title: A Bizottság 2761/1999/EK rendelete (1999. december 22.) a tagállamok által továbbítandó adatokról és az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege által finanszírozott kiadások havi könyveléséről, valamint a 2776/88/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 296/96/EK rendelet módosításáról

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
agricultural expenditure
exchange of information

text: 03/28. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 23 31999R2761 1999. 12. 23. AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA L 331/57 A BIZOTTSÁG 2761/1999/EK RENDELETE (1999. december 22. ) a tagállamok által továbbítandó adatokról és az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia- finanszírozott kiadások havi könyveléséről, valamint a alap (EMOGA) Garanciarészlege által 2776/88/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló 296/96/EK rendelet módosításáról AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, nem kapja meg az említett rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében előírt dokumentumokat minden év szep- tember 30-ig. tekintettel a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 1999. május 17-i 1258/1999/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. és 5. cikkére, (3) tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási szabályainak megállapításáról szóló, 1999. május 17-i 1259/1999/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 11. cikkére, rendszerek közös mivel: (1) A legutóbb a 2236/98/EK rendelettel (3) módosított, a tagállamok által továbbítandó adatokról és az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege által finanszírozott kiadások havi köny- veléséről, valamint a 2776/88/EGK rendelet (4) hatályon kívül helyezéséről szóló, 1996. február 16-i 296/96/EK bizottsági rendelet 3. cikkének (5) bekezdésében megha- tározott rendelkezéseknek megfelelően a májusban és novemberben felmerült kiadások közösségi költségvetés terhére történő könyveléséhez szükséges dokumentumok bemutatásakor a tagállamoknak mellékelniük kell egy táblázatot, amely tartalmazza a követelések főkönyvi számláinak kivonatát, és bemutatja az összes azonosított, de az EMOGA Garanciarészlege keretében még meg nem térített követelés összegét. Ugyancsak a 296/96/EK rendelet 3. cikke (5) bekezdése rendelkezéseinek megfe- lelően, az áprilisban és októberben felmerült kiadások közösségi költségvetés terhére történő könyveléséhez szükséges dokumentumok bemutatásakor tagálla- moknak mellékelniük kell az 1259/1999/EK rendelet 3. és 4. cikke értelmében visszatartott összegekre, valamint ezeknek az összegeknek a rendelet 5. cikke (2) bekezdé- sének megfelelő felhasználására vonatkozó táblázatot. a (2) Az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garancia- alapból (EMOGA) (5) nyújtandó vidékfejlesztési támoga- tásról szóló 1257/1999/EK tanácsi rendelet alkalmazá- sára vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 1999. július 23-i 1750/1999/EK bizottsági ren- delet 37. cikkének (2) bekezdésében megállapított rendel- kezésnek megfelelően a Bizottság az érintett tagállamok az tájékoztatását követően átmenetileg 1750/1999/EK rendeletnek megfelelően felmerült kiadá- sokkal kapcsolatos havi előlegek kifizetését, amennyiben felfüggeszti (1) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 103. o. (2) HL L 160. , 1999. 6. 26. , 113. o. (3) HL L 281. , 1998. 10. 17. , 9. o. (4) HL L 39. , 1996. 2. 17. , 5. o. (5) HL L 214. , 1999. 8. 