title: Kommissionens förordning (EG) nr 2655/1999 av den 16 december 1999 om ändring av förordning (EG) nr 2221/95 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 386/90 vad gäller fysisk kontroll i samband med export av jordbruksprodukter som berättigar till exportbidrag och om ändring av förordning (EG) nr 3122/94 om kriterier för riskanalys vad avser jordbruksprodukter som berättigar till exportbidrag

eurovoc_concepts:
agricultural product
customs inspection
export
export refund

text: L 325/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 12. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2655/1999 av den 16 december 1999 om ändring av förordning (EG) nr 2221/95 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EEG) nr 386/90 vad gäller fysisk kontroll i samband med export av jordbruksprodukter som berättigar till exportbidrag och om ändring av förordning (EG) nr 3122/94 om kriterier för riskanalys vad avser jordbruksprodukter som berättigar till exportbidrag EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING grundval av återkommande goda resultat för en och samma produkt från en och samma exportör. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, 5. med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 386/90 av den 12 februari 1990 om kontroll i samband med export av jord- bruksprodukter som berättigar till exportbidrag eller andra belopp (1), ändrad genom förordning (EG) nr 163/94 (2), särskilt artikel 6 i denna, och av följande skäl: Det finns en skillnad i hur exportförsändelser behandlas i stora hamnar där det förekommer en mångfald av produkter och många olika exportörer och hur de behandlas vid tullkontor som tar emot ett begränsat urval av produkter från ett fåtal exportörer. I det senare fallet en mycket noggrannare undersökning. När det gäller sådana tull- kontor skall hänsyn tas till att urvalet av försändelser för fysiska kontroller sker på grundval av ett mindre repre- sentativt prov. exportförsändelserna genomgår 1. 2. 3. 4. I kommissionens förordning (EEG) nr 2221/95 (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1167/97 (4), fastställs tillämpningsföreskrifter för förordning (EEG) nr 386/90. Mot bakgrund av de erfarenheter som gjorts och revisionsrättens reglerna ändras så att kontrollerna kan göras effektivare. rekommendationer bör Av den totala summa som avsätts för exportbidrag utgör den del som går till produkter som inte omfattas av bilaga I i fördraget en liten del. Däremot är andelen fysiska kontroller som görs på produkter som inte omfattas av bilaga I stor. Denna obalans bör åtgärdas på ett sådant sätt att möjligheten till kontroller utnyttjas effektivare. Till viss del kan detta uppnås genom att andelen kontroller för produkter som inte omfattas av bilaga I reduceras till 0,5 %. Dessutom bör medlemssta- terna ges möjlighet att vid beräkningen av minimipro- centsatsen för fysiska kontroller enligt artikel 3 i förord- ning (EG) nr 386/90, bortse från exportdeklarationer som gäller små kvantiteter eller små bidragsbelopp. I artikel 21. 1 i kommissionens förordning (EG) nr 800/ 1999 (5) föreskrivs att bidrag inte skall beviljas för produkter som inte är av god, sund och marknadsmässig kvalitet dagen för mottagandet av exportdeklarationen. Alla produkter som går på export kan inte kontrolleras eftersom laboratoriekapaciteten är begränsad, men i de fall då det finns otvetydiga skäl att misstänka att en produkt inte är av sund, god och marknadsmässig kvalitet bör den kontrolleras ytterligare, och om nödvän- digt genom laboratorieanalyser. En undersökning av systemet med laboratorieanalyser har visat att kravet på obligatoriska laboratorieanalyser bör lättas i de fall då det kan ges vissa garantier på (1) EGT L 42, 16. 2. 1990, s. 6. (2) EGT L 24, 29. 1. 1994, s. 2. (3) EGT L 224, 21. 9. 1995, s. 13. (4) EGT L 169, 27. 6. 1997, s. 12. (5) EGT L 102, 17. 4. 1999, s. 11. 6. 7. 8. 9. Bestämmelserna för ersättningskontroll bör också göras mer flexibla så att kontrollerna kan utföras på grundval av riskanalys. För utvärderingen av tillämpningen av förordning (EEG) nr 386/90 måste medlemsstaterna åläggas att lämna in årliga rapporter om genomförandet och resultaten av kontroller enligt förordningen. Av tydlighetsskäl och för att underlätta den praktiska tillämpningen av de nya bestämmelserna bör artikel 4 i Kommissionens förordning (EG) nr 3122/94 (6) ersättas med artikel 5a. 1. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från berörd förvaltningskommitté. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Förordning (EG) nr 2221/95 ändras på följande sätt: 1) Artikel 2. 3 skall ersättas med följande: ”Vid beräkningen av den lägsta andel som skall kontrolleras enligt artikel 3. 2 i förordning (EEG) nr 386/90 får medlems- staterna avstå från att räkna in sådana exportdeklarationer som avser en kvantitet på högst: — 5 000 kg för spannmål och ris, — 1 000 kg för frukt och grönsaker och varor som inte omfattas av bilaga I till fördraget, — 500 kg för andra produkter. (6) EGT L 330, 21. 12. 1994, s. 31. 17. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 325/13 räkna in Medlemsstaterna får alternativt avstå från att sådana exportdeklarationer som avser lägre bidragsbelopp än 200 euro. ” 2) I artikel 5 skall följande punkt införas: I de fall det finns otvetydiga skäl att misstänka att en ”5. produkt inte är av sund, god och marknadsmässig kvalitet skall tullkontoret kontrollera huruvida tillämplig gemen- skapslagstiftning har iakttagits, särskilt gemenskapens sani- tära och fytosanitära bestämelser. När det anses nödvändigt skall tullkontoret utföra eller låta utföra laboratorietester och ange syftet med testet. ” införas: 3) följande artikel skall ”Artikel 5a Om medlemsstaten tillämpar ett system för riskanalys i enlighet med andra stycket i artikel 3. 2 i förordning (EEG) nr 386/90 skall följande gälla: 1. Procentandelen fysiska på produkter som inte omfattas av bilaga I i fördraget skall inte beaktas vid beräkningen av den övergripande procentsatsen på 5 % för alla sektorer. I sådana fall skall en minimiprocentsats på 0,5 % vara obligatorisk för produkter som inte omfattas av bilaga I. som utförs kontroller 2. Om bidragssatsen beror på ett särskilt innehåll, och om en produkt enligt ett och samma nummer i exportbi- dragsnomenklaturen eller Kombinerade nomenklaturen regelbundet exporteras av en och samma exportör och inga oegentligheter med finansiella konsekvenser på mer än 200 euro (avseende bruttobidraget) har konstaterats genom laboratorieanalyser under de senaste sex måna- derna, skall det, med undantag från artikel 5. 4, endast vara nödvändigt att ta representativa prover i hälften av de fall då fysiska kontroller utförs. Om resultatet av laboratorieanalysen visar att bestämmelserna inte har iakttagits och de finansiella konsekvenserna av detta uppgår till mer än 200 euro (avseende bruttobidraget) skall prover tas i samband med alla fysiska kontroller under de sex månader som följer. 3. För de exporttullkontor som tar emot ett begränsat urval av varor (högst två produktsektorer) från ett fåtal expor- andelen fysiska törer fem exportörer) (högst får kontroller minskas till minst 2 % per produktsektor. Sektorer som har färre än 20 exportdeklarationer per år och per tullkontor skall inte beaktas när antalet sektorer fastställs. Tullkontoren får under ett helt kalenderår till- lämpa dessa bestämmelser som är baserade på uppgifter från föregående kalenderår även om exportdeklarationer under årets lopp lämnas in av fler exportörer eller för fler exportsektorer. ” 4) Artikel 9. 2 skall ersättas med följande: ”Om exporttullkontoret inte har förseglat transportmedlet eller kollit a) skall ersättningskontroll i möjligaste mån utföras på grundval av en riskanalys utan att det påverkar tillämp- ningen av kontrollåtgärder som vidtas i enlighet med andra bestämmelser, och b) skall antalet ersättningskontroller inte vara färre än antalet dagar då varor för vilka exportbidrag beviljas lämnar gemenskapens tullområde genom det aktuella utförselkontoret. ” 5) Följande artikel skall införas: ”Artikel 9a Senast den 1 april varje år skall medlemsstaterna sända kommissionen en rapport om utvärdering av den här förordningens genomförande och resultat. ” Artikel 4 skall utgå i förordning (EG) nr 3122/94. Artikel 2 Artikel 3 Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Den skall tillämpas från och med den 1 januari 2000. Bestämmelserna i artikel 9a skall först tillämpas på kontroller som utförs under 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 16 december 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2479/99 υποβολή: Luigi Vinci (GUE/NGL) και Fiorella Ghilardotti (PSE) προς την Επιτροπή. Οδηγία 96/67/ΕΚ.

