på nogen måde afspejlede de faktiske forhold. For den første gruppes vedkommende var angivne udgifter til arbejdskraft gennemsnitlig fem gange højere end de lønninger, der faktisk blev udbetalt til direktører og ansatte. Den anden gruppe havde ulovligt beholdt midler, der var tiltænkt andre partnere til bestemte projekter. Den manglende forelæggelse af den nødvendige dokumentation fik de græske myndigheder til at foretage yderligere undersøgelser vedrørende eventuelt skattesvig. Kommissionen har afbrudt kontraktforholdet med de to grupper af græske selskaber og beordret tilbagebetaling af de uberettiget udbetalte beløb. 2. 2. 5. Undersøgelser med interne aspekter Efter flere undersøgelser angående udgifter, der forvaltes direkte af Kommissionen, har UCLAF taget flere sager op, hvor der var tale om dårlig forvaltning, og hvor der var alvorlig mistanke om grove uregelmæssigheder. Nogle af disse sager omfattede et internt aspekt. Kommissionen har foretaget en revision af de nærmere regler for gennemførelsen af sådanne undersøgelser ved en beslutning af 14. juli 1998 om bedragerienhedens undersøgelser53. 2. 2. 5. 1. Kontrakter angående bevogtning af Kommissionens bygninger Forlydender i den belgiske presse i august 1997 om misbrug i forbindelse med tildeling af kontrakter på bevogtning af Kommissionens bygninger i perioden 1992- 1997 gav anledning til alvorlige mistanker, som blev bekræftet af de undersøgelser, UCLAF foretog i samarbejde med revisorer fra Kommissionens Finanskontrol, der viste en række uregelmæssigheder. Den virksomhed, der fik tildelt kontrakten (80 mio. ECU over fem år) var blevet udvalgt efter udbud og efter indstilling fra Det Centrale Udvalg for Indkøb og 51 52 53 Rådets afgørelse 93/45/EØF (EFT L 16 af 25. 1. 1993, s. 55). Rådets afgørelse 94/819/EØF (EFT L 340 af 29. 12. 1994, s. 8). Jf. dok. C(1998) 2049/5 af 13. 7. 1998. 33 Aftaler, der står som garant for, at de procedurer, der gælder for Kommissionens kontraktlige forbindelser, gennemføres efter reglerne. første undersøgelser, der blev iværksat De i Sikkerhedskontoret, som står for gennemførelsen af og tilsynet med kontrakten, viste, at de interne procedureregler var blevet overtrådt på flere punkter: i Kommissionen og især – kontrakttillæg i form af bilag indeholdende klausuler, der var i strid med den kontrakt, som var blevet godkendt af Kommissionens ansvarlige afdelinger (Det Centrale Udvalg for Indkøb og Aftaler og Finanskontrollen) – anvendelse af eksternt personale til administrativt arbejde i Sikkerhedskontoret i strid med de regler, der gælder for brug af eksternt personale. Undersøgelserne blev videreført i det firma, der havde fået tildelt kontrakten, og de gav det endelige bevis for, at der var foregået alvorlige uregelmæssigheder på de forskellige stadier i behandlingen af indkomne bud og i kontraktens udarbejdelse og gennemførelse. Resultaterne af disse undersøgelser blev omgående videresendt til statsadvokaten i indledte sin efterforskning i begyndelsen af 1999 som led i Bruxelles, der indsamlingen af eventuelle beviser for personligt ansvar både i Kommissionen og i det pågældende firma. Samtidig iværksatte Kommissionen disciplinærforfølgning mod fire tjenestemænd. 2. 2. 5. 2. Misbrug af midler beregnet til bistand til tredjelande Efter at der var opstået mistanker angående brugen af humanitær bistand fra fire kontrakter administreret af ECHO (den ene angående Great Lakes-distriktet i Afrika, de tre andre angående det tidligere Jugoslavien i årene 1993-1995), besluttede UCLAF at undersøge sagen. De første kontrolundersøgelser i Dublin og Luxembourg i oktober 1997 viste, at en del af midlerne var brugt til ulovligt at finansiere eksternt personale, der arbejdede for Kommissionen både i og uden for Kommissionens lokaler. Det blev desuden opdaget, at det pågældende luxembourgske selskab havde fået tildelt meget store kontrakter med andre af Kommissionens tjenestegrene, der beløb sig til over en snes millioner ecu over mere end tyve år. ECHO havde udbetalt i alt 2,4 mio. ECU til dette selskab og dets offshoreselskaber. En kontrolundersøgelse i det tidligere Jugoslavien i slutningen af januar 1998 viste, at de tre kontrakter for denne region ikke var gennemført på stedet, og at hverken de personer, der var nævnt i de endelige rapporter, eller udstyret var blevet brugt som angivet. I februar og marts 1998 blev det gennem samtaler med de tjenestemænd, der inden for ECHO havde haft det hierarkiske og organisatoriske ansvar for gennemførelsen af disse kontrakter, bekræftet, at disse rent faktisk delvist blev brugt til at finansiere illegal rekruttering af eksternt personale (omkring 31 personer extra-muros og intra- muros blev faktisk anvendt i forbindelse med ECHO's drift i Bruxelles mellem 1992 og 1995, mens ECHO i de første år efter oprettelsen var underbemandet). Trods forsøg på at rekonstruere disse udgifter i mangel af dokumentation lykkedes det ikke 34 at forklare brugen af alle disse midler, og de anslåede udgifter pågældende beløb. lå under de I henhold til forordning nr. 2185/96 blev der i slutningen af marts og begyndelsen af luxembourgske selskab, der havde stået for maj 1998 aflagt kontrolbesøg i det gennemførelsen af de omhandlede kontrakter. Der blev under dette kontrolbesøg ikke fremlagt nogen regnskaber, der kunne tjene som dokumentation for de penge, der var blevet udbetalt under disse kontrakter. Gennemgangen af en anden del af denne sag i slutningen af 1998 viste, at en ECHO- medarbejder, der havde ansvaret for forvaltningen af udgifterne til de fire kontrakter, havde fået udbetalt beløb fra selskaber, der var direkte impliceret i disse projekter, for arbejde, der tilsyneladende aldrig var blevet udført. Den pågældende medarbejder blev suspenderet midt i juli 1998 og blev afskediget med tab af en del af sine pensionsrettigheder54. Andre undersøgelser foretaget i slutningen af august og begyndelsen af november 1998 tydede på, at der fra selskaber, der blev kontrolleret af det luxembourgske selskab, som der blev aflagt kontrolbesøg i, var blevet udbetalt penge til to andre ansatte i Kommissionen, der arbejdede i andre afdelinger end ECHO, for meget ubetydeligt eller ikke eksisterende arbejde. De to tjenestemænd blev suspenderet, den ene er allerede blevet degraderet, medens disciplinærforfølgningen af den anden endnu ikke er afsluttet. Alle oplysninger vedrørende forhold, der kunne give anledning til retsforfølgning, er overgivet til den luxembourgske anklagemyndighed. 2. 3. Indirekte skatter: moms De store tab af momsindtægter på grund af svindel på tværs af landegrænserne, som allerede blev omtalt i sidste års beretning55, er fortsat og er endog steget i 1998. Kommissionen har støttet en række aktioner, der tog sigte på bekæmpelse af svindel med bl. a. ædelmetaller, computerdele og biler. En af de største drejede sig om mobiltelefoner. Mobiltelefoner I 1998 var næsten alle medlemsstater berørt af svindel med mobiltelefoner, og det samlede beløb anslås til 100 mio. ECU. UCLAF har afholdt to koordineringsmøder med de nationale embedsmænd, der stod for de nationale undersøgelser, for at udveksle oplysninger om de metoder, svindlerne benytter, og deres identitet. Der var tale om organiseret omgåelse af EU's momsregler ved køb og salg af mobiltelefoner uden moms. I november 1998 gennemførte medlemsstaterne en samordnet aktion med deltagelse af de nationale belgiske, danske, tyske, spanske og britiske myndigheder, som resulterede i 10 arrestationer i Det Forenede Kongerige og Spanien og beslaglæggelse af store summer i kontanter og et stort antal mobiltelefoner. 54 55 Der blev på hændelsestidspunktet ligeledes indledt en disciplinærsag mod direktøren for ECHO, der imidlertid frikendte denne. Jf. årsberetningen for 1997, kapitel 2, punkt 2. 3. , side 33. 35 Mobiltelefoner er et af de produkter, der svindles mest med, og undersøgelserne på dette område vil blive fortsat for at begrænse de tab af momsindtægter, der går ud over både EU-budgettet og de nationale budgetter - alene i Det Forenede Kongerige anslås der at være tale om 1,4 mio. ECU om måneden. 3. HOVEDTRÆK I UDVIKLINGEN INDEN FOR BESKYTTELSEN AF FÆLLESSKABETS FINANSIELLE INTERESSER I dette kapitel behandles den seneste udvikling i lovgivningen angående EU's overordnede politik inden for statsstøtte og samfinansiering af foranstaltninger til fordel for medlemsstaterne under hensyn til, hvilken indvirkning denne udvikling har for beskyttelsen af EU's finansielle interesser. Først behandles toldsektoren, hvor vi ser nærmere på reformen af ordningen for fællesskabsforsendelse, beskatning, landbrugssektoren og strukturpolitikkerne. Endelig beskrives situationen med hensyn til de straffebestemmelser, der tager sigte på at værne om EU's finansielle interesser. derefter EU's handelspolitik, indirekte I det sidste afsnit i dette kapitel foretages der en sammenlignende analyse af de nationale rapporter, medlemsstaterne i overensstemmelse med konklusionerne fra Rådet56 har indsendt til Kommissionen angående de foranstaltninger, de træffer for at dæmme op for svig og uregelmæssigheder med hensyn til midler fra EU's budget. 3. 1. Reformen af fællesskabsforsendelsesordningen I sin meddelelse til Europa-Parlamentet og Rådet om en "Handlingsplan for forsendelse i Europa - en ny toldpolitik"57 fremlagde Kommissionen de konkrete foranstaltninger, den foreslår iværksat for at gøre forsendelsesordningerne mere sikre og effektive. Gennemførelsen af denne handlingsplan forudsætter ændringer i de gældende regler og iværksættelse af en række operationelle foranstaltninger med det formål at forbedre den kontrol, der foretages af de nationale toldforvaltninger, samtidig med at man fortsætter arbejdet med at få indført edb-behandling af fællesskabsforsendelser, som fortsat er kernen i reformen. 