13. , 31. o. A tagállamok az 1259/1999/EK rendelet 3. és 4. cikke alapján megvalósított kifizetés-csökkentések révén felsza- badult összegeket feloszthatják a rendelet 5. cikke (2) bekezdésében előírt bizonyos kiegészítő vidékfejlesztési intézkedésekre. Az így visszatartott összegeket a vissza- tartásuk évét követő harmadik pénzügyi év végéig fel kell használni. Az ebben az időszakban fel nem használt összegeket a pénzügyi év utolsó előlegének csökkentése révén kell megtéríteni. A 296/96/EK rendeletet ki kell egészíteni az ehhez szükséges rendelkezésekkel, és a ren- delet címét úgy kell módosítani, hogy az figyelembe vegye ezt az új rendeletet. (4) Az EMOGA-bizottság és az 1259/1999/EK rendelet 11. cikkében előírt közös irányítóbizottságok nem terjesz- tettek elő véleményt az elnökeik által meghatározott határidőn belül, ELFOGADTA EZT A RENDELETET: 1. cikk A 296/96/EK rendelet a következőképpen módosul: 1. A cím helyébe a következő szöveg lép: „A Bizottság 1996. február 16-i 296/96/EK rendelete a tagállamok által továbbí- tandó adatokról, az Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap (EMOGA) Garanciarészlege által finanszírozott kiadások havi könyveléséről, valamint az 1259/1999/EK tanácsi rendelet egyes részletes alkalmazási szabályainak megállapításáról”. 2. A 3. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: „(6a) Évente kétszer, a májusban és novemberben felme- rült kiadások közösségi költségvetés terhére történő könyve- léséhez az (5) bekezdésben említett dokumentumok bemuta- tásakor az a) pontban említett táblázathoz, az áprilisban és októberben felmerült kiadások esetében pedig a b) pontban említett táblázatokhoz a tagállamoknak mellékelniük kell: a) egy táblázatot, amely tartalmazza a követelések főkönyvi számláinak kivonatát, és bemutatja az összes azonosított, de az EMOGA Garanciarészlege keretében április végéig, illetve a pénzügyi év végéig még meg nem térített köve- telés összegét; 24 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 03/28. kötet b) az április végi és a pénzügyi év végi helyzetre vonatko- zóan az 1259/1999/EK rendelet 3. és 4. cikke értel- mében visszatartott összegekre vonatkozó táblázatokat, valamint ezeknek az összegeknek a rendelet 5. cikke (2) bekezdésének megfelelő felhasználására vonatkozó táblá- zatokat. ” 3. A 4. cikk a következő bekezdéssel egészül ki: Amennyiben a Bizottság nem kapja meg minden év „(6) szeptember 30-ig az 1750/1999/EK rendelet 37. cikkének (1) bekezdésében említett dokumentumokat, úgy az érintett tagállamok értesítését követően felfüggeszti az említett rendeletnek megfelelően, augusztus hónapra felmerült kiadá- sokhoz kapcsolódó előleg kifizetését. Amennyiben a Bizottság a dokumentumokat október 1-je és 15-e között kapja meg, akkor az előző albekezdésben emlí- tett előleg kifizetését annyi nappal elhalasztja, ahány nappal később kapta meg a dokumentumokat. Amennyiben a dokumentumokat október 15-e után kapja meg, úgy a Bizottság az augusztusi, szeptemberi és októberi hónapokra, az 1750/1999/EK rendeletnek megfelelően felmerült kiadásokhoz kapcsolódó előlegek kifizetését a következő év február havi kiadásaihoz kapcsolódó előlegig felfüggeszti. 4. A 6. cikk helyébe a következő szöveg lép: „6. cikk Az 1259/1999/EK rendelet 3. és 4. cikkének megfe- (1) lelően visszatartott összegeket a visszatartásuk évét követő harmadik pénzügyi év végéig a rendelet 5. cikke (2) bekez- désének megfelelően kell felhasználni a kiegészítő közösségi támogatási intézkedések finanszírozására. (2) A visszatartott, és az (1) bekezdés értelmében ki nem fizetett összegeket le kell vonni az adott pénzügyi év októ- beri kiadásaihoz kapcsolódó előlegből. ” 5. A 7. cikk (1) bekezdésének első albekezdése a következő ponttal egészül ki: „c) a bejelentendő kiadások közé nem lehet beszámítani az levoná- 1259/1999/EK rendelet 3. és 4. cikke szerinti sokat. ” 6. A 8. cikkben a „3. cikk (6) bekezdésében” kifejezés helyébe a „3. cikk (6) és (6a) bekezdésében” kifejezés lép. 2. cikk Ez a rendelet az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihir- detését követő hetedik napon lép hatályba. Ezeket a felfüggesztett összegeket a felfüggesztés pénzügyi évére vonatkozó össz-kötelezettségvállalás révén fedezik. ” A rendeletet a 2000. január 1-jétől felmerülő kiadásokra kell alkalmazni. Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban. Kelt Brüsszelben, 1999. december 22-én. a Bizottság részéről Franz FISCHLER a Bizottság tagja


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2511/99 υποβολή: María Sornosa Martínez (PSE) και María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) προς την Επιτροπή. Παραβίαση της αρχής της ισότητας των φύλων στους σκακιστικούς αγώνες στην Ευρωπαϊκή Ένωση.