eurovoc_concepts:
European official
Italy
abuse of power
airport
freedom to provide services
national implementing measure

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/67 Proti·uetai a·rage to Symboy·lio na zhth·sei apo· toyw forei·w poy ane·laban thn en lo·gv prvtoboyli·a na 5. thrh·soyn plh·rvw kai oruv·w thn nomouesi·a toy omospondiakoy· kra·toyw toy Belgi·oy ston tome·a tvn glvssv·n, dedome·noy o·ti h nomouesi·a ayth· mporei· na uevrhuei· vw morfh· amoibai·oy sebasmoy· glvssv·n kai politismv·n. Ea·n o·xi, gia poio lo·go, dedome·noy o·ti se peri·ptvsh mh sebasmoy· thw nomouesi·aw ston tome·a tvn glvssv·n yponomey·etai o amoibai·ow sebasmo·w tvn glvssv·n kai politismv·n sthn omospondi·a toy Belgi·oy; Apa·nthsh (10/11 Aprili·oy 2000) Kata· th sy·nodo· toy stiw 23 Noembri·oy 1999, to Symboy·lio enhmerv·uhke, apo· thn ellhnikh· antiprosvpi·a, gia to sxe·dio dhmioyrgi·aw eno·w eyrvpai¤koy· moysei·oy. Me thn eykairi·a ayth·, shmei·vse tiw anhsyxi·ew poy eje·frase h en lo·gv antiprosvpi·a sxetika· me toyw sto·xoyw kai tiw proteraio·thtew aytoy· toy sxedi·oy, o·pvw to antilamba·- netai h belgikh· orga·nvsh idivtikoy· dikai·oy h opoi·a e·xei thn eyuy·nh thw orga·nvsh·w toy. To Symboy·lio den ei·xe pote· a·mesew epafe·w me thn en lo·gv mh kerdoskopikh· orga·nvsh. To Symboy·lio ypenuymi·zei sto ajio·timo me·low toy Koinoboyli·oy, o·ti, dyna·mei thw Synuh·khw, h Koino·thta symba·llei sthn a·nuhsh tvn politismv·n tvn kratv·n melv·n, sebo·menh tiw diafore·w tvn eunv·n kai tvn perioxv·n, env· para·llhla proba·llei thn koinh· politistikh· klhronomia·. Sto plai·sio ayth·w thw armodio·thtaw, kai efo·son toy zhthuei·, to Symboy·lio ua la·bei thn de·oysa ue·sh. (2000/C 303 E/059) GRAPTH ERVTHSH E-2479/99 ypobolh·: Luigi Vinci (GUE/NGL) kai Fiorella Ghilardotti (PSE) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Odhgi·a 96/67/EK Lamba·nontaw ypo·ch o·ti me epistolh· thw 7hw Septembri·oy 1999, o Geniko·w Dieyuynth·w thw GD VIII 1. (Metafore·w) thw Epitroph·w, k. Robert Coleman, enhme·rvse thn italikh· kybe·rnhsh o·ti, kata· th gnv·mh toy, to nomouetiko· dia·tagma ariu. 18 thw 13hw Ianoyari·oy 1999 den ei·nai symbato· me to koinotiko· di·kaio, kai sygkekrime·na ta a·rura 13, 14 kai 20 aytoy· poy aforoy·n tiw proy¤ poue·seiw o·son afora· thn katallhlo·thta paroxh·w yphresiv·n eda·foyw, kauv·w kai thn koinvnikh· prostasi·a, synistoy·n empo·dio sto a·noigma thw agora·w poy proble·petai me thn odhgi·a toy Symboyli·oy 96/67/EK• to prooi·mio 6 thw odhgi·aw toy Symboyli·oy epikyrv·nei entoy·toiw to dikai·vma tvn kratv·n melv·n, ypo· to 2. pri·sma thw arxh·w thw epikoyriko·thtaw, na lamba·noyn ypo·ch tiw eunike·w idiaitero·thtew toy tome·a• to prooi·mio 10, to dikai·vma tvn kratv·n melv·n na metafe·royn stadiakv·w thn en lo·gv odhgi·a sto esvteriko· toyw di·kaio• to prooi·mio 8, sxetika· me thn ana·gkh na lamba·nontai ypo·ch oi proy¤ poue·seiw apasxo·lhshw, h·toi oi o·roi gia toyw h·dh apasxoloy·menoyw sta aerodro·mia• to prooi·mio 24, sxetika· me to dikai·vma tvn kratv·n melv·n na ejasfali·zoyn eparke·w epi·pedo koinvnikh·w prostasi·aw sto prosvpiko· tvn etaireiv·n poy pare·xoyn yphresi·ew eda·foyw• te·low, to a·ruro 18, sxetika· me to dikai·vma tvn kratv·n melv·n na efarmo·zoyn ta aparai·thta me·tra gia thn eggy·hsh thw prostasi·aw tvn dikaivma·tvn tvn ergazome·nvn• ei·nai gnvsto· o·ti, dedome·nhw thw ychlh·w anergi·aw, h prostasi·a tvn epipe·dvn kai tvn proy¤ poue·sevn 3. apasxo·lhshw tvn ergazome·nvn apotelei· zh·thma mei·zonow endiafe·rontow kai dra·sevw apo· pleyra·w tvn uesmikv·n orga·nvn thw Eyrvpai¤kh·w nvshw (cid:129) toy Symboyli·oy, thw Epitroph·w kai toy Koinoboyli·oy• Skopey·ei h Epitroph·, dedome·noy toy safv·w ayuai·retoy xarakth·ra thw epistolh·w toy k. Coleman thw 7hw Septembri·oy 1999 prow thn italikh· kybe·rnhsh, na la·bei me·tra me sto·xo th dieyue·thsh thw anvte·rv kata·stashw v·ste na ypa·rjei aysthrh· symmo·rfvsh me to gra·mma kai tiw uemeliv·deiw arxe·w toy koinotikoy· dikai·oy kai, epiple·on, ti me·tra proti·uetai na la·bei e·nanti ypallh·lvn o·pvw ei·nai o k. Coleman tvn opoi·vn oi ene·rgeiew ej ono·matow thw Epitroph·w yperbai·noyn tiw armodio·thtew poy toyw e·xoyn anateuei·; C 