3. 1. 1. Lovgivningsforanstaltninger: gennemførelsesbestemmelserne til EU's toldkodeks og konventionen om en fælles forsendelsesprocedure Arbejdet med reformen af reglerne for forsendelsesprocedurerne, der blev sat i gang i juli 1997, har på EU-plan mundet ud i vedtagelsen af en ny forordning58, der tager sigte på at afklare og forbedre de grundlæggende regler om afslutning af forsendelsesproceduren og brugernes ansvar, sikkerhedsstillelse, EU-rammerne om de forbindelse med fællesskabsforsendelser. forenklede procedurer og inddrivelse toldskyld i af 56 57 58 Se konklusionerne fra ØKOFIN-Rådet den 11. 7. 1994, EFT C 292 af 20. 10. 1994. Se også den sammenfattende rapport "Sammenlignende analyse" og sammendraget i KOM(95) 556 endelig udg. KOM(97) 188 endelig udg. af 30. 4. 1997, JO C 176 af 10. 6. 1997, s. 1. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 955/1999 af 13. april 1999 om ændring af Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 for så vidt angår ordningerne for ekstern forsendelse (EFT L 119 af 7. 5. 1999). 36 Kommissionen overvejer desuden at ændre gennemførelsesbestemmelserne til EU's toldkodeks og bilagene til konventionen om en fælles forsendelsesprocedure (konvention af 20. maj 1987), således at de to ordninger (fællesskabsforsendelse og fælles forsendelsesprocedure59) kommer til at fungere ens. For eftersom reformen af forsendelsesordninger berører fællesskabsforsendelser og fælles forsendelser i lige høj grad, må forslagene for de to lovgivningsrammer også være identiske. Kommissionens første forslag er blevet revideret flere gange siden juli 1997 for at tage hensyn til de synspunkter og de argumenter, der er fremkommet fra toldforvaltninger og erhvervsliv. Nogle af forslagene er endnu til drøftelse med medlemsstaterne og de lande, der har tiltrådt konventionen om en fælles forsendelsesprocedure, som Visegrad-landene60 undertegnede den 1. juli 1996. 3. 1. 2. Operationelle foranstaltninger I overensstemmelse med handlingsplanen for forsendelse og tilsagnene fra de berørte toldforvaltningschefer er der iværksat en række operationelle foranstaltninger, og andre er under overvejelse, for at sikre en mere effektiv og ensartet anvendelse af reglerne og fremme samarbejdet mellem toldforvaltninger og dialogen med brugerne: • der er etableret et net bestående af 21 nationale koordinatorer og 330 lokale kontaktpersoner. Hver af brugernes brancheorganisationer har fået udleveret en liste over alle deltagerne i nettet. Den kan desuden findes på INTERNET EUROPA-serveren61; kontaktpersoner koordinatorer, nationale lokale samt hver de de af • de lokale koordinatorer i 22 lande har udarbejdet nationale planer forvaltning af forsendelsesordningerne for 1998 med en ensartet opbygning og fælles målsætninger, der angiver, hvilke foranstaltninger toldforvaltningerne først og fremmest skal træffe. Der er bl. a. tale om at afkorte den tid, det tager at få tilbagesendt et eksemplar af forsendelsesangivelsen og iværksætte de forebyggelses- og kontrolinstrumenter, der for følsomme varer62; findes, bl. a. "Early Warning"-systemet for • • toldforvaltningerne udarbejder nationale styrings- og kontrolplanerne i 1998, på basis af hvilke Kommissionen kan udarbejde en samlet rapport med en foreløbig evaluering af alle de foranstaltninger, der er truffet på europæisk plan i 1998; rapporter om gennemførelsen af siden maj 1997 har man haft et system for elektronisk overførsel af toldstempler ("TCT"63). Dette system åbner mulighed for, at alle de tilsluttede toldforvaltninger kan udveksle billeder og oplysninger om toldstempler samt forseglinger. I dag er samtlige toldforvaltninger i EU tilsluttet systemet, og det samme er tilfældet med de tjekkiske, de slovakiske, de ungarske, de norske og de schweiziske toldforvaltninger; • der er nedsat en transit-kontaktgruppe, som har været i overvågningen af gennemførelsen af reformen af forsendelsesordningerne. Dette partnerskab vil blive videreført med det formål at fremme en gnidningsløs og homogen gennemførelse af de nye regler, bl. a. med hensyn til adgangen til de forenklede ordninger og disses funktion. inddraget tæt 59 60 61 62 63 Den fælles forsendelsesprocedure udvider fællesskabsforsendelsesordningens til EFTA-landene, jf. en konvention fra 1987. Ungarn, Polen, Den Tjekkiske Republik og Slovakiet. http://europa. eu. int/en/comm/dg21/publicat/workingpapers/index. htm. I marts 1999 trådte der en ny administrativ aftale om brugen af "Early Warning"-systemet i kraft. Jf. årsberetningen for 1997, punkt 3. 3. , s. 39. 37 3. 1. 3. Det nye edb-system for forsendelse (NSTI) NSTI-projektet er gået ind i den anden fase, hvor det drejer sig om udarbejdelse, afprøvning og integrering af programmel, edb-materiel og meddelelser, således at systemet kan begynde at køre64. For at overholde tidsplanen og så vidt muligt indhente en del af den forsinkelse, der opstod i den første projektfase (opstilling af tekniske og funktionsmæssige specifikationer), har man besluttet, at den første indkøringsfase kun skal vare i fem år (Nederlandene, Tyskland, Italien, Spanien og Schweiz), og at man kun skal anvende de meddelelser, der er tvingende nødvendige for at kunne kontrollere forsendelserne af (godkendelse og forhåndsmeddelelse resultaterne af forenklede kontroller og procedurer). fremsendelse og kvittering for modtagelse ankomstmeddelelse af af angivelser, om ankomst, fremsendelse I øvrigt har Kommissionen udviklet en såkaldt "minimal common core" til de lande, der ikke har udviklet deres eget program til forsendelsesordningen. forsendelsessystemet skrider således godt Reformen af fremad. En vellykket gennemførelse af den forudsætter imidlertid et løbende engagement og opbakning fra alle implicerede samt iværksættelse af visse foranstaltninger, der er under drøftelse. 3. 2. Reformen af præferenceordningerne I en meddelelse, hvor Kommissionen pegede på, at det er nødvendigt hurtigt at få skærpet præferencereglerne og derigennem genskabe tilliden til systemet, foreslog den en række korrigerende foranstaltninger65, bl. a. følgende: • forenkling af reglerne om oprindelse; • programmer for teknisk bistand til modtagerlandene; • bedre risikovurdering på følsomme områder; • skærpelse af gennemførelsesbestemmelserne til præferenceordningerne. Det nye flerårige arrangement med generelle toldpræferencer, der trådte i kraft den 1. juli 199966, bygger bl. a. på de konklusioner, der blev draget i denne meddelelse, og har til formål at give Fællesskabet bedre muligheder for at bekæmpe bedrageri på dette område. Der er bl. a. indført nye regler for inddragelse eller suspension af præferencebehandlingen i tilfælde af svig eller manglende samarbejdsvilje fra de 64 65 66 De nødvendige juridiske rammer er vedtaget - Kommissionens forordning (EF) nr. 502/1999 af 12. februar 1999 om ændring af forordning (EØF) nr. 2454/93 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EØF) nr. 2913/92 om indførelse af en EF-toldkodeks (EFT L 65 af 12. 3. 1999), afgørelse nr. 1/1999 truffet af Den Blandede Kommission EF/EFTA "fælles forsendelse" af 12. februar 1999 om ændring af til konventionen af 20. maj 1987 om en fælles forsendelsesprocedure (EFT L 65 af 12. 3. 1999) og afgørelse nr. 2/1999 truffet af Den Blandede Kommission EF/EFTA "fælles forsendelse" af 30. marts 1999 om ændring af tillæg I til konventionen af 20. maj 1987 om en fælles forsendelsesprocedure (EFT L 119 af 7. 5. 1999). Meddelelse fra Kommissionen af 23. 7. 1997 [KOM(97) 402 endelig udg. ]. Jf. årsberetningen for 1997, kapitel 2, punkt 2. 2. 1, s. 27. Rådets forordning (EF) nr. 2820/98 af 21. 12. 1998 (EFT L 357 af 30. 12. 1998). II og III tillæg I, 38 pågældende landes side, der giver mulighed for hurtigt at skride ind i sådanne tilfælde, bl. a. ved at Kommissionen iværksætter foreløbige forholdsregler. Mere generelt har Kommissionen for alle præferenceordningerne indført et reformprogram, der ud over ledsageforanstaltninger af teknisk karakter også omfatter lovgivningsforslag, der tager sigte på: • • • at forbedre forvaltningen af disse ordninger og forebygge svig; at ansvarliggøre de implicerede parter (myndigheder i medlemsstater og begunstigede lande, erhvervsdrivende); at harmonisere procedurerne for kontrol, garantistillelse og inddragelse af unddraget told. Andre supplerende foranstaltninger tager sigte på: • • • at fremsende meddelelser til de berørte importører for at fremme en korrekt anvendelse af præferenceordningerne; at skærpe EU-myndighedernes kontrol ved udstedelse af certifikater; at ansvarliggøre de pågældende tredjelande med hensyn til forebyggelse af bedrageri og uregelmæssigheder. Indførelsen af disse foranstaltninger ventes at resultere i en bedring af situationen, men adskillige års erfaringer tyder på, at man må erkende, at det er nødvendigt, at de brancher, der nyder godt af Fællesskabets præferenceordninger, samarbejder, således at de selv yder en indsats for at fremme en effektiv og ensartet forvaltning af disse ordninger på det indre marked. Til trods for de foranstaltninger, Kommissionen har foreslået, og som for øjeblikket er til drøftelse i Rådet og Europa-Parlamentet, vil præferencesystemet på kort sigt fortsætte med at være problematisk. Af EF-Domstolens seneste afgørelser på området67 fremgår det, at der er sket en udvikling i holdningen til de importører, der har foretaget transaktioner, hvor præferencereglerne har været inde i billedet. Deres rolle og ansvar vil blive gransket nøje, herunder også om de har været i "god tro" i forbindelse med det bedrageri eller den tilsidesættelse af reglerne, der har været tale om. Der er stadig flere vanskelige problemer tilbage at løse med hensyn til ansvarsfordelingen og de juridiske og finansielle konsekvenser af bedrageri og uregelmæssigheder. Det er på baggrund heraf, at Kommissionen fortsætter sine upartiske undersøgelser i et stort antal af de berørte sektorer68. På længere sigt bemærkes, at selv om Verdenshandelsorganisationen (WTO) har tyder erfaringerne fra planer om en gradvis afvikling af toldmæssige barrierer, tekstilsektoren på, at der er mange aktører, der forsøger at udnytte Fællesskabets toldpræferencesystem for at opnå uberettigede økonomiske fordele og derigennem øge deres markedsandele. 