eurovoc_concepts:
Treaty of Amsterdam
equal treatment
gender equality
position of women
sexual discrimination
sporting event

formats: html pdf print

text: C 225 E/154 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/168) GRAPTH ERVTHSH E-2508/99 ypobolh·: Jaime Valdivielso de Cué (PPE-DE) prow to Symboy·lio (22 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Εµπο΄ριο Στις 9 του παρελθο΄ντος Νοεµβρι΄ου, µετα΄ το Συµβου΄λιο Υπουργω΄ν Βιοµηχανι΄ας των 15, κατε΄στη σαφε΄ς ο΄τι η κακη΄ κατα΄σταση στην οποι΄α βρι΄σκονται τα ευρωπαι¤κα΄ ναυπηγει΄α γενικω΄ς και τα ισπανικα΄ ειδικο΄τερα οφει΄λεται σε µεγα΄λο βαθµο΄ στο ντα΄µπινγκ που πραγµατοποιει΄ η Κορε΄α. Για ποι΄ον λο΄γο δεν ε΄χουν ληφθει΄ µε΄τρα εις βα΄ρος της χω΄ρας αυτη΄ς η οποι΄α εφαρµο΄ζει την εν λο΄γω πρακτικη΄ χρηµατοδοτου΄µενη εν µε΄ρει απο΄ διεθνει΄ς πο΄ρους; Apa·nthsh (28 Febroyari·oy 2000) Στα συµπερα΄σµατα της 9ης Νοεµβρι΄ου 1999 ως προς την κατα΄σταση της παγκο΄σµιας ναυπηγικη΄ς βιοµηχανι΄ας, το Συµβου΄λιο βιοµηχανι΄ας συµµερι΄ζεται την α΄ποψη της Επιτροπη΄ς ο΄τι ο ναυπηγικο΄ς τοµε΄ας αντιµετωπι΄ζει κρι΄ση παγκοσµι΄ως µε πολυ΄ χαµηλε΄ς τιµε΄ς και σοβαρη΄ υπερπροσφορα΄ εκ µε΄ρους της ∆ηµοκρατι΄ας της Κορε΄ας η οποι΄α επηρεα΄ζει σοβαρα΄ την ευρωπαι¤κη΄ ναυπηγικη΄ βιοµηχανι΄α. Το Συµβου΄λιο εξε΄φρασε επι΄σης τις σοβαρε΄ς ανησυχι΄ες του για τα αποτελε΄σµατα των ερευνω΄ν της Επιτροπη΄ς τα οποι΄α δεικνυ΄ουν ο΄τι ε΄χουν ανατεθει΄ συµβο΄λαια στη ∆ηµοκρατι΄α της Κορε΄ας σε τιµε΄ς κατα΄ πολυ΄ κατω΄τερες του κο΄στους µε αποτε΄λεσµα να πλη΄ττονται τα συµφε΄ροντα των ναυπηγει΄ων της ΕΕ. Συνεπει΄α των ανωτε΄ρω, το Συµβου΄λιο κα΄λεσε την Επιτροπη΄ να συνεχι΄σει τις προσπα΄θειε΄ς της για την αποκατα΄- σταση της ισο΄τητας στον τοµε΄α µε την α΄µεση ε΄ναρξη εποικοδοµητικω΄ν διαβουλευ΄σεων µε τη ∆ηµοκρατι΄α της Κορε΄ας προκειµε΄νου να πα΄ψει ο αθε΄µιτος ανταγωνισµο΄ς. Βα΄σει των συµπερασµα΄των αυτω΄ν, διεξη΄χθη στο Παρι΄σι στις 14 ∆εκεµβρι΄ου 1999, στο πλαι΄σιο του ΟΟΣΑ, κοινη΄ συνα΄ντηση µεταξυ΄ των αντιπροσω΄πων της Ευρωπαι¤κη΄ς Επιτροπη΄ς και της βιοµηχανι΄ας της ΕΕ αφενο΄ς και αντιπροσω΄πων της κυβε΄ρνησης της Κορε΄ας και της κορεατικη΄ς βιοµηχανι΄ας αφετε΄ρου. Οι δυ΄ο πλευρε΄ς ει΄χαν ε΄να εποικοδοµητικο΄ δια΄λογο σχετικα΄ µε τις ανησυχι΄ες της ΕΕ για την κατα΄σταση της παγο΄σµιας ναυπηγικη΄ς αγορα΄ς. Ο δια΄λογος κα΄λυψε θε΄µατα ο΄πως προσφορα΄ και ζη΄τηση, υπερπροσφορα΄ και χαµηλε΄ς τιµε΄ς και το ζη΄τηµα της χρηµατοδο΄τησης κορεατικω΄ν ναυπηγει΄ων που αντιµετωπι΄ζουν δυσκολι΄ες ο΄πως τα ναυπηγει΄α Halla και Daewoo. (2000/C 225 E/169) GRAPTH ERVTHSH E-2511/99 ypobolh·: María Sornosa Martínez (PSE) kai María Valenciano Martínez-Orozco (PSE) prow thn Epitroph· (22 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Παραβι΄αση της αρχη΄ς της ισο΄τητας των φυ΄λων στους σκακιστικου΄ς αγω΄νες στην Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση Συ΄µφωνα µε την ισχυ΄ουσα νοµοθεσι΄α σε ο΄λα τα κρα΄τη µε΄λη της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης απαγορευ΄εται ρητω΄ς να διεξα΄γονται σκακιστικοι΄ αγω΄νες µεταξυ΄ παικτω΄ν διαφορετικω΄ν φυ΄λων. Ωστο΄σο, για την α΄σκηση του εν λο΄γω αθλη΄µατος (που ει΄ναι πνευµατικου΄ χαρακτη΄ρα) δεν χρεια΄ζεται καµι΄α