303 E/68 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (1 h Febroyari·oy 2000) Me thn idio·thta· thw vw uematofy·laka toy nomikoy· koinotikoy· systh·matow, h Epitroph· ofei·lei na epagrypnei· gia thn oruh· efarmogh· thw synuh·khw kai tvn diata·jevn poy uespi·zontai apo· ta o·rgana dyna·mei ayth·w. H dra·sh thw afora· o·xi mo·no to i·dio to gegono·w thw metafora·w tvn odhgiv·n sthn eunikh· nomouesi·a, alla· epi·shw thn th·rhsh apo· tiw eunike·w diata·jeiw toy oysiastikoy· periexome·noy tvn kano·nvn poy uespi·zontai se koinotiko· epi·pedo. To a·ruro 18 thw odhgi·aw 96/67/EK toy Symboyli·oy, thw 15hw Oktvbri·oy 1996 (1) sxetika· me thn pro·sbash sthn agora· yphresiv·n eda·foyw stoyw aerolime·new thw Koino·thtaw proble·pei o·ti ta kra·th me·lh mporoy·n na pa·royn ta anagkai·a me·tra gia th diasfa·lish thw prostasi·aw tvn dikaivma·tvn tvn ergazome·nvn kai to sebasmo· toy periba·llontow, kauv·w epi·shw o·ti ta en lo·gv me·tra pre·pei na lamba·nontai xvri·w na ui·getai h efarmogh· tvn diata·jevn thw odhgi·aw kai me sebasmo· tvn a·llvn diata·jevn toy koinotikoy· dikai·oy. Skopo·w thw odhgi·aw ei·nai na diasfali·sei thn eley·uerh pro·sbash sthn agora· paroxh·w yphresiv·n eda·foyw stoyw aerolime·new, to·so o·son afora· thn paroxh· ejyphre·thshw dii·di·vn me·svn, o·so kai thn paroxh· yphresiv·n se tri·toyw. To en lo·gv a·noigma pragmatopoiei·tai baumiai·a sy·mfvna me to xronodia·gramma poy proble·petai sto prv·to a·ruro thw odhgi·aw. Throyme·nvn tvn anvte·rv, oi diata·jeiw toy nomouetikoy· diata·gmatow poy metafe·royn thn odhgi·a den pre·pei na empodi·zoyn thn efarmogh· thw arxh·w thw eley·uerhw pro·sbashw, me th ue·spish perioristikv·n me·trvn eidika· gia ton sxetiko· tome·a. Oi diata·jeiw toy diata·gmatow me tiw opoi·ew metafe·retai h odhgi·a sto euniko· di·kaio kai oi opoi·ew epitre·poyn, me·sv thw diadikasi·aw epilogh·w, na di·detai stiw arxe·w eyrei·a diakritikh· eyxe·reia, v·ste na periori·zoyn thn eley·uerh pro·sbash sthn agora·, paragnvri·zoyn toyw sto·xoyw thw odhgi·aw, o·pvw aytoi· ypenuymi·zontai eidiko·tera stiw aitiologike·w ske·ceiw 14 kai 15 kai paroysia·zontai anti·uetew me tiw diata·jeiw tvn a·rurvn 6, 7, 11, 14 kai 18. Synepv·w, h Epitroph· ofei·lei na la·bei, o·pvw proble·petai sto a·ruro 226 (prv·hn a·ruro 169) thw synuh·khw EK, ta anagkai·a me·tra gia th diasfa·lish thw svsth·w metafora·w kai thw efarmogh·w toy koinotikoy· proty·poy. H epistolh· stiw italike·w arxe·w, h opoi·a mnhmoney·etai, syneta·xuh akribv·w me skopo· th diasfa·lish aytoy· toy skopoy·. (1) EE L 272 thw 25. 10. 1996. (2000/C 303 E/060) GRAPTH ERVTHSH P-2496/99 ypobolh·: Raffaele Costa (PPE-DE) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Me·tra gia th dieyko·lynsh miaw synolikh·w ygeionomikh·w peri·ualchw se koinotiko· epi·pedo Ei·nai se o·loyw maw gnvste·w oi antirrh·seiw tvn memonvme·nvn kratv·n sthn pro·tash na ejoysiodotoy·ntai oi poli·tew toyw na metabai·noyn sto ejvteriko· gia uerapei·ew tiw opoi·ew ua kaly·ptei asfalistika· to kra·tow katagvgh·w toy asuenoy·w, o·tan oi uerapei·ew ayte·w den mporoy·n na parasxeuoy·n ikanopoihtika· se euniko· plai·sio. Gnvri·zoyme o·mvw o·ti syxna·, grafeiokratikoi· kai kauara· oikonomikoi· lo·goi, stamatoy·n ta apokaloy·mena taji·dia elpi·daw, ako·mh kai o·tan ei·nai ey·logh h pragmatopoi·hsh· toyw. Mporei· na anafe·rei h Epitroph· ti mporei· na gi·nei se eyrvpai¤ko· epi·pedo prokeime·noy na mporei·, h· toyla·xiston na dieykoly·netai o poli·thw thw Koino·thtaw na tygxa·nei peri·ualchw xvri·w epibary·nseiw, me a·lla lo·gia ypo· apodektoy·w o·royw, kai epome·nvw xvri·w poly· shmantike·w oikonomike·w epibary·nseiw (o·pvw symbai·nei sh·mera) se o·la ta koinotika· nosokomei·a; Ua h·tan realistikh· h ypo·uesh dhmioyrgi·aw eno·w eyrvpai¤koy· tamei·oy proorizo·menoy gia toyw parapa·nv skopoy·w; Apa·nthsh thw kaw Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w (17 Ianoyari·oy 2000) To erv·thma afora· th dynato·thta gia toyw yphko·oyw thw (cid:201)nvshw na metabai·noyn se a·llo kra·tow me·low apo· to kra·tow me·low o·poy katoikoy·n, gia lo·goyw ygeionomikh·w peri·ualchw. H dynato·thta ayth· sthri·zetai se dy·o nomike·w ba·seiw


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2480/99 från Cristiana Muscardini (UEN) och Mauro Nobilia (UEN) till kommissionen. Säkerhetskrav för bostadshus.