67 68 Sag C-86/97 (Sml. 1999, s. I-1041) og C-413/96 (Sml. 1998, s. I-5285), Hilton Beef-dommene (sag T-50/96 og T-42/96 - Sml. 1998, s. II-3773 og II-0401) og Faroes Seafood-dommene (forenede sager C-153/94 og C-204/94 - Sml. 1996, s. I-2465). Jf. punkt 2. 2. 1, fra s. 23. 39 Uden for EU kan disse former for bedrageri føre til en uberettiget begunstigelse af leverandører i tredjelande, som derigennem kan komme til at stå stærkere på markedet på bekostning af andre aktører i de mindst udviklede lande, som EU's præferenceordning jo netop især henvender sig til. Med disse former for bedrageri sættes der således spørgsmålstegn ved Fællesskabets handels- og udviklingspolitik. 3. 3. Indirekte beskatning Med hensyn til punktafgifter vedtog ØKOFIN-Rådet den 19. maj 1998 en række henstillinger samt hovedprincipper på dette område, der tager sigte på at styrke bedrageribekæmpelsen og gøre kontrollen med de pågældende varer mere effektiv. UCLAF prioriterer også fortsat bekæmpelsen af bedrageri angående moms, som stadig væk er EU's vigtigste egne indtægt, meget højt, selv om det er medlemsstaterne, der er de mest direkte berørte, når de mister momsindtægter. Det har været grænseoverskridende, hvilket gør det nødvendigt at koordinere medlemsstaternes indsats på EU-plan69. største momsbedragerisager at mange vist sig, har de af Den gruppe på højt niveau, der blev nedsat med Kommissionen som formand70, har udsendt sin rapport om bedrageri med punktafgifter på tobak og spiritus, der blev godkendt af cheferne for medlemsstaternes told- og afgiftsforvaltninger i april 1998. De bemærkninger, der fremsættes i denne rapport, bygger på oplysninger fra Kommissionens tjenestegrene, kompetente myndigheder i medlemsstaterne og de mest repræsentative brancheorganisationer i tobaks- og spiritussektoren. Rapporten indeholder flere konkrete henstillinger, der tager udgangspunkt i det postulat, at de nuværende systemer er nødvendige for, at det indre marked kan fungere, og tager sigte på at forbedre disse. Der er bl. a. tale om at forbedre procedurerne for oplagring og transport af tobak og spiritus, både på nationalt og på EU-plan, specielt ud fra et kontrolsynspunkt. indgå samarbejdsaftaler71 med I denne rapport opfordres medlemsstaterne til at producenter og forhandlere for at skaffe sig bedre oplysninger om mistænkelige eller illegale bevægelser af cigaretter og spiritus. I tilslutning til arbejdet i denne gruppe foreslog Kommissionen i sin meddelelse til Rådet om foranstaltninger til bekæmpelse af svig med punktafgifter72, at Rådet vedtager gruppens henstillinger. En af de vigtigste henstillinger fra gruppen, som man nåede til enighed om i ØKOFIN-Rådet på mødet den 19. maj 1998, drejede sig om nødvendigheden af hurtigt at få indført en ordning med forudgående information73 om bevægelser af tobak og spiritus, samtidig med at man på længere sigt arbejder på et informatiseret system for overvågning og kontrol. 69 70 71 72 73 Jf. punkt 2. 3, s. 35. Jf. årsberetningen for 1997, kapitel 3, punkt 3. 5. 1. , s. 40. Memorandums of understanding (MOUS). SEC(1998) 732 endelig udg. Jf. punkt 4. 5, s. 50. 40 Kommissionen har truffet konkrete foranstaltninger for at skærpe kontrollen med oplagene og ansvarliggøre de personer, der har ansvaret for administrationen af disse lagre. Samtidig søger den også at få udviklet analyse- og kortlægningsmetoder, der kan hjælpe med til at forebygge, afsløre og forfølge svindel. De praktiske rammer om en ordning for forudgående information er nu blevet fastlagt. Dette system trådte i kraft i begyndelsen af 1999 i nogle medlemsstater. I lyset af de erfaringer, man opnår med det, kan det tilpasses og om fornødent udvides til at omfatte andre varer, således at man opnår en bedre kontrol med transport af og handel med "risikofyldte" varer overalt i EU74. – Moms ikke findes så mange forskellige former for momssvindel på Selv om der internationalt plan, dækker de ikke desto mindre et meget stort antal varer. De fleste medlemsstater har erkendt, at international momssvindel er et stort problem, også selv om svindel med national moms i dag spiller en større rolle, målt efter det samlede tab af indtægter, end svindel med international moms. Det er i hvert fald værd at se nærmere på den internationale dimension af momssvindel, således at man bedre kan skride ind på EU-plan i tide. Af erfaringerne fra andre områder, f. eks. fællesskabsforsendelse og punktafgifter på cigaretter og spiritus, fremgår det klart, at hvis man blot venter på, at der opstår en åbenlys krisesituation, før man skrider ind, hjælper man kun de velorganiserede forbrydere med at tjene mange penge på bekostning af medlemsstaternes og EU's indtægter. alle medlemsstaterne imidlertid ikke været at momssvindel påfører Nogle nationale afgiftsforvaltningers samarbejde med Kommissionen i konkrete momsbedragerisager har tilfredsstillende. Kommissionen behandler kun de sager, som medlemsstaterne underretter den om, selv om det er klart, tab. UCLAF's momsafdeling samarbejder løbende med myndighederne i de medlemsstater, der har vist interesse heri. Dette samarbejde, der generelt er tæt og effektivt, bør støttes og udvides. Det er netop baggrunden for FISCALIS-programmet75, der blev vedtaget den 30. marts 1998 ved en afgørelse truffet af Europa-Parlamentet og Rådet, og som omfatter seminarer, hvor der udveksles oplysninger om bedragerimetoder og - tendenser, samt øgede kontakter med henblik på at effektivisere bekæmpelsen af momsbedrageri på EU-plan. På dette område har der også været et øget samarbejde med domstolene i nogle medlemsstater om indsamling af vidneudsagn til brug i retssager. store Selv om momsen tegner sig for ca. 40% af alle indtægterne på EU's budget og udgør en meget vigtig indtægtskilde for medlemsstaternes budgetter, ved man ikke nok om momsbedrageri og virkningerne heraf. Hvis medlemsstaterne ikke sætter ind med at bekæmpe momsbedrageri og ikke får tilstrækkelige momsindtægter, kan det gå ud over de nationale bidrags relative andel af EU-budgettet (BNI-indtægterne) - hvis en medlemsstat svigter, kan det få indvirkning på de andre medlemsstaters bidrag. I har på modsætning landbrugsområdet, gælder hvad told- eller der til, 74 75 Efter en udbudsprocedure indgik Kommissionen i december 1998 en kontrakt med et privat firma om for og kontrol med en gennemførlighedsanalyse vedrørende informatisering af bevægelser punktafgiftspligtige varer. Afgørelse nr. 888/98/EF (EFT L 126 af 28. 4. 1998), se også årsberetningen for 1997, kapitel 3, punkt 3. 5. 3, s. 43. 41 medlemsstaterne ingen pligt til at anmelde momsbedragerier til Kommissionen. Men der er foruroligende tegn på - bl. a. oplysninger i flere nationale rapporter - at der findes et alvorligt bedrageriproblem i momssektoren. – De finansielle virkninger og udbygning af undersøgelserne Siden 1996 har Kommissionens underudvalg for bedrageribekæmpelse, SCAF, i samarbejde med medlemsstaterne undersøgt momsbedrageriet i EU for at få kortlagt, hvilke former for bedrageri der foregår, og med hvilke metoder. Den første analyse af 500 tilfælde af momsunddragelse, hvis finansielle virkninger anslås til 573 mio. ECU i tab af momsindtægter for staterne, og som medlemsstaterne i 1995 og 1996 indberettede som værende de vigtigste sager, har vist, at det er hele momssystemet, der er ramt. Med den skærpelse af kontrollen, der har fundet sted i andre sektorer, f. eks. inden for fællesskabsforsendelse og punktafgifter, er denne form for kriminalitet vokset hurtigt i dag en alvorlig trussel mod EU's og i alle medlemsstater og udgør medlemsstaternes finansielle interesser. De finansielle virkninger af de 500 tilfælde, som medlemsstaterne har indberettet, beløber sig til 739 mio. ECU i 1998 (ifølge den anden analyse af svindel afsløret i første halvår 1998 - svarende til tæt ved 1,5 mio. ECU pr. sag). Bortset fra de gængse former for svindel (momsunddragelse ved salg af varer eller momsfradrag for fiktive indkøb) er der opstået en ny form for momssvindel i forbindelse med overgangs-momssystemet, der er baseret på momsopkrævning i bestemmelseslandet. Organiserede forbryderbander har konstrueret transaktioner for at kunne udnytte reglerne for momsfritagelse ved leverancer inden for EU samt reglerne for fritagelse ved eksport. Tallene fra medlemsstaterne viser, at denne form for bedrageri, hvor der er tale om udnyttelse af fritagelsesreglerne, har endnu større virkninger - de 250 tilfælde indberettet i 1998 tegnede sig for 478 mio. ECU (dvs. 1,9 mio. ECU i gennemsnit). Momsbedrageriet gennemføres i form af "varekarruseller" og midlertidigt etablerede "postboksfirmaer". Det er navnlig rettet mod varer med høj værditilvækst, der ikke fylder så meget og let kan transporteres (f. eks. computerkomponenter, mobiltelefoner og ædelmetaller). Den eneste måde at afsløre denne form for bedrageri på består i omfattende momskontrol og snævert og hurtigt samarbejde mellem momsinspektørerne i de pågældende medlemsstater, navnlig i de sektorer, hvor risikoen er størst. Det er vigtigt, at der kan gennemføres kontrol samtidig i flere medlemsstater. Siden Fiscalis-programmet trådte i kraft i juli 1998, er der gennemført 13 multilaterale tilbundsgående 6 medlemsstater. kontrolundersøgelser med gennemsnitligt deltagelse af 3. 