µυι¤κη΄ η΄ φυσικη΄ ικανο΄τητα η οποι΄α θα µπορου΄σε να δικαιολογη΄σει το παραπα΄νω µε΄τρο. Κατα΄ το παρελθο΄ν ε΄τος, η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄, απαντω΄ντας στην αναφορα΄ που υπε΄βαλε ο ισπανο΄ς Josι Eduardo Da Riva Alonso (253/98), ε΄κρινε ο΄τι «η εν λο΄γω δια΄κριση δεν ε΄χει καµι΄α αιτιολογι΄α. Παρο΄λο που σε ορισµε΄να αθλη΄µατα α΄νδρες και γυναι΄κες αγωνι΄ζονται σε διαφορετικε΄ς κατηγορι΄ες, στην περι΄πτωση του σκακιου΄ δεν απαιτει΄ται κα΄ποια προετοιµασι΄α η΄ ιδιαι΄τερη φυσικη΄ ικανο΄τητα στην οποι΄α οι γυναι΄κες να µην ει΄ναι σε θε΄ση να ανταποκριθου΄ν». Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη του Συνθη΄κη του µστερνταµ και ιδιαι΄τερα τα προβλεπο΄µενα στα παρακα΄τω α΄ρθρα: (cid:129) α΄ρθρο 2: «Η Κοινο΄τητα ε΄χει ως αποστολη΄ να προα΄γει ((cid:133)) µε την εφαρµογη΄ κοινω΄ν πολιτικω΄ν η΄ δρα΄σεων ((cid:133)) την ισο΄τητα µεταξυ΄ ανδρω΄ν και γυναικω΄ν», 8. 8. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 225 E/155 (cid:129) α΄ρθρο 3: «((cid:133)) η δρα΄ση της Κοινο΄τητας περιλαµβα΄νει ((cid:133)) συµβολη΄ σε µι΄α παιδει΄α και κατα΄ρτιση υψηλου΄ επιπε΄δου ((cid:133))• η Κοινο΄τητα επιδιω΄κει να εξαλειφθου΄ν οι ανισο΄τητες και να προαχθει΄ η ισο΄τητα µεταξυ΄ ανδρω΄ν και γυναικω΄ν», (cid:129) α΄ρθρο 13: «το Συµβου΄λιο ((cid:133)), µετα΄ απο΄ προ΄ταση της Επιτροπη΄ς και διαβου΄λευση µε το Ευρωπαι¤κο΄ Κοινοβου΄λιο µπορει΄ να αναλα΄βει κατα΄λληλη δρα΄ση για την καταπολε΄µηση των διακρι΄σεων λο΄γω φυ΄λου ((cid:133))», και λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι η περι΄πτωση των διακρι΄σεων στους σκακιστικου΄ς αγω΄νες καθω΄ς και στην διδασκαλι΄α του σκακιου΄ δεν εµπι΄πτει στην οδηγι΄α 72/207/ΕΟΚ (1) (που αφορα΄ τις διακρι΄σεις ως προς την απασχο΄ληση) δεδοµε΄νου ο΄τι οι σκακιστε΄ς δεν µπορου΄ν να θεωρου΄νται ως αµειβο΄µενοι, δεν πιστευ΄ει η Επιτροπη΄ ο΄τι, µε βα΄ση τα παραπα΄νω α΄ρθρα θα ε΄πρεπε να δροµολογηθου΄ν νοµοθετικε΄ς πρωτοβουλι΄ες που θα εξασφαλι΄σουν την µη εισαγωγη΄ διακρι΄σεων εις βα΄ρος ενο΄ς εκ των δυ΄ο φυ΄λων στον αθλητισµο΄ γενικω΄ς και στο σκα΄κι ειδικο΄τερα; Κατα΄ πο΄σο θεωρει΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι στο µε΄τρο των δυνατοτη΄των της, ε΄χει ανταποκριθει΄ στις υποχρεω΄σεις της, υποβα΄λλοντας στο Συµβου΄λιο προτα΄σεις για την αποφυγη΄ διακρι΄σεων λο΄γω φυ΄λου, στο΄χος ο οποι΄ος προβλε΄πεται ως πρωταρχικη΄ς σηµασι΄ας στη Συνθη΄κη ΕΚ; (1) ΕΕ L 39 της 14. 2. 1976, σελ. 40. Apa·nthsh thw k. Reding ej ono·matow thw Epitroph·w (14 Febroyari·oy 2000) Κατ&pos; αρχη΄ν η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ επιθυµει΄ να υπογραµµι΄σει ο΄τι -ο΄πως και ο κ. βουλευτη΄ς- ενδιαφε΄ρεται ιδιαι΄τερα για το θε΄µα της µη διεξαγωγη΄ς διακρι΄σεων µεταξυ΄ γυναικω΄ν και ανδρω΄ν. Όπως επισηµαι΄νει ο κ. βουλευτη΄ς, η α΄σκηση αθλητικω΄ν δραστηριοτη΄των αποτελει΄ τοµε΄α στον οποι΄ο το θε΄µα της ισο΄τητας των ευκαιριω΄ν λαµβα΄νει ιδιαι΄τερο χαρακτη΄ρα. Στην πρα΄ξη, σε ορισµε΄να αθλη΄µατα, οι α΄νδρες και οι γυναι΄κες αγωνι΄ζονται σε ξεχωριστε΄ς κατηγορι΄ες ω΄στε να υπα΄ρξει εγγυ΄ηση των ευκαιριω΄ν των γυναικω΄ν και, ως εκ του΄του, µπορου΄µε να µιλα΄µε για θετικε΄ς διακρι΄σεις. Για να διατεθου΄ν ο΄λα τα στοιχει΄α ω΄στε να εκτιµηθει΄ το εα΄ν η εν λο΄γω αρχη΄ εφαρµο΄ζεται στην περι΄πτωση του σκακιου΄, η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ θα ε΄λθει σε επαφη΄ µε τους διεθνει΄ς οργανισµου΄ς που ει΄ναι αρµο΄διοι για το θε΄µα. Η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ επι΄σης επωφελει΄ται απο΄ την ερω΄τηση του κ. βουλευτη΄ για να επιβεβαιω΄σει ο΄τι συµµερι΄ζεται την α΄ποψη΄ του ο΄τι η συγκεκριµε΄νη περι΄πτωση πρε΄πει να ενταχθει΄ στο γενικο΄ πλαι΄σιο της ισο΄τητας των ευκαιριω΄ν. Τον ενηµερω΄νει ο΄τι συγκροτη΄θηκε µο΄νιµη οµα΄δα επιτρο΄πων της οποι΄ας την προεδρι΄α ασκει΄ ο Προ΄εδρος της Ευρωπαι¤κη΄ς Επιτροπη΄ς και την αντιπροεδρι΄α ο αρµο΄διος επι΄τροπος για την απασχο΄ληση και τις κοινωνικε΄ς υποθε΄σεις. Το ε΄ργο της οµα΄δας συνι΄σταται ιδι΄ως στην εξασφα΄λιση ο΄τι λαµβα΄νεται υπο΄ψη η δια΄σταση του φυ΄λου στις συναφει΄ς κοινοτικε΄ς πολιτικε΄ς και ενε΄ργειες, συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 3, παρα΄γραφος 2 της Συνθη΄κης (1). Επιπλε΄ον, η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ διαβι΄βασε στις 26 Νοεµβρι΄ου 1999 στο Συµβου΄λιο και για διαβου΄λευση στο Ευρωπαι¤κο΄ Κοινοβου΄λιο, προ΄ταση απο΄φασης του Συµβουλι΄ου για τη θε΄σπιση προγρα΄µµατος κοινοτικη΄ς δρα΄σης κατα΄ των διακρι΄σεων (2), καθω΄ς και προτα΄σεις οδηγιω΄ν περι΄ διαµο΄ρφωσης γενικου΄ πλαισι΄ου για την ι΄ση µεταχει΄ριση στην απασχο΄ληση και το επα΄γγελµα (3) και περι΄ της εφαρµογη΄ς της ι΄σης µεταχει΄ρισης προσω΄πων ανεξα΄ρτητα απο΄ τη φυλετικη΄ η΄ εθνικη΄ τους καταγωγη΄ (4). SEC(1999)1483COM(1999)567 τελικο΄. (1) Ανακοι΄νωση του Προε΄δρου «Οµα΄δες µελω΄ν της Ευρωπαι¤κη΄ς Επιτροπη΄ς». (2) (3) COM(1999)565 τελικο΄. (4) COM(1999)566 τελικο΄. (2000/C 225 E/170) GRAPTH ERVTHSH E-2514/99 ypobolh·: Pedro Marset Campos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (22 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Εγκατα΄σταση στο AbarÆn (Murcia, Ισπανι΄α) µονα΄δας καθαρισµου΄ λυµα΄των χρηµατοδοτου΄µενη απο΄ ευρωπαι¤κου΄ς πο΄ρους σε µι΄α ζω΄νη αγροτικου΄ τουρισµου΄ χρηµατοδοτου΄µενη απο΄ τα προγρα΄µµατα LEADER II της ΕΕ και FUTURE της Ισπανικη΄ς δηµο΄σιας διοι΄κησης Στην τοποθεσι΄α Abarαn (Murcia), η Επιτροπη΄ ενε΄κρινε και χρηµατοδο΄τησε, απο΄ τις 18 Ιουνι΄ου 1999 µε΄σω του προγρα΄µµατος LEADER II, ε΄να σχε΄διο Αγροτικου΄ Οικισµου΄ στη ζω΄νη Caρada Hidalgo (ε΄γγραφο Β. Β3. 080, στο ο΄νοµα Trinidad Gonzαlez Maquil(cid:243)n συνολικου΄ υ΄ψους 1. 370. 096 πεσετω΄ν)


title: 2000/103/EY: Komission päätös, tehty 22 päivänä joulukuuta 1999, tiettyjen jäsenvaltioiden vuodeksi 1999 vahvistamien, yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavien valvonta- ja tarkastusjärjestelmien täytäntöönpanosta aiheutuvien menojen hyväksyttävyydestä tehdyn päätöksen 1999/354/EY muuttamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 4847)

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
fishing controls
fishing regulations
maritime surveillance
national expenditure
validation of expenditure