eurovoc_concepts:
European social policy
building safety
legal basis

text: C 280 E/52 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 februari 2000) Ett klagom(cid:229)l fr(cid:229)n en kommissionsanst(cid:228)lld om trakasserier kan leda till att den beh(cid:246)riga tills(cid:228)ttnings- myndigheten beslutar om att tills(cid:228)tta en administrativ utredning. Kommissionen informerade personalen i ett administrativt meddelande av den 29 februari 1996 om f(cid:246)rfaranden som ber(cid:246)r skydd av individens v(cid:228)rdighet. Den administrativa utredningen syftar till att ta fram fakta och kan leda till att ett disciplin(cid:228)rt f(cid:246)rfarande inleds mot en person som befinns skyldig. F(cid:246)r att skydda den som uts(cid:228)tts f(cid:246)r trakasserier kan dennes (cid:246)verordnade vidta (cid:229)tg(cid:228)rder s(cid:229)som f(cid:246)rflyttning till en annan tj(cid:228)nst under den tid som utredningen p(cid:229)g(cid:229)r. Tills(cid:228)ttningsmyndigheten inleder ett disciplin(cid:228)rt f(cid:246)rfarande p(cid:229) beg(cid:228)ran av den ber(cid:246)rda personens (cid:246)ver- ordnade eller p(cid:229) eget initiativ. F(cid:246)rfarandet kan leda till en p(cid:229)f(cid:246)ljd i enlighet med tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna. Under den tid som den administrativa utredningen p(cid:229)g(cid:229)r g(cid:228)ller inga tidsbegr(cid:228)nsningar. Om tills(cid:228)ttnings- myndigheten beslutar att inleda ett disciplin(cid:228)rt f(cid:246)rfarande m(cid:229)ste kommissionen, beroende av det enskilda fallet, beakta de tidsfrister som f(cid:246)reskrivs i artikel 87 i bilaga IX till tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna. Tills(cid:228)ttningsmyndigheten m(cid:229)ste fastst(cid:228)lla alla fakta avseende den person som (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r det disciplin(cid:228)ra f(cid:246)rfarandet f(cid:246)r att best(cid:228)mma en l(cid:228)mplig p(cid:229)f(cid:246)ljd och har d(cid:228)rf(cid:246)r r(cid:228)tt och skyldighet att skingra alla tvivel. Tills(cid:228)ttningsmyndigheten f(cid:229)r fatta beslut utan yttrande fr(cid:229)n disciplinn(cid:228)mnden n(cid:228)r det g(cid:228)ller disciplin(cid:228)ra (cid:229)tg(cid:228)rder som ett skriftligt p(cid:229)pekande eller en anm(cid:228)rkning, men m(cid:229)ste samr(cid:229)da med disciplinn(cid:228)mnden f(cid:246)r att vidta andra (cid:229)tg(cid:228)rder. Tills(cid:228)ttningsmyndigheten fattar ett slutgiltigt beslut efter det att disciplinn(cid:228)mnden har yttrat sig. I artikel 7. 3 i bilaga IX till tj(cid:228)nstef(cid:246)reskrifterna fastst(cid:228)lls att tills(cid:228)ttningsmyndigheten m(cid:229)ste fatta sitt beslut senast en m(cid:229)nad efter det att disciplinn(cid:228)mnden gett sitt motiverade yttrande, men den ber(cid:246)rda tj(cid:228)nste- mannen m(cid:229)ste h(cid:246)ras f(cid:246)rst. I EG-domstolen och f(cid:246)rstainstansr(cid:228)ttens r(cid:228)ttspraxis fastsl(cid:229)s emellertid att de tidsfrister som anges i artikel 7. 3 inte (cid:228)r bindande men endast utg(cid:246)r regler som kr(cid:228)vs f(cid:246)r god f(cid:246)rvaltning. ˜ven i disciplin(cid:228)ra f(cid:246)rfaranden skall den ber(cid:246)rda personen anses oskyldig till dess att motsatsen har bevisats. Det (cid:228)r f(cid:246)rstainstansr(cid:228)tten som kontrollerar att hela f(cid:246)rfarandet f(cid:246)rl(cid:246)per p(cid:229) ett opartiskt och korrekt s(cid:228)tt. Institutionen kan bli tvungen att ers(cid:228)tta offer f(cid:246)r trakasserier om det blir bevisat att skadan har uppst(cid:229)tt till f(cid:246)ljd av ett tj(cid:228)nsterelaterat fel som institutionen beg(cid:229)tt. (2000/C 280 E/052) SKRIFTLIG FR¯GA E-2480/99 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (UEN) och Mauro Nobilia (UEN) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: S(cid:228)kerhetskrav f(cid:246)r bostadshus P(cid:229) senaste tiden har flera bostadshus rasat samman (detta (cid:229)r i Rom, f(cid:246)rra (cid:229)ret i Foggia). Ingen uppenbar anledning har funnits, s(cid:229)som gasl(cid:228)ckor eller jordb(cid:228)vningar. Rasen har kr(cid:228)vt m(cid:228)nniskors liv men ocks(cid:229) spridit skr(cid:228)ck bland befolkningen, och myndigheterna har med r(cid:228)tta b(cid:246)rjat f(cid:246)respr(cid:229)ka att det skall finnas minimikrav p(cid:229) s(cid:228)kerheten i bostadsfastigheter. 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/53 F(cid:246)r att garantera medborgarnas s(cid:228)kerhet har man tidigare inf(cid:246)rt vissa best(cid:228)mmelser f(cid:246)r elektriska anl(cid:228)gg- ningar och hissar i bostadshus. Skulle kommissionen, i analogi med detta, kunna klarg(cid:246)ra f(cid:246)ljande punkter: 1. Finns det, eller h(cid:229)ller man p(cid:229) att utarbeta, n(cid:229)gra direktiv som fastst(cid:228)ller tekniska s(cid:228)kerhetsnormer f(cid:246)r byggnation av bostadsfastigheter? 2. K(cid:228)nner kommissionen till situationen i medlemsstaterna vad g(cid:228)ller hur m(cid:229)nga procent av bostads- husen som skulle kunna vara i riskzonen, antingen av naturorsaker (jordb(cid:228)vningar och (cid:246)ver- sv(cid:228)mningar) eller p(cid:229) grund av att fastigheterna (cid:228)r gamla och att man anv(cid:228)nt teknik som (cid:228)r helt underm(cid:229)lig? 3. Anser inte kommissionen att en del av strukturfonderna skulle kunna avs(cid:228)ttas f(cid:246)r ombyggnadsarbeten av bostadsfastigheter f(cid:246)r att g(cid:246)ra husen s(cid:228)krare? 4. Varf(cid:246)r kan man inte som ett alternativ, och utan att beh(cid:246)va inv(cid:228)nta (cid:229)r 2006 f(cid:246)r att (cid:228)ndra fondernas nuvarande (cid:228)ndam(cid:229)l, i de kommande budgetarna skriva in en specialfond vars syfte skulle vara att fr(cid:228)mja bankl(cid:229)n med detta (cid:228)ndam(cid:229)l? 5. Klimatet har f(cid:246)r(cid:228)ndrats i flera europeiska regioner och m(cid:229)nga naturkatastrofer har intr(cid:228)ffat de senaste (cid:229)ren. Varf(cid:246)r fr(cid:228)mjar man inte en unders(cid:246)kning av de reella f(cid:246)rh(cid:229)llandena p(cid:229) plats f(cid:246)r att kunna kontrollera de geologiska riskomr(cid:229)dena och d(cid:228)rmed kunna fastst(cid:228)lla nya byggnadstekniska kriterier f(cid:246)r byggnationer? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (19 januari 2000) Kommissionen delar fr(cid:229)gest(cid:228)llarnas oro f(cid:246)r de bostadshus p(cid:229) gemenskapens territorium som rasar samman utan uppenbar anledning. Kommissionen verkar f(cid:246)r att harmonisera olika byggnadss(cid:228)tt, och -arbeten samt byggprodukter, -material och -system, och h(cid:229)ller p(cid:229) att slutf(cid:246)ra arbetet med genomf(cid:246)randet av r(cid:229)dets direktiv 89/106/EEG av den 21 december 1988 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om byggproduk- ter (1). Detta direktiv grundas p(cid:229) sex v(cid:228)sentliga s(cid:228)kerhetskrav (cid:129) varav det f(cid:246)rsta (cid:228)r b(cid:228)rf(cid:246)rm(cid:229)ga, stadga och best(cid:228)ndighet (cid:129) som byggprodukter m(cid:229)ste uppfylla f(cid:246)r att i byggnadsverk. Direktivet (cid:228)r allts(cid:229) av den s. k. nya modellen, och det kr(cid:228)vs att produkterna m(cid:229)ste vara l(cid:228)mpliga f(cid:246)r att anv(cid:228)ndas i byggnadsverk. Denna l(cid:228)mplighet bed(cid:246)ms med avseende p(cid:229) de s. k. harmoniserade tekniska specifikationerna, vilka f(cid:246)r n(cid:228)rvarande utarbetas av standardiseringsorganen. f(cid:229) anv(cid:228)ndas permanent Det (cid:228)r medlemsstaternas ansvar att fastst(cid:228)lla kriterier f(cid:246)r riskbed(cid:246)mning av byggnaders stabilitet vid h(cid:246)g (cid:229)lder och under naturkatastrofer. Vidare (cid:228)r det inte enligt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/1999 av den 21 juni 1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna (2) till(cid:229)tet att ansl(cid:229) medel till renovering och ombyggnad i s(cid:228)kerhetssyfte av befintliga fastigheter, och det finns f(cid:246)r n(cid:228)rvarande ingen budgetpost f(cid:246)r s(cid:228)rskilda medel till detta (cid:228)ndam(cid:229)l. Enligt artikel 2. 2 e i Europaparlamentets och r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1783/1999 av den 12 juli 1999 om Europeiska regionala utvecklingsfonden (3) (cid:228)r det dock m(cid:246)jligt att medfinansiera (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till (cid:148)[s]kydd och f(cid:246)rb(cid:228)ttring av milj(cid:246)n, s(cid:228)rskilt under beaktande av f(cid:246)rsiktighetsprincipen och principen om f(cid:246)rebyggande (cid:229)tg(cid:228)rder n(cid:228)r det g(cid:228)ller st(cid:246)d f(cid:246)r den ekonomiska utvecklingen. (cid:148). N(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:246)vervakning av omr(cid:229)den som bed(cid:246)ms l(cid:246)pa h(cid:246)gre geologiska risker p(cid:229) grund av klimatf(cid:246)r- (cid:228)ndringar (cid:228)r detta ocks(cid:229) medlemsstaternas exklusiva ansvar, samtidigt som utvecklingen av de tekniska parametrarna i f(cid:246)rh(cid:229)llande till framsteg och inh(cid:228)mtande av ny kunskap (cid:129) exempelvis (cid:229)tg(cid:228)rder som definieras som tvingande (cid:129) vanligen beaktas n(cid:228)r de harmoniserade tekniska specifikationerna utarbetas. (1) (2) (3) EGT L 40, 11. 2. 1989. EGT L 161, 26. 6. 1999. EGT L 213, 13. 8. 1999


title: PERGUNTA ESCRITA E-2462/99 apresentada por Paulo Casaca (PSE) à Comissão. Cartão europeu de caça.