4. Reformen af finansforvaltningen (SEM 2000) Kommissionens tjenestegrene har foretaget en detaljeret opgørelse af resultaterne af de foranstaltninger, der er iværksat siden SEM 2000-reformens start76. I det følgende 76 SEC(1998) 1904/3 af 11. 11. 1998. Se også årsberetningen for 1997, kapitel 1, punkt 1. 3. 1, s. 14. 42 opsummeres de vigtigste punkter af relevans for beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser. Den fremgangsmåde, Kommissionen følger, og som bl. a. har givet sig udslag i Rådets vedtagelse af forordning (EF) nr. 2064/9777, har gjort medlemsstaterne mere opmærksomme på, at selv om det ifølge traktaten alene er Kommissionen78, der har ansvaret for budgettets gennemførelse, har medlemsstaterne også en andel i dette ansvar i det omfang, hvor det er dem, der forvalter over 80% af EU's udgifter (landbrugspolitikken, strukturfondene). Med hensyn til strukturfondene er der desuden blevet indgået administrative protokoller eller aftaler med praktisk taget alle medlemsstater om koordinering af den finansielle kontrol med disse fonde. Selv om medlemsstaterne i henhold til artikel 23 i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 skal foretage finanskontrol af de foranstaltninger, der medfinansieres af strukturfondene, er det en kendsgerning, at der inden for strukturfondene ikke findes nogen regnskabsafslutningsordning svarende til den, der findes inden for EUGFL, Garantisektionen. Artikel 24 i Rådets forordning (EØF) nr. 4253/88 åbner dog mulighed for at nedsætte, suspendere eller ophæve Fællesskabets finansielle bidrag i tilfælde af uregelmæssigheder. Kommissionen har i den forbindelse opstillet interne finansielle korrektioner. Den vil aflægge rapport om de retningslinjer korrektioner, der er foretaget på grundlag af disse nye retningslinjer i løbet af 1999. for I sit forslag af 18. marts 199879 foreslår Kommissionen en ændring af finansieringen af den fælles landbrugspolitik, der har været baseret på Rådets forordning (EØF) nr. 729/7080, som er blevet ændret adskillige gange. Blandt andre "tekniske" forslag foreslår den en nærmere præcisering af støttemodtagernes forpligtelser og vilkårene for ydelse af støtte, bl. a. med henblik på kontrol. I 1998 har Kommissionen også arbejdet med at gennemføre forslagene i Agenda 2000-programmet og styrke samarbejdet med ansøgerlandene81. 3. 5. Corpus Juris I tilslutning til Europa-Parlamentets beslutninger af 12. juni og 22. oktober 1997 har Kommissionen iværksat en grundig komparativ analyse af mulighederne for på fællesskabs- eller EU-plan at styrke den strafferetlige beskyttelse af EU's finansielle interesser82. Formålet hermed er også at få overblik over, hvilke virkninger det vil få, hvis der indføres en corpus juris med strafferetlige bestemmelser til beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser. Desuden er der også tale om at uddybe den debat om dens indhold, der er i gang i de forskellige politiske instanser (parlamenter, regeringer) i flere medlemsstater. 77 78 79 80 81 82 EFT L 290 af 23. 10. 1997. Forordning om gennemførelsesbestemmelser forordning (EF) nr. 4253/88. EF-traktatens artikel 205 (ny artikel 274 i Amsterdam-traktaten, der imidlertid foreskriver, at "medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen med henblik på at sikre, at bevillingerne anvendes i overensstemmelse med princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning"), EF-traktatens artikel 206 hvad angår Kommissionens ansvar overfor dechargemyndigheden (Europa-Parlamentet og Rådet). KOM(1998) 158 endelig udg. EFT L 94 af 28. 4. 1970. Jf. punkt 5. 1, s. 51. Se også årsberetningen for 1997, kapitel 4, punkt 4. 1, s. 47. Jf. årsberetningen for 1997, kapitel 5, punkt 5. 6. til artikel 23 i Rådets 43 Siden 1998 har medlemmerne af den forskergruppe, der har fået til opgave at foretage denne gennemførlighedsundersøgelse, dels analyseret corpus juri ud fra de konkrete spørgsmål, hver af henstillingerne har rejst, og dels evalueret disse henstillingers virkninger og deres forenelighed med de nationale retsnormer. På grundlag heraf er man i færd med lægge sidste hånd på en undersøgelse af komparativ ret. Europa-Parlamentet har givet sin politiske støtte til dette arbejde i en beslutning83 (marts/april 1998) og ved en offentlig høring i Bruxelles i november 1998. Kommissionen vil i 1999 gennemgå resultaterne af denne analyse. Den vil derefter meddele de andre EU-institutioner (Europa-Parlamentet, Rådet, Revisionsretten og EF-Domstolen), hvilke konklusioner den har draget. 3. 6. Sammenlignende analyser (artikel 209 A-rapporter) Kommissionen har udarbejdet et udkast til rapport om gennemførelsen af EF- til traktatens tidligere artikel 209 A om kontrol og administrative sanktioner opfølgning af den rapport, den udarbejdede i november 1995 om nationale bedrageribekæmpelsesforanstaltninger. Denne en sammenfatning af de indlæg, Kommissionen har modtaget fra medlemsstaterne, angående de foranstaltninger, de har truffet med hensyn til de udgifter, hvor de har ansvaret for at kontrollere og iværksætte sanktioner i tilfælde af uregelmæssigheder ikke med i denne rapport, da EU-reglerne indeholder (landbrugsudgifterne er under EUGFL, udgifterne om kontrollen med detaljerede Garantisektionen). På indtægtssiden beskæftiger rapporten sig kun med de traditionelle egne indtægter. bestemmelser indeholder rapport anden Den overordnede konklusion, der drages i denne rapport, som medlemsstaterne vil få tilsendt i løbet af 1999, er, at tiden nu er inde til en nærmere overvejelse af, om der er behov for nye EU-initiativer for at få virkeliggjort de mål om en effektiv og i EF-traktatens tidligere ækvivalent beskyttelse af EU's finanser, der er fastsat artikel 209 A (nu artikel 280 i Amsterdam-traktaten). 4. SAMARBEJDE OG PARTNERSKAB MED MEDLEMSSTATERNE Dette kapitel indeholder først en redegørelse for nogle af de vigtigste initiativer, som medlemsstaterne har truffet i 1998 for at beskytte Fællesskabets finansielle interesser og bekæmpe økonomisk kriminalitet, og dernæst en kort beskrivelse af de uddannelsestiltag, som Kommissionen har tilrettelagt inden for området i 1998. Artikel 280 C i Amsterdam-traktaten, der trådte i kraft den 1. maj 1999, åbner for nye samarbejdsmuligheder i bredeste forstand med medlemsstaterne. Dette behandles derfor i et særskilt afsnit. Det strafferetlige samarbejde er af stor betydning for beskyttelsen af Fællesskabets interesser. Det drejer sig om på ensartet og troværdig vis (først og fremmest på grund af de implicerede beløbs størrelse) at retsforfølge de lovovertrædelser eller mere alvorlige forbrydelser, ofte af grænseoverskridende karakter, der begås med 83 Beslutning af 31. 3. 1998 om retsforfølgning til beskyttelse af Unionens finansielle interesser, EFT C 138 af 4. 5. 1998. 44 skadelige virkninger for Fællesskabernes finansielle interesser. Der er allerede på EU-plan igangsat tiltag84, som skal forbedre tilstanden, navnlig som opfølgning på de forskellige rapporter om spørgsmålet, som Europa-Parlamentet offentliggjorde i 1997 og 199885. Euroen blev pr. 1. januar 1999 EU's fælles mønt, i det mindste for de elleve lande, der udgør "euroområdet". Kommissionen har allerede i nogle måneder forberedt sig på den udfordring, som bekæmpelse af forfalskninger af denne valuta udgør86. Resultaterne på området beskrives ligeledes i dette kapitel. 4. 1. Medlemsstaternes initiativer til beskyttelse af Fællesskabernes finansielle interesser Efter Kommissionens mening er et af de vigtigste af de initiativer, som medlemsstaterne har truffet for at beskytte Fællesskabernes finansielle interesser, ratificeringen af de dertil knyttede retsinstrumenter. To medlemsstater har nu ratificeret konventionen om beskyttelse af de finansielle interesser (Tyskland den 24. november 1998 og Finland den 18. december 1998) og den første protokol om "korruption"87. For Kommissionen er det endvidere en stor tilfredsstillelse nu at have næsten daglig kontakt til de kompetente nationale myndigheder, uanset om disse har tilsluttet sig EU-dimensionen i bekæmpelsen af svig, eller om de er oprettet specielt til formålet. rammerne af grænseoverskridende Kontakterne er særligt aktuelle inden for efterforskning88. De kontakter, der er knyttet mellem UCLAF og en række nationale myndigheder, er i 1998 blevet yderligere udbygget. I Italien udgør samarbejdet med Carabinieri89 med deres tilstedeværelse overalt på den italienske halvø og i samtlige italienske miljøer en konstant og aktuel kilde til oplysning om forskellige forhold, og navnlig om udviklingen for uregelmæssigheder, svig eller mafialignende adfærd. Oprettelsen af et særligt samarbejde mellem UCLAF og Direzione Nationale Antimafia (DNA)90 har i denne henseende været drøftet mellem de to organer for at sikre en mere effektiv indsats over for omfattende økonomisk kriminalitet og den organiserede kriminalitet, som høster frugterne af svig, korruption eller hvidvaskning af penge til skade for fællesskabsmidlerne. Dette kan konkretiseres gennem praktiske 84 85 86 87 88 89 90 Se også punkt 3. 5, side 43, om Corpus Juris, en undersøgelse, som navnlig anbefaler, at der oprettes et "europæisk retsområde" for at imødegå de vanskeligheder, som de politiske instanser støder på ved indførelsen af tidssvarende og effektive samarbejdsinstrumenter. 1997-beslutning (se 1997-årsberetningen, kapital 5, punkt 5. 