text: 4. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 29/33 KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 22 päivänä joulukuuta 1999, tiettyjen jäsenvaltioiden vuodeksi 1999 vahvistamien, yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavien ja tarkastusjärjestelmien täytäntöönpanosta aiheutuvien menojen hyväksyttävyydestä valvonta- tehdyn päätöksen 1999/354/EY muuttamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 4847) (2000/103/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, jäsenvaltioiden ottaa huomioon yhteisön osallistumisesta yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavan valvontajärjes- telmän täytäntöönpanemiseksi hyväksymien tiettyjen kulujen rahoitukseen 8 päivänä joulukuuta 1995 tehdyn neuvoston päätöksen 95/527/EY (1) ja erityisesti sen 6 artiklan, mukaisten yhteisrahoitettavaksi hyväksyttyjen menojen määrään. 5) 6) Komission päätös 1999/354/EY olisi näin ollen muutet- tava. Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan hallintokomitean lausunnon mukaiset, sekä katsoo seuraavaa: ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1) 2) 3) hyväksyttävyydestä täytäntöönpanosta tehdyn Tiettyjen jäsenvaltioiden vuodeksi 1999 vahvistamien, yhteiseen kalastuspolitiikkaan sovellettavien valvonta- ja aiheutuvien tarkastusjärjestelmien menojen komission päätöksen 1999/354/EY (2), sellaisena kuin se on muutettuna päätöksellä 2000/102/EY (3), hyväksymisa- jankohtana talousarvion käytettävissä olevat määrärahat eivät olleet riittävän suuret, jotta kaikkiin hyväksyttäviin menoihin olisi voitu myöntää yhteisön täysimääräinen rahoitusosuus. Määrärahoja on lisätty, menoihin voidaan vastedes myöntää lisärahoitusta. ja tiettyihin hyväksyttäviin Päätöksessä 1999/354/EY ei oteta huomioon Ranskan ja Irlannin esittämiä tukihakemuksia, koska niitä ei ollut toimitettu komissiolle määräajassa. ICES-alueilla VI, VII ja VIII toteutettavien seuranta- ja valvontatoimien jatku- vuuden varmistamiseksi on kuitenkin välttämätöntä, että Ranska ja Irlanti suorittavat tietyt menot, vaikka ne ylit- tävätkin niiden budjettiresurssit. Yhteisrahoituksen puut- tuminen vaarantaisi vakavasti vuodeksi 1999 suunnitel- tujen investointien rahoittamisen ja siten myös vaadit- tujen seuranta- ja valvontatavoitteiden saavuttamisen. Tästä syystä on perusteltua säätää, että yhteisö osallistuu vielä vuoden 1999 osalta poikkeuksellisesti Ranskan ja Irlannin tärkeimpien menojen rahoitukseen. 4) Kreikka on toimittanut tietoja tarkentaakseen päätöksen 95/527/EY 2 artiklassa tarkoitettujen, vuodeksi 1999 vahvistettujen menojen yhteisrahoitusta koskevaa hake- mustaan; nämä tiedot vaikuttavat päätöksen 95/527/EY 1 artikla Muutetaan päätös 1999/354/EY seuraavasti: 1) Korvataan virkkeessä 108 378 475 euron määrä 113 744 098 euron määrällä. ensimmäisessä artiklan 1 2) Korvataan 1 artiklan toisessa virkkeessä 33 833 388 euron määrä 35 570 045 euron määrällä. 3) Korvataan 2 artiklan ensimmäisen kohdan toisessa virk- keessä 11 024 266 euron määrä 11 424 166 euron määrällä. 4) Korvataan 2 artiklan toisen kohdan ensimmäisessä virk- keessä 2 500 euron määrä 2 800 euron määrällä. 5) Korvataan 2 artiklan toisen kohdan toisessa virkkeessä 2 500 euron määrä 2 800 euron määrällä. 6) Korvataan 2 artiklan toisen kohdan kolmannessa virk- keessä 3 250 euron määrä 3 400 euron määrällä. 7) Korvataan 2 artiklan toisen kohdan viimeisessä virkkeessä 6 750 000 euron määrä 7 500 000 euron määrällä. 