eurovoc_concepts:
citizens' Europe
directive (EU)
free movement of persons
hunting regulations
personal weapon

text: 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/169 A Comissªo garantiu apoio financeiro ou material (cid:224) associa(cid:231)ªo Museu da Europa para instalar um 3. museu no Parlamento Europeu? Em caso afirmativo, quais os compromissos efectivamente assumidos (subs(cid:237)dios, instala(cid:231)ıes, etc. ) e que razıes invoca a Comissªo para conceder tal apoio? Em caso negativo, por que motivo se abstØm a Comissªo de apoiar a associa(cid:231)ªo sem fins lucrativos Museu da Europa? EstÆ a Comissªo de acordo com a decisªo de considerar o ImpØrio de Carlos Magno como o ponto 4. de partida hist(cid:243)rico da exposi(cid:231)ªo permanente do museu? Em caso afirmativo, tal nªo implicarÆ um menosprezo dos importantes contributos das civiliza(cid:231)ıes greco-romana e bizantina para o patrim(cid:243)nio intelectual europeu? Em caso negativo, qual entende a Comissªo ser a orienta(cid:231)ªo adequada no que diz respeito ao acervo, a fim de preencher total e correctamente um museu europeu? 5. Tenciona a Comissªo solicitar aos responsÆveis pela iniciativa a aplica(cid:231)ªo plena e correcta, no que diz respeito ao museu, da legisla(cid:231)ªo lingu(cid:237)stica da Federa(cid:231)ªo belga, uma vez que a legisla(cid:231)ªo em causa pode ser considerada uma forma de respeito mœtuo entre l(cid:237)nguas e culturas? Em caso negativo, como o justifica, dado que a nªo aplica(cid:231)ªo da legisla(cid:231)ªo lingu(cid:237)stica prejudica o respeito mœtuo entre l(cid:237)nguas e culturas na Federa(cid:231)ªo belga? Resposta de Viviane Reding em nome da Comissªo (20 de Janeiro de 2000) A Comissªo tambØm teve conhecimento do anœncio de um projecto de «Museu da Europa» em Bruxelas. Parece importante precisar que este projecto Ø uma iniciativa privada, de natureza associativa e que as declara(cid:231)ıes feitas a esse respeito nªo comprometem de forma alguma a Comissªo. AliÆs, a Comissªo nªo foi consultada nem recebeu nenhum pedido a esse respeito. Sem querer tecer considera(cid:231)ıes sobre o interesse da cria(cid:231)ªo em Bruxelas de um museu deste tipo, a Comissªo nªo pode conceber que uma ac(cid:231)ªo cultural europeia nªo reconhe(cid:231)a a diversidade das tradi(cid:231)ıes e das culturas que estªo na base da nossa actual identidade. (2000/C 219 E/216) PERGUNTA ESCRITA E-2462/99 apresentada por Paulo Casaca (PSE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Cartªo europeu de ca(cid:231)a Na Uniªo Europeia Ø exigido a todo o praticante de actividades venat(cid:243)rias um livrete de arma de ca(cid:231)a, licen(cid:231)a de uso e porte de armas de ca(cid:231)a, seguros de cobertura internacional, licen(cid:231)a de ca(cid:231)a do pa(cid:237)s em que pretende ca(cid:231)ar, carta de ca(cid:231)ador, bem como o conhecimento das regras cinegØticas do pa(cid:237)s em causa. Para alØm destes documentos, de necessidade incontestÆvel Ø tambØm exigido um cartªo europeu de arma de ca(cid:231)a, passado pelas diversas autoridades nacionais, e que se limita a repetir a informa(cid:231)ªo que consta do livrete nacional de arma de ca(cid:231)a. Este documento suplementar aumenta consideravelmente o peso burocrÆtico do processo, sem acrescentar nada de œtil ao tambØm obrigat(cid:243)rio livrete nacional de arma de ca(cid:231)a. Nªo considera a Comissªo que seria œtil harmonizar a n(cid:237)vel europeu os livretes nacionais de armas de ca(cid:231)a, tornando-os europeus, (cid:224) imagem do que foi feito com os passaportes e, em resultado disso, suprimir o cartªo europeu de arma de ca(cid:231)a? Tenciona a Comissªo tomar alguma iniciativa nesse sentido? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (20 de Janeiro de 2000) A Directiva 91/477/CEE do Conselho, de 18 de Junho de 1991, relativa ao controlo da aquisi(cid:231)ªo e da deten(cid:231)ªo de armas (1) prevŒ, no artigo 12o, a utiliza(cid:231)ªo do cartªo europeu de arma de fogo para os C 219 E/170 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 viajantes que detenham armas de fogo durante uma viagem atravØs de dois ou mais Estados-membros. Por princ(cid:237)pio, as autoriza(cid:231)ıes prØvias dos Estados-membros em causa devem ser inscritas no cartªo europeu de arma de fogo. Por derroga(cid:231)ªo, os ca(cid:231)adores, para as armas de fogo classificadas, segundo o anexo I da directiva, nas categorias C e D, e os atiradores desportivos, para as armas de fogo classificadas nas categorias B, C e D, podem deter sem autoriza(cid:231)ªo prØvia uma ou vÆrias dessas armas de fogo durante uma viagem atravØs de dois ou mais Estados-membros, tendo em vista a prÆtica das suas actividades, desde que possuam o cartªo europeu de arma de fogo relativo a esta ou estas armas e que possam comprovar o motivo da viagem, nomeadamente mediante a apresenta(cid:231)ªo de um convite. A Comissªo faz questªo em salientar que o cartªo europeu de arma de fogo persegue um objectivo diferente do dos documentos emitidos pelas entidades nacionais competentes dos Estados-membros relativamente (cid:224) utiliza(cid:231)ªo de armas de fogo, principalmente de armas de ca(cid:231)a, mencionados pelo Senhor Deputado. Na realidade, o cartªo europeu de arma de fogo tem como objectivo facilitar as desloca(cid:231)ıes dos cidadªos comunitÆrios entre dois ou mais Estados-membros quando levam com eles as suas armas. Os documentos nacionais exigidos pelos Estados-membros referem-se (cid:224) deten(cid:231)ªo e sobretudo (cid:224) utiliza(cid:231)ªo dessas armas em cada Estado-membro, desde que os cidadªos em questªo pratiquem as suas actividades no territ(cid:243)rio de um Estado-membro. No (cid:226)mbito das consultas recentes levadas a cabo pela Comissªo, tanto com as entidades competentes dos Estados-membros, como com as partes interessadas, e na perspectiva do relat(cid:243)rio que a Comissªo apresentarÆ ao Parlamento e ao Conselho durante 2000, afigura-se que o cartªo europeu de arma de fogo constitui um elemento essencial do dispositivo criado pela Directiva 91/477/CEE, saudado por todas as partes interessadas, com vista, principalmente, a facilitar as desloca(cid:231)ıes intracomunitÆrias dos ca(cid:231)adores e dos atiradores desportivos. Uma parte do relat(cid:243)rio supracitado serÆ dedicada ao funcionamento do cartªo europeu de arma de fogo. (1) JO L 256 de 13. 9. 1991. (2000/C 219 E/217) PERGUNTA ESCRITA P-2464/99 apresentada por Dominique Souchet (UEN) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Redes de emalhar de deriva A Uniªo Europeia decidiu proibir, a partir de 31 de Dezembro de 2001, a utiliza(cid:231)ªo de redes de emalhar de deriva na pesca do atum no Atl(cid:226)ntico e no Mediterr(cid:226)neo. Neste quadro regulamentar, a Uniªo Europeia previu um apoio financeiro para a adapta(cid:231)ªo dos navios a outras tØcnicas de pesca. Ora, uma sØrie de estudos realizados por profissionais da pesca veio p(cid:244)r em evidŒncia que os navios armados para a pesca do atum com redes de emalhar derivantes sªo dificilmente adaptÆveis a outras tØcnicas de pesca. Os pescadores vŒem-se, pois, obrigados a encarar a constru(cid:231)ªo de novos navios mais adaptados (cid:224) evolu(cid:231)ªo regulamentar da sua arte. Poderia a Comissªo indicar se nªo seria poss(cid:237)vel, neste caso preciso, encarar para a constru(cid:231)ªo de navios adaptados um total espec(cid:237)fico de quilowatts destinado, a t(cid:237)tulo excepcional, aos navios em questªo, obviamente com carÆcter complementar e adicionalmente ao programa clÆssico de constru(cid:231)ªo de navios de pesca? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (5 de Janeiro de 2000) Em 22 de Novembro de 1999, o Conselho «Pescas» chegou a um acordo quanto ao regulamento que define os critØrios e condi(cid:231)ıes das ac(cid:231)ıes estruturais no sector das pescas, que fixa, nomeadamente, as condi(cid:231)ıes em que um Estado-membro pode renovar e modernizar a sua frota de pesca, com ou sem aux(cid:237)lios pœblicos