6, side 56) og 1998-beslutning (beslutning af 13. 3. 1998 om det strafferetlige samarbejde i Den Europæiske Union, EFT C 104 af 6. 4. 1998; beslutning af 31. 3. 1998, nævnt ovenfor). Se 1997-årsberetningen, kapitel 3, punkt 3. 4. 1, side 39. To andre medlemsstater følger efter i samme spor (Østrig den 21. maj 1999 og Sverige den 10. juni 1999). Finland har som det eneste land også ratificeret den anden protokol til konventionen. Se punkt 2. 1, side 19 ff. Politistyrke hovedsageligt indsat i landområder. CCTNCA (Commando Carabinieri Tutela Norme Communautarie e Agroalimentari) har aflagt besøg i Bruxelles. CCTNCA henhører under Landbrugsministeriet og har til opgave at kontrollere al EU-støtte til landbrugs- og fødevaresektoren. Den særlige mafia-anklagemyndighed, som har til opgave at samordne og tilskynde til efterforskning af organiseret kriminalitet. 45 retningslinjer, som fastlægger permanente samarbejdskontakter mellem de to myndigheder og rammer for udveksling af oplysninger. myndigheder, Under alle omstændigheder udvikler det horisontale samarbejde mellem flere karakter internationale (landbrugsmyndigheder, eller retsmyndigheder), sig meget positivt. Tendensen er også flere gange kommet til udtryk i de grænseoverskridende sager og er endvidere i overensstemmelse med henstillingerne i handlingsplanen til bekæmpelse af organiseret kriminalitet, som Rådet vedtog i 199791 (henstilling nummer 1 og 2). skattemyndigheder, toldmyndigheder, forskellig meget politi- ofte af 4. 2. EF-traktatens artikel 280 og ansvarsfordelingen mellem Fællesskabet og medlemsstaterne i beskyttelsen af Fællesskabets finanser EF-traktatens artikel 280 udgør den nye retlige ramme for beskyttelsen af de finansielle interesser og for bekæmpelsen af svig og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Fællesskabets finansielle interesser, og giver fremover Fællesskabet og medlemsstaterne et fælles ansvar for, at der overalt sikres samme beskyttelse. Med hensyn til beskyttelsen af Fællesskabets finanser og bekæmpelsen af svig har Kommissionen med artikel 280 i Amsterdam-traktaten92 fået pålagt en særlig rolle og et specifikt ansvar for et snævert, løbende samarbejde med samtlige kompetente nationale myndigheder, og politimyndigheder, i deres bekæmpelse af svig til skade for Fællesskabets finansielle interesser. Der er nu med største tydelighed fastlagt i artiklen, at det drejer sig om et fælles ansvar for EU og medlemsstaterne, således at foranstaltningerne bidrager til en effektiv beskyttelse i samtlige medlemsstater. administrative myndigheder samt rets- dvs. Denne nye artikel 280 er et nyt specifikt og vidtrækkende retsgrundlag for at træffe de nødvendige foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af svig og enhver anden ulovlig aktivitet til skade for Fællesskabets finansielle interesser efter den fælles beslutningsprocedure og skaber nye muligheder ved siden af de allerede eksisterende for på lovende vis at puste nyt liv i den fremtidige udvikling af de retlige rammer for beskyttelsen af Fællesskabets finansielle interesser93. 4. 3. Retligt samarbejde På anmodning fra de nationale myndigheder med ansvar for retsforfølgelsen af bedragere i forbindelse med grænseoverskridende efterforskning yder Kommissionen (UCLAF) faglig og operationel bistand. For at lette udvekslingen af oplysninger afholdes der møder mellem de nationale anklagemyndigheder, som har ansvaret for retsforfølgelsen. I 1998 var dette tilfældet i en omfattende efterforskningssag om smugling af beklædningsgenstande94 (T-shirts), hvori flere fysiske og juridiske personer i Schweiz, Italien og Belgien var indblandet. De til sagen udpegede 91 92 93 94 EFT C 251 af 15. 8. 1997. Idéen går igen i den anden rapport af 10. september 1999 fra Den Uafhængige Ekspertgruppe (se indledningen til denne rapport) om Kommissionsreformen. Traktaten trådte i kraft den 1. maj 1999. Den første konkrete anvendelse af dette nye retsgrundlag var vedtagelsen af to rådsforordninger nr. 1073/99 og 1074/99 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), der blev oprettet ved Kommissionens afgørelse af 28. april 1999 (JO L 136 af 31. 5. 1999). Sagen menes at dreje sig om 9 mio. ECU (traditionelle egne indtægter/told). 46 undersøgelsesdommere konstaterede, at der var behov for en samordnet styring af undersøgelserne, navnlig i udførelsen af retsanmodninger i Spanien og Schweiz, hvorfor de anmodede om UCLAF's indgriben (forbindelseskontor for strafferetlige anliggender). I sådanne sager konstaterer og beklager mange dommere de vanskeligheder og den langsommelighed, der er forbundet med gensidig retlig bistand. UCLAF's rolle i sådanne sager er at tilbyde sin støtte for at overvinde vanskelighederne. UCLAF har også bistået i andre større grænseoverskridende sager. Det var ligeledes tilfældet i forbindelse med undersøgelser af svig med restitutioner for udførsel af semulje af hård hvede til Algeriet, for ulovlig handel med mælkepulver, olivenolie, smør og en sag om ulovlig indførsel af britisk kød på EU's område. Endvidere kunne UCLAF's særlige efterforskere bistå de forskellige nationale myndigheder med deres sagskendskab og etablere direkte forbindelser mellem de forskellige interventions- steder for at optimere resultatet af de igangværende undersøgelser. Hvad angår momssvindel har UCLAF ligeledes kunnet gribe ind i en sag om et italiensk selskabs køb af østrigsk sukker gennem to skuffeselskaber. Momsgælden var svigagtigt blevet koncentreret i skuffeselskaberne, der var fuldstændig insolvente og bestemt til hurtigt at forsvinde, således at det selskab, der skulle modtage varerne fik rådighed over store mængder sukker til nedsat pris95. UCLAF blev anmodet om at bistå ved forberedelsen og udførelsen af en international retsanmodning i Østrig. I denne sag gik der kun 17 dage mellem anmodningen om gensidig bistand og de kompetente myndigheders ransagning. Med hensyn til bekæmpelsen af den organiserede kriminalitet i Europa har UCLAF i hele 1998 på basis af en brevveksling mellem de ansvarlige kommissærer og det schweiziske medlem af Forbundsrådet med ansvar for retsvæsenet afholdt møder med repræsentanter for den schweiziske forbundsadministration for sammen at analysere de problemer, der er i forbindelse med anvendelsen af tillægsprotokollen om gensidig bistand mellem administrative myndigheder i toldspørgsmål96 og inden for rammerne af det retlige samarbejde. De områder, på hvilke det nuværende samarbejde er utilstrækkeligt (toldlovgivning og indirekte beskatning), blev især behandlet. UCLAF mener, at bedre samarbejdsmuligheder, der giver mulighed for at bekæmpe de uregelmæssigheder, som skader Fællesskabets finansielle interesser, er af allerstørste vigtighed. Det gælder ikke blot ulovlig varehandel mellem Schweiz og EU, men også handlinger i Schweiz udført af organiserede bander, hvis følger hvad angår indirekte beskatning kan mærkes på EU's toldområde, uden at der er tale om grænseoverskridende varehandel. En ekspertgruppe gennemfører disse analyser og forventes inden udgangen af 1999 at offentliggøre sine konklusioner i en rapport. 95 96 De afgiftspligtige beløb impliceret i disse transaktioner er på ca. 50 mio. ECU. Aftaler, der trådte i kraft den 1. juli 1997; Rådets afgørelse 97/403/EF af 2. 6. 1997, EFT L 169 af 27. 6. 1997. 47 4. 4. Beskyttelse af euroen Den trussel, som forfalskning udgør for euroen, vil blive virkelig "mærkbar", når der sættes eurosedler og -mønter i omløb, dvs. den 1. januar 2002. For at have tilstrækkelig tid til at foretage afprøvninger er det derfor af afgørende betydning inden denne dato at indføre et effektivt system til forebyggelse og bekæmpelse af forfalskning, især da euroen bliver en international reserve- og afregningsvaluta. i 1997 og 199697, har Som en fortsættelse af det arbejde, der blev påbegyndt Kommissionen fortsat drøftelserne med en gruppe eksperter bestående af nationale eksperter i spørgsmål om falskmøntneri; der har været to møderækker i 1998 inden for rammerne af Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bekæmpelse af Svig (Cocolaf). fremlagde en første statusrapport98 Kommissionen (UCLAF) i april 1998 og fremlagde den for det britiske formandskab, der anmodede om et formelt dokument, bl. a. om problemer med uddannelse og informationsudveksling i forbindelse med tog det udførte arbejde til efterretning og beskyttelse af euroen. Økofin-Rådet anmodede Kommissionen lette initiativer fortsætte om at informationsudvekslingen og indførelsen af et tæt og regelmæssigt samarbejde under hensyntagen til nærhedsprincippet og kompetencefordelingen efter traktaten om Den Europæiske Union. sine for at 4. 4. 1. Kommissionens meddelelse af 22. juli 1998 I denne meddelelse om beskyttelse af euroen99 til Rådet, Europa-Parlamentet og Den Europæiske Centralbank opdelte Kommissionen de politiske retningslinjer i fire hovedemner: • Uddannelse; • • • Informationsudveksling; samarbejde på det europæiske plan; tilnærmelse af lovgivningerne. Det er af største betydning at sikre oplysning og uddannelse af alle de fagfolk, der vil skulle deltage i afsløringen af falskmøntneri (politi, finansielle institutioner). Der er et pilotprojekt under forberedelse, der vil kunne lanceres i 1999 og danne grundlag for udarbejdelsen af et flerårigt fagligt uddannelsesprogram på EU-niveau. indsamling, udveksling af informationer om aktiviteter og På samme måde vil forhold vedrørende forfalskede sedler og mønter samt analyser heraf være af afgørende betydning for beskyttelse af euroen. Politiet har strategiske og operationelle oplysninger om falskmøntnernes praksis og netværk. Disse oplysninger skal samles og sammenholdes og analyseres. En fællesskabslovgivning skal tilvejebringe den nødvendige retlige ramme for indsamling og udveksling af oplysninger mellem de myndigheder, der skal beskytte den fælles valuta mod 97 98 99 Jf. årsberetning 1997, kapitel 3, punkt 3. 4. 1, s. 39. SEK (1998) 624. KOM (1998) 474 endelig udg. 48 indføre et forfalskning. Det er derfor nødvendigt at informationssystem og en integreret database, der giver onlineadgang til disse oplysninger. Dette tidstro system skal løbende udbygges og ajourføres efter standarder, der gør de indlagte oplysninger sammenlignelige. Da systemet ofte vil indeholde fortrolige oplysninger, f. eks. om personer, skal det opfylde beskyttelseskriterierne for sådanne oplysninger på samme måde som toldvæsenets nuværende informationssystem100, der ligeledes indeholder oplysninger, der er omfattet af reglerne om beskyttelse af sådanne oplysninger. Beskyttelsen af euroen skal være den samme i hele EU. Det vil sige, at de nationale myndigheder og institutioner skal samarbejde og samordne deres aktiviteter effektivt, således at de kan opfylde dette mål, som jo er at beskytte Fællesskabets finansielle interesser generelt, således som fastsat i traktaten101. Sideløbende med indførelsen af denne retlige ramme med henblik på indsamling og udveksling af informationer og samarbejde anfører Kommissionen i sin meddelelse, at det ligeledes har vist sig nødvendigt at behandle beskyttelsen af euroen i et strafferetligt perspektiv. 4. 4. 2. Informationsudveksling og samarbejde Euroen er den fælles og eneste valuta for de medlemsstater, der deltager i Den Monetære Union. Beskyttelsen af euroen skal derfor følge en global tilgang. ØMU'en hører til i den første søjle, og der er derfor væsentligst tale om et spørgsmål af fællesskabsinteresse, hvor en specifik fællesskabslovgivning skal fastsætte alle partnernes rettigheder og forpligtelser, navnlig hvad angår informationsudveksling og samarbejde. og regelmæssigt Formålet med denne tilgang er inden for en fællesskabsretlig ramme at opbygge et politimyndigheder, tæt centralbanker, valutaudstedende organer, Fællesskabet (Kommissionen, ECB), Europol og Interpol. Det understreges også i Kommissionens meddelelse, og den rolle og funktion, som EU's institutioner skal spille fastsættes klart. samarbejde mellem de nationale ECB bliver således ansvarlig for den tekniske sikkerhed for sedlerne og vil i den forbindelse stå for den tekniske forvaltning af databasen og indførelsen af et center for analyse af seddelforfalskning102. Europol kan stille sit informationssystem til rådighed for medlemsstaterne og lette politiets samarbejde på det operationelle plan. Rådet (økofin) besluttede på sit møde den 23. november 1998 at opfordre ECB og Kommissionen til at overveje, om der er behov for at indføre EU-regler for samarbejde og obligatorisk udveksling af oplysninger mellem nationalbankerne og medlemsstaternes kompetente myndigheder. Disse overvejelser gav i 1998 anledning fra Kommissionen103, og til offentliggørelsen af overvejelserne er i 1999 blevet fortsat med en tredje møderække inden for rammerne af COCOLAF. Formålet er at udarbejde lovforslag om indførelse af et system og et net vedrørende rettigheder og forpligtelser for medlemsstaterne og institutionerne med domstolskontrol udøvet af EF-Domstolen. arbejdsdokument et nyt 100 101 102 103 Se punkt 4. 5 nedenfor. EF-traktatens artikel 209 A, ny artikel 280 i Amsterdam-traktaten. Se også ECB's henstilling vedrørende forfalskning vedtaget den 7. 7. 1998, EFT C 11 af 15. 1. 1999. SEK (1998) 2248 af 23. 12. 1998. 49 4. 5. Toldsamarbejdet Det nye toldinformationssystem (TIS) blev indført i 1998104. Dette informations- system, der giver medlemsstaternes nationale administrationer mulighed for hurtigt og sikkert at udveksle informationer om svig på toldområdet, er blevet udbygget med oplysninger om de tjenester, der bekæmper svig for på den måde at give efterforskerne i medlemsstaterne mulighed for at gøre deres undersøgelser mere effektive. Bekæmpelse af svig, der på nationalt plan kræver flere tjenesters medvirken, har ført til indførelsen af begrebet AFIS (AntiFraud Information System). Der er tale om at give alle de berørte nationale administrationer adgang til (og udveksling heraf) efter samme princip som SCENT/TIS105. Det gælder det tidlige varslingssystem, der giver mulighed for at udveksle beskeder og følge transitbevægelserne i EU106. En anden anvendelse, der har til formål at styrke bekæmpelsen af svig på toldområdet, er under udvikling; der er tale om MARINFO (Maritime Information), der har formål at bistå toldmyndighederne med opfølgningen af varebevægelserne til søs. informationer til 4. 6. Uddannelse vedrørende beskyttelse af de finansielle interesser I 1998 har Kommissionen i overensstemmelse med den politik, den allerede har ført på uddannelsesområdet i flere år, lagt vægt på at arrangere en målrettet uddannelse for de nationale tjenester, der har til opgave at beskytte Fællesskabets finansielle interesser. Vedlagte tabel viser, hvor specifik og målrettet denne uddannelse er. Det viser også klart, hvilken vægt UCLAF lægger på at uddanne de ansatte i de nationale retsvæsener i at beskytte Fællesskabets finansielle interesser. Det er af afgørende betydning for en succesfuld bekæmpelse af svig "i marken", at medarbejderne i disse tjenester er motiverede og fuldt ud samarbejder. i alt 28 uddannelsestiltag i 1998 (se vedlagte tabel) på Der blev gennemført Kommissionens foranledning. Disse tiltag inddrog i de fleste tilfælde flere medlemsstater og er åbne for ansøgerlandene107 for at fremme samarbejdet med sidstnævnte. Det drejer sig om næsten 2 500 ansatte, der på den måde har kunnet udbygge deres viden på forskellige områder, væsentligst vedrørende afsløring, retsforfølgning og bekæmpelse af svig med EU-midler. Endvidere yder Kommissionen efter støtte til medlemsstaterne til gennemførelse af uddannelse vedrørende beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser. Kommissionen forsøger endvidere så vidt muligt at sende deltagere, der har en erfaring på området. anmodning fortsat finansiel I den forbindelse skal nævnes afholdelsen af et europæisk seminar om forebyggelse og bekæmpelse af svig med fællesskabsmidler organiseret af UCLAF og det italienske Guardia di Finanza fra den 11. -17. maj 1998 på officersskolen i Aquila i Italien. 104 105 106 107 Se årsberetning 1997, kapitel 3, punkt 3. 2, s. 38. System for Customs Enforcement Network: et system til udveksling af elektronisk post, der giver toldmyndighederne adgang til eksterne databaser, som SID er tilsluttet. Se punkt 3. 1, s. 36. Se punkt 5. 1, s. 51. 50 Det er første gang, der er afholdt et sådant seminar, og det var tilrettelagt efter et program udarbejdet af UCLAF sammen med Guardia di Finanza og repræsentanter for de fleste medlemsstaters skoler for efterforskningspersonale. Formålet var at uddanne ca. 1 000 elever fra Guardia og ca. hundrede unge efterforskere i medlemsstaterne. De "workshops", der var arrangeret, bidrog bl. a. til at bevidstgøre deltagerne med henblik på en eventuel oprettelse af en europæisk struktur for uddannelse af efterforskere108. 5. SAMARBEJDE OG PARTNERSKAB MED TREDJELANDE Oprettelse af kontrolsystemer og -tjenester i ansøgerlandene, der er troværdige og udtænkt med henblik på beskyttelse af EU's økonomiske og finansielle interesser, får stadig højere prioritet, efterhånden som der tegner sig et billede af en egentlig tiltrædelse. For Polens vedkommende arbejdes der mod dette mål, idet landet er ved at oprette en administrativ struktur, der bliver bragt "på niveau" hvad angår beskyttelse af EU's finanser. Polen er klar over nødvendigheden af at oprette tætte relationer til UCLAF, der selv på Kommissionens vegne havde taget skridt i den retning, hvilket i dag kan være et eksempel for alle de andre ansøgerlande og deres administration. 5. 1. Førtiltrædelsesstrategien I Kommissionens arbejdsprogram for bedrageribekæmpelse109 lægges der vægt på, at denne dimension indarbejdes i førtiltrædelsesstrategien. Der er tale om iværksættelse af konkrete initiativer, der indgår i tiltrædelsespartnerskaberne110, og som inden tiltrædelsen skal sikre en tilsvarende beskyttelse af Fællesskabets finanser og dermed opfyldelse af de betingelser, der er nødvendige for at gennemføre udvidelsen. I den henseende er det vigtigt dels at forberede ansøgerlandene på at deltage i EU's finanser og dels i det udvidede EU at sikre en beskyttelse af EU's finansielle interesser, der mindst svarer til det nuværende niveau. Det er ikke tilstrækkeligt blot at overtage gældende EU-ret. Ansøgerlandene skal i overensstemmelse med Amsterdam-traktatens artikel 280 træffe alle nødvendige foranstaltninger for at bekæmpe svig og samarbejde tæt med medlemsstaterne og Kommissionen, bl. a. i forbindelse med grænseoverskridende operationelle aktioner. Kommissionen finder det vigtigt, at ansøgerlandene allerede nu tager hensyn til de særlige kræv, bekæmpelse af svig stiller til den administrative organisation. Kravet om en ens beskyttelse i hele EU giver ikke mulighed for at give ansøgerlandene en overgangsperiode på dette område, når en eventuel tiltrædelsesakt træder i kraft. I 1998 havde UCLAF ikke de nødvendige midler til at konkretisere dette princip i alle elleve ansøgerlande samtidig. UCLAF målrettede derfor sin aktion og 108 109 110 Det Europæiske Råd i Tammerfors (oktober 1999) i Finland nævnte oprettelsen af en europæisk politiskole, der bør starte som et netværk af eksisterende nationale skoler. KOM (98) 278 endelig udg. af 6. 5. 1998. Rådets forordning (EF) nr. 622/98 af 16. marts 1998 om bistand som led i førtiltrædelsesstrategien til de stater, der har ansøgt om tiltrædelse af Den Europæiske Union, og navnlig om etablering af tiltrædelsespartnerskaber, EFT L 85 af 20. 3. 1998. 51 koncentrerede sig om Polen, bl. a. fordi Polen er det største ansøgerland, og det land der modtager flest Phare-midler. Det er i den forbindelse, at UCLAF i tæt samarbejde med Polens faste repræsentation ved Den Europæiske Union i Bruxelles har gjort de polske myndigheder på højeste niveau (regering og parlament) opmærksom på nødvendigheden af at oprette en central multidisciplinær struktur, som UCLAF hurtigst muligt kan samarbejde med. Direktøren for UCLAF har aflagt besøg i Warszawa og bekræftede under dette besøg hovedretningslinjerne, nemlig: – oprettelse af en multidisciplinær særlig struktur til bekæmpelse af svig og organiseret kriminalitet; – oprettelse af denne struktur inden for rammerne af generalinspektoratet for told111 med kompetence til at gennemføre undersøgelser af udgifter og indtægter; – under premierministerens protektion indgåelse af samarbejdsaftaler mellem generalinspektoratet for told og de forskellige afdelinger, der er ansvarlige for forvaltning af og kontrol med førtiltrædelsesmidler, for at give tjenesten mulighed for at koordinere undersøgelser inden for bekæmpelse af svig; – udarbejdelse af et finansieringsforslag inden for rammerne af Phare-programmet 1999 for at give generalinspektoratet for told mulighed for at udføre denne nye opgave112. 5. 2. Aftaler om gensidig bistand mellem Fællesskabet og tredjelande Den 31. december 1998 indgik Fællesskabet aftaler om gensidig bistand på toldområdet med treogtredive tredjelande (niogtyve af disse aftaler er trådt i kraft113), hvoraf næsten alle Fællesskabets umiddelbare naboer på det europæiske kontinent og de vigtigste handelspartnere. Der er både tale om globale aftaler med en protokol om gensidig bistand på toldområdet og særlige aftaler om samarbejde og gensidig administrativ bistand på toldområdet. Aftalernes særlige bestemmelser og protokoller giver aftaleparternes tjenester, der er ansvarlige for undersøgelser på toldområdet, et retsgrundlag for at anmode om og yde administrativ bistand i forbindelse med undersøgelser for at sikre en korrekt tale om Fællesskabets eller anvendelse af partnerlandets regler. toldreglerne, uanset om der er 111 112 113 Denne tjeneste, som premierministeren har udpeget til at huse den multidisciplinære særlige struktur til beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser, er generalinspektoratet for told, der for nylig er blevet oprettet (1997), og som hører direkte under finansministeriet; tjenesten har til opgave at afsløre overtrædelse af lovgivningen vedrørende vare- og tjenestehandel med tredjelande samt at bekæmpe korruption. Tjenesten har videre beføjelser end de polske toldmyndigheder, bl. a. direkte adgang til kontorer og dokumenter, anvendelse af tvangsforanstaltninger, afhøring af vidner osv. Finansieringsprojektet er udarbejdet af de polske myndigheder på basis af principper opstillet i tæt samarbejde med UCLAF og generalinspektoratet for told. Der er blevet forelagt et program på 3,5 mio. ECU, der blev godkendt af Phare-udvalget den 7. 5. 1999. De 3,5 mio. ECU udgør +/- 1,4% af det samlede Phare-program til Polen inden for 1999-budgettet. Ifølge forslaget får generalinspektoratet for told stillet fire embedsmænd til rådighed, der er eksperter i forskellige discipliner, og som ansættes af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), hvoraf en koordinator på tilstrækkeligt højt niveau til at sikre en fast kontakt til alle de ansvarlige myndigheder i Polen. Der er tale om 27 aftaler vedrørende 29 tredjelande. Der er indgået 26 aftaler med 26 forskellige tredjelande, EØS-aftalen vedrører Den Europæiske Union og de tre tredjelande Lichtenstein, Norge og Island. 52 Den 1. februar 1998 trådte Europaaftalerne med en protokol om gensidig bistand på toldområdet i kraft for de baltiske landes vedkommende114. En aftale om samarbejde og gensidig administrativ bistand på toldområdet med Canada trådte i kraft den 1. januar 1998. Den 3. november 1998 blev der indgået en aftale om samarbejde og gensidig administrativ bistand mellem Fællesskabet og Hong Kong (Kina). Aftalen trådte i kraft den 1. juni 1999. Der blev allerede inden 1998 indgået flere aftaler med en protokol om gensidig bistand på toldområdet med forskellige tredjelande. Der er tale om aftaler med følgende lande: Aserbajdsjan, Belarus, Kirgisistan, Marokko, Usbekistan, Tunesien og Turkmenistan. I 1999 trådte følgende aftaler i kraft: Aserbajdsjan (den 1. marts), Kirgisistan og Usbekistan (den 1. juli). Forhandlinger er i gang eller planlagt i 1999 vedrørende indgåelse af globale aftaler (med en protokol om gensidig bistand på toldområdet) eller specifikke aftaler (aftale om samarbejde og gensidig administrativ bistand på toldområdet) med omkring tyve andre tredjelande, bl. a. Albanien, Sydafrika, Ægypten, Libanon, Cypern, Kina, Chile og nogle asiatiske partnere i ASEM115. 114 115 De baltiske lande: Estland, Letland og Litauen; Europaaftalerne afløser aftalerne om frihandel og handelsanliggender indgået med hver af disse lande (ikrafttrædelse den 1. januar 1995), der ligeledes indeholdt en protokol om gensidig bistand på toldområdet. ASEM: Asien-Europa-mødet (Asian Europe Meeting) mellem Den Europæiske Union og Asien. Asiatiske partnere: Brunei, Kina, Indonesien, Japan, Malaysia, Korea, Filippinerne, Singapore, Thailand og Vietnam. 53 Sted Østrig Uddannelsesoversigt Myndigheder Emne Finansministeriet – Revisorer i det østrigske toldvæsen. fra Belgien, Danmark, Spanien, Finland, Deltagelse Grækenland, Italien, Nederlandene, Sverige og Det Forenede Kongerige Gosau Den østrigske dommerforening, anklagere og efterforskere inden for told og strukturfonde med deltagelse af Den Tjekkiske Republik, Tyskland, Ungarn, og Slovenien. Polen Baden Afsløring af uregelmæssigheder ved hjælp af revision af handelsdokumenter og samarbejde Strafferetlig beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser Belgien (Bruxelles) Statsadvokater for 5 nye tyske delstater Organiseret økonomisk kriminalitet og retsforfølgning Zentrale Betrugbekämpfungstelle - Ausfuhrerstaltung HZA Hamburg - Jonas Forebyggelse og bekæmpelse af svig Regionschefer i det danske toldvæsen Svig med EU-midler og samarbejde Tre korte seminarer: Algemene Inspectiedienst, AID (nederlandske tjeneste) Forebyggelse og afsløring af uregelmæssigheder med landbrugsmidler Tyskland Bundeskriminalamt, BKA - Særlig politienhed specialiseret i økonomisk kriminalitet Svig med EU-midler og samarbejde Wiesbaden Zollkriminalamt de ZKA efterforskningstjenester i de andre medlemsstater alle og særlige Svig med EU-midler og samarbejde Schliersee Zollkriminalamt særlige efterforskningstjenester i de andre medlemsstater (Belgien, Frankrig, Det Forenede Kongerige, Nederlandene) ZKA alle og de Afsløring af svig inden for markedsordningerne Wiehl Bundesministerium der Finanzen for landbrugsudgifter i flere medlemsstater samt Polen, Den Tjekkiske Republik, Slovenien og Ungarn revisorer for Revision uregelmæssigheder og samarbejde henblik med på afsløring af Cottbus Politi og særlige anklagere Bekæmpelse af organiseret økonomisk kriminalitet Stuttgart Spanien Guardia Civil med deltagelse af Frankrig, Italien Portugal og Det Forenede Kongerige Samarbejde vedrørende bekæmpelse af svig med EU- midler Alicante Det nationale politi med deltagelse af Frankrig, Italien og Portugal Samarbejde vedrørende bekæmpelse af svig med EU- midler Ségovia 54 Sted Myndigheder Emne Frankrig franske kriminalpoliti med deltagelse af særlige Det politienheder fra Tyskland og Spanien Falskmøntneri og beskyttelse af euroen Montpellier Ministeriet embedsmænd med ansvar for kontrol for beskæftigelse og erhvervsuddannelse, Bekæmpelse af uregelmæssigheder og svig inden for ESF Paris Crown Prosecution politi og toldvæsen, deltagelse af Tyskland, Spanien, Italien, Ungarn, Polen og Slovenien Bekæmpelse af svig i Det Europæiske Fællesskab med særlig vægt på stukturfondene Croydon Det Forenede Kongerige Grækenland Uddannelsescenter for tjenestemænd fra finansministeriet (CFFMF), kontrollører Risiko svig for EUGFL,Garantisektionen med midler fra Athen Irland landbrugsinspektører med Landbrugsministeriet, deltagelse af Tyskland, Frankrig, Det Forenede Kongerige, Den Tjekkiske Republik og Ungarn. irske Bekæmpelse af uregelmæssigheder og svig med mælkekvoter Kinsale Italien Guardia di Finanza og den italienske anklagemyndighed Rom Det nationale italienske politi Rom Samarbejde mellem Guardia anklagemyndigheden om retsforfølgning af svig Finanza di og Videreuddannelse økonomisk kriminalitet inden for retsforfølgning af Universitet i Catania, eksperter inden for strafferet fra flere medlemsstater Fastsættelse af strafferetlige regler for beskyttelse af Fællesskabets finansielle interesser Catania Guardia di Finanza og delegationer med instruktører fra alle medlemsstater Europæisk seminar om beskyttelse og samarbejde inden for bekæmpelse af svig med fællesskabsmidler Aquila Nederlande- ne Algemene Inspectiedienst, AID, nederlandske efterforskere samt efterforskere fra alle medlemsstaterne Revisionsteknikker med henblik på uregelmæssigheder samt samarbejde afsløring af Maastricht Polen Polske myndigheder (politi, deltagelse af Spanien, Frankrig og Portugal toldvæsen, retsvæsen) med Bekæmpelse af økonomisk kriminalitet Mragowo Portugal Fælles aktion i finansministeriernes regi, efterforskere fra toldvæsenet med deltagelse af Spanien, Grækenland, Frankrig, Italien og Portugal Samarbejde og bekæmpelse af svig i tekstilsektoren Porto Kriminalpolitiet Lissabon Kriminalpolitiets opgaver i bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet 55 Sted Myndigheder Emne Sverige Svenske anklagere og svensk politi med deltagelse af Danmark Samarbejde om bekæmpelse af svig og korruption, herunder strukturfonde Sundbyholm Efterforskere fra det svenske toldvæsen med deltagelse af Tyskland, Danmark, Nederlandene, Finland, Norge og USA. Globalt tekstilsektoren samarbejde om bekæmpelse af svig i Boras 56 Svig og andre uregelmæssigheder indberettet af medlemsstaterne i henhold til forordning nr. 1552/89 TRADITIONELLE EGNE INDTÆGTER Tabel 1 Medlemsstat Belgique/Belgie Danmark Deutschland Ellas Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederland Oesterreich Portugal Suomi Sverige UnitedKingdom 1998 Antal tilfælde Omfattedebeløb* (iECU) 345 127 297 2 83 211 24 173 0 210 146 18 42 95 499 18. 153. 679 13. 551. 050 29. 033. 438 312. 760 4. 133. 323 18. 636. 719 839. 360 24. 222. 050 0 9. 035. 849 6. 545. 544 2. 940. 496 1. 682. 245 12. 069. 021 108. 053. 530 Ialt 2. 272 249. 209. 064 * konstateret og anslået 57 Svig og andre uregelmæssigheder indberettet af medlemsstaterne i henhold til forordning (EØF) nr. 595/91 Tabel 2 EUGFL, GARANTISEKTIONEN 1998 Antal Omfattedebeløb Medlemsstat tilfælde (iECU) Belgique/Belgie Danmark Deutschland Ellas Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederland Oesterreich Portugal Suomi Sverige UnitedKingdom 54 42 501 163 294 141 80 443 0 78 135 55 11 87 328 2. 413. 616 837. 350 39. 623. 402 8. 784. 048 10. 388. 940 37. 407. 327 3. 466. 418 150. 391. 572 0 9. 220. 515 2. 015. 256 3. 144. 002 113. 081 794. 358 16. 241. 275 I alt 2. 412 284. 841. 160 58 Svig og andre uregelmæssigheder indberettet af medlemsstaterne i henhold til forordning 1681/94 og 1831/94 Tabel 3 STRUKTURFORANSTALTNINGER - OPDELT PÅ FONDE - 1998 (Beløb i EUR) EFRU EUGFL-UDVIKL. FIUF ESF SAMHØRIGH. Medlemsstat Antal Beløb Antal Beløb Antal Beløb Antal Beløb Antal Beløb Belgique Belgie Danemark 1 2 148. 736 226. 259 0 1 0 19. 634 Deutschland 17 1. 392. 437 36 3. 236. 494 Ellas Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederland Oesterreich 1 111. 801 5 2. 661. 609 18 3. 824. 078 20 381. 798 3 1. 794. 340 19 95. 632 0 5 0 96. 638 1 0 3 0 159. 661 14 137. 363 0 64. 505 0 0 0 0 0 0 0 Portugal 10 1. 884. 019 34 1. 509. 033 Suomi Sverige United Kingdom 1 1 30. 819 57. 968 15 3. 235. 629 0 2 0 0 11. 748 0 0 0 1 0 2 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 7. 921 0 1 17. 353 11 12 11 317. 075 912. 481 307. 417 424. 829 119 4. 056. 460 0 60. 947 449. 796 0 0 0 0 1 8 0 0 1 8 2 5 0 0 0 0 0 0 0 37. 541 0 0 3. 055. 153 0 0 1. 766 124. 857 15 11. 984. 220 0 0 0 0 0 0 I alt 92 13. 025. 884 117 8. 054. 317 4 470. 291 194 21. 287. 525 0 0 59 Svig og andre uregelmæssigheder indberettet af medlemsstaterne i henhold til forordning nr. 1681/94 og 1831/94 Tabel 4 STRUKTURFORANSTALTNINGER 1998 Antal Omfattede Medlemsstat tilfælde beløb(iECU) Belgique/Belgie Danmark Deutschland Ellas Espana France Ireland Italia Luxembourg Nederland Oesterreich Portugal Suomi Sverige UnitedKingdom I ALT 2 14 66 17 159 3 25 23 0 3 1 52 4 8 30 407 60 166. 089 562. 968 5. 549. 334 3. 080. 826 8. 687. 166 1. 794. 340 253. 218 746. 820 0 64. 505 0 6. 448. 205 70. 126 194. 573 15. 219. 850 42. 838. 020 TRADITIONELLE EGNE INDTÆGTER Svig og andre uregelmæssigheder indberettet af medlemsstaterne Graf 1 år antal tilfælde beløb (x1000) andelaf budget- tet berørt budget (x1000) 1998 2. 272 249. 209 1,77% 14. 110. 700 1997 2. 456 294. 018 2,07% 14. 172. 300 1996 2. 428 284. 430 2,09% 13. 583. 700 1995 2. 296 268. 967 1,86% 14. 453. 200 N. B. : Tallene for 1995-1997 er blevet revideret på basis af medlemsstaternes elektroniske nye indberetninger. EGNE INDT ÆGT ER e d æ l f l i t l a t n A 3. 000 2. 500 2. 000 1. 500 1. 000 500 0 2,50% 2,00% 1,50% 1,00% 0,50% 0,00% i g n n k r i v g i s s æ m t e g d u B andel af budgettet antal tilfælde 1995 1996 1997 1998 År 61 Graf 2 TRADITIONELLE EGNE INDTÆGTER UCLAF-undersøgelser år antal tilfælde beløb (x1000) andelaf budget-tet berørt budget (x1000) 1998 1997 89 76 288. 900 2,05% 14. 110. 700 643. 000 4,54% 14. 172. 300 1996 111 475. 000 3,50% 13. 583. 700 1995 120 421. 000 2,91% 14. 453. 200 EGNE INDT ÆGTER UCLAF-undersøgelser 5% 4% 3% 2% 1% 0% i g n n k r i v g i s s æ m t e g d u B 1998 a ndel af budgettet a ntal tilfælde e d æ l f l i t l a t n A 140 120 100 80 60 40 20 0 1995 1996 1997 År 62 EUGFL, GARANTISEKTIONEN Svig og andre uregelmæssigheder indberettet af medlemsstaterne Graf 3 år antal tilfælde beløb (x1000) andelaf budget- tet berørt budget (x1000) 1998 2. 412 284. 841 0,73% 39. 132. 500 1997 2. 058 164. 884 0,41% 40. 423. 000 1996 1. 992 223. 000 0,57% 39. 324. 200 1995 1. 754 214. 000 0,62% 34. 490. 400 EUGFL, Garantisektionen e d æ l f l i t l a t n A 2500 2000 1500 1000 500 0 1,00% 0,80% 0,60% 0,40% 0,20% 0,00% i g n n k r i i v g s s æ m t e g d u B 1995 1996 1997 1998 År a ndel a f budge tte t Anta l tilfælde 63 EUGFL, GARANTISEKTIONEN UCLAF-undersøgelser Graf 4 år antal tilfælde beløb (x1000) andelaf budget- tet berørt budget (x1000) 1998 1997 1996 1995 73 48 72 99 135. 000 0,34% 39. 132. 500 153. 000 0,38% 40. 423. 000 142. 000 0,36% 39. 324. 200 102. 000 0,30% 34. 490. 400 EUGFL, Garantisektionen UCLAF-undersøgelser 0,50% 0,40% 0,30% 0,20% 0,10% 0,00% i g n n k r i i v g s s æ m t e g d u B 1995 1996 1997 1998 År a nde l af budge ttet a nta l tilfælde 64 e d æ l f l i t l a t n A 120 100 80 60 40 20 0 STRUKTURFORANSTALTNINGER Svig og andre uregelmæssigheder indberettet af medlemsstaterne Graf 5 år antal tilfælde beløb (x1000) andelaf budget- tet berørt budget (x1000) 1998 1997 1996 1995 407 309 297 194 42. 838 0,15% 28. 765. 700 57. 070 0,22% 26. 285. 100 63. 877 0,26% 24. 624. 100 43. 573 0,23% 19. 223. 300 ST RUKT URFORANST ALT NINGER e d æ l f l i t l a t n A 500 400 300 200 100 0 0,50% 0,40% 0,30% 0,20% 0,10% 0,00% i g n n k r i i v g s s æ m t e g d u B 1995 1996 1997 1998 a ndel a f budge tte t a nta l tilfæ lde År 65 STRUKTURFORANSTALTNINGER UCLAF-undersøgelser Graf 6 år antal tilfælde beløb (x1000) andelaf budget- tet berørtbudget (x1000) 1998 1997 1996 1995 41 60 90 78 7. 096 0,02% 28. 765. 700 60. 365 0,23% 26. 285. 100 76. 225 0,31% 24. 624. 100 40. 708 0,21% 19. 223. 300 N. B. Beløbene for årene 1995-1997 er blevet revideret som følge af den udvikling, undersøgelserne afslørede ST RUKT URFORANST ALT NINGER UCLAF-undersøgelser e d æ l f l i t l a t n A 100 80 60 40 20 0 0,50% 0,40% 0,30% 0,20% 0,10% 0,00% i g n n k r i v g i s s æ m t e g d u B 1995 1996 1997 1998 andel af budgettet antal tilfælde År 66 DIREKTE OMKOSTNINGER UCLAF-undersøgelser Graf 7 år antal tilfælde beløb (x1000) andelaf budget- tet berørt budget (x1000)* 1998 1997 1996 1995 24 41 47 34 11. 075 0,10% 10. 707. 800 18. 531 0,17% 10. 681. 600 20. 114 0,19% 10. 645. 400 7. 821 0,07% 10. 824. 600 * Inklusive EUF's og EKSF's udgifter men eksklusive administrationsomkostninger N. B. Beløbene for årene 1995-1997 er blevet revideret som følge af den udvikling, undersøgelserne afslørede. e d æ l f l i t l a t n A 50 40 30 20 10 0 DIREKTE OM KOSTNINGER UCLAF-undersøgelser 1995 1996 1997 1998 År 67 0,50% 0,40% 0,30% 0,20% 0,10% 0,00% g i s s æ m t e g d u B i g n n k r i v andel af budgettet antal tilfælde GLOSSAR Agenda 2000: Kommissionens meddelelse om EU’s udvidelse omfattende tiden frem til år 2000 ASEAN: Sammenslutningen af stater i Sydøstasien BDS: CIP: Sikkerhedskontoret Fællesskabsinitiativprogram (Community Initiative Programme) CoCoLAF: Det Rådgivende Koordineringsudvalg for Bedrageribekæmpelse CPCA: ECHO: EF: EFRU: EFT: EFTA: ESF: EUF: Det faste Udvalg for Administrativt Samarbejde Vedrørende Indirekte Beskatning, hvor Kommissionen, Generaldirektorat for Told og Indirekte Beskatning (GD XXI) har formandskabet. Udvalget beskæftiger sig med spørgsmål vedrørende iværksættelsen af overgangsordningen for moms i EU Det Europæiske Fællesskabs Kontor for Humanitær Bistand Det Europæiske Fællesskab (benyttes efter at EU-traktaten er trådt i kraft) Den Europæiske Fond for Regionaludvikling De Europæiske Fællesskabers Tidende (EFT L: serie L, EFT C: serie C) Den Europæiske Frihandelssammenslutning (Island, Liechtenstein, Norge og Schweiz) Den Europæiske Socialfond Den Europæiske Udviklingsfond EUGFL: Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget EU-traktaten: Traktaten om oprettelse af Den Europæiske Union EWS: EØS: GPS: IRENE: OECD: OLAF: PAC: Det tidlige varslingssystem (Early Warning System) Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (aftale mellem Den Europæiske Unions femten medlemsstater og EFTA-landene med undtagelse af Schweiz) Det Generelle Præferencesystem Forkortelse for Kommissionens database, der forvaltes af UCLAF Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig Den fælles Landbrugspolitik 68 PECO: PHARE: SCAF: De central- og østeuropæiske lande Programmet for Hjælp til Økonomisk Genopbygning af Central- og Østeuropæiske Lande Underudvalget for bedrageribekæmpelse (indirekte beskatning). Der er tale om et underudvalg til CPCA SCENT: Netværk for håndhævelse af toldbestemmelser SEM 2000: Kommissionens program for forbedring af forvaltningen af Fællesskabets bevillinger i tiden frem til år 2000 (sund og effektiv forvaltning) SID: TAB: TIR: UCLAF: VAT: VIES: WTO: ØMU: Toldinformationssystem Kontoret for Teknisk Bistand International vejgodstransport Koordinering af Bedrageribekæmpelsen (Direktorat i Kommissionens Generalsekretariat, omdannet til en task-force ved Kommissionens beslutning af 1. maj 1998) Moms Det fælles momsinformationsudvekslingssystem Verdenshandelsorganisationen (WTO) Den Økonomiske og Monetære Union 69