8) lisätään 2 artiklan perään 2 a artikla seuraavasti: ”2 a artikla Irlannin 13 693 872 euron suuruiset investointimenot vuoden 1999 osalta hyväksytään yhteisrahoitettaviksi päätöksen 95/527/EY 3 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Yhteisön rahoitusosuus on 65 prosenttia. Rahoitusosuuden yläraja on kuitenkin 2 600 000 euroa. ” (1) EYVL L 301, 14. 12. 1995, s. 30. EYVL L 302, 15. 12. 1995, s. 45 (oikaisu). (2) EYVL L 137, 1. 6. 1999, s. 41. (3) Ks. tämän virallisen lehden sivu 30. 9) Korvataan liite I tämän päätöksen liitteellä I. 10) Korvataan liite II tämän päätöksen liitteellä II. L 29/34 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 4. 2. 2000 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Belgian kuningaskunnalle, Tanskan kuningaskunnalle, Saksan liittotasavallalle, Kreikan tasavallalle, Espanjan kuningaskunnalle, Ranskan tasavallalle, Irlannin tasavallalle, Italian tasavallalle, Alankomaiden kuningaskunnalle, Portugalin tasavallalle, Suomen tasavallalle, Ruotsin kuningaskunnalle ja Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle. Tehty Brysselissä 22 päivänä joulukuuta 1999. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ι — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BĲLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat België/Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España France Ireland Italia Nederland Portugal Suomi Sverige United Kingdom Gastos subvencionables en moneda nacional Støtteberettigede udgifter i national valuta Erstattungsfähige Ausgaben in nationaler Währung Επιλέξιµες δαπάνες σε εθνικό νόµισµα Eligible expenditure in national currency Dépenses admissibles en monnaie nationale Spese ammissibili in moneta nazionale In aanmerking komende uitgaven in nationale valuta Despesas elegíveis em moeda nacional Hyväksyttävät menot kansallisessa valuutassa Bidragsberättigande kostnader i nationell valuta Gastos subvencionables Støtteberettigede udgifter Erstattungsfähige Ausgaben Επιλέξιµες δαπάνες Eligible expenditure Dépenses admissibles Spese ammissibili In aanmerking komende uitgaven Despesas elegíveis Hyväksyttävät menot Bidragsberättigande kostnader (€) Contribución máxima de la Comunidad Fællesskabets maksimale finansielle bidrag Maximaler Gemeinschaftsbeitrag Μέγιστη κοινοτική συµµετοχή Maximum Community contribution Participation communautaire maximale Contributo massimo della Comunità Maximale bĳdrage van de Gemeenschap Contribuição máxima da Comunidade Yhteisön osuus enintään Gemenskapens maximala bidrag (€) DKR DRA SKR UKL 13 940 000 7 684 000 000 25 701 000 23 007 856 6 197 1 871 447 21 100 101 23 294 453 8 310 194 3 782 260 1 583 363 2 076 157 5 208 489 10 725 929 462 517 2 708 781 32 614 208 Total/I alt/Σύνολο/Totale/Totaal/Yhteensä 113 744 098 3 099 814 899 10 168 317 3 245 369 4 064 945 1 235 599 0 1 038 078 2 490 800 5 338 025 146 744 1 251 366 5 523 853 35 570 045 4. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 29/35 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ΙΙ — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BĲLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat België/Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España Italia Nederland Portugal Suomi Sverige United Kingdom Gastos subvencionables en moneda nacional Støtteberettigede udgifter i national valuta Erstattungsfähige Ausgaben in nationaler Währung Επιλέξιµες δαπάνες σε εθνικό νόµισµα Eligible expenditure in national currency Dépenses admissibles en monnaie nationale Spese ammissibili in moneta nazionale In aanmerking komende uitgaven in nationale valuta Despesas elegíveis em moeda nacional Hyväksyttävät menot kansallisessa valuutassa Bidragsberättigande kostnader i nationell valuta Gastos subvencionables Støtteberettigede udgifter Erstattungsfähige Ausgaben Επιλέξιµες δαπάνες Eligible expenditure Dépenses admissibles Spese ammissibili In aanmerking komende uitgaven Despesas elegíveis Hyväksyttävät menot Bidragsberättigande kostnader (€) Contribución máxima de la Comunidad Fællesskabets maksimale finansielle bidrag Maximaler Gemeinschaftsbeitrag Μέγιστη κοινοτική συµµετοχή Maximum Community contribution Participation communautaire maximale Contributo massimo della Comunità Maximale bĳdrage van de Gemeenschap Contribuição máxima da Comunidade Yhteisön osuus enintään Gemenskapens maximala bidrag (€) DKR DRA SKR UKL 2 000 000 475 000 000 2 850 000 140 000 678 000 268 500 680 635 1 440 752 8 354 068 8 831 413 1 905 877 349 159 336 376 300 378 198 453 367 400 220 563 317 504 661 658 4 650 961 3 127 571 1 356 134 185 880 203 094 234 174 99 227 Total/I alt/Σύνολο/Totale/Totaal/Yhteensä 23 343 612 11 424 166


title: 2000/620/EG: Kommissionens beslut av den 22 december 1999 om stödordning C 1/99 (ex NN 133/98)/statligt stöd till hyresgäster i Customs House Docks Area (tullhus- och hamnområdet) i Dublin [delgivet med nr K(1999) 5206] (Text av betydelse för EES) (Endast den engelska texten är giltig)

eurovoc_concepts:
State aid
application of EU law
milk product
property leasing
tax relief
town planning

text: 14. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 260/37 II (Rättsakter vilkas publicering inte är obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUT av den 22 december 1999 om stödordning C 1/99 (ex NN 133/98)/statligt stöd till hyresgäster i Customs House Docks Area (tullhus- och hamnområdet) i Dublin [delgivet med nr K(1999) 5206] (Endast den engelska texten är giltig) (Text av betydelse för EES) (2000/620/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT andet av dess slutdatum. Kommissionen besvarade inte skrivelsen vid det tillfället. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 88. 2 första stycket i detta, (3) med beaktande av Fördraget om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62. 1 a i detta, efter att ha uppmanat berörda parter att synpunkter (1) enligt bestämmelserna ovan, och inkomma med av följande skäl: I FÖRFARANDE (1) (2) Kommissionen upplystes om ovanstående statliga stöd medan den undersökte den anmälda stödordningen N 267/98 om skattelättnader på en 60 000 m2 stor tomt i Customs House Docks Area (CHDA). Under 1986 godkände kommissionen den irländska stödordningen för förnyelse av stadsbebyggelse Stimu- lansåtgärder för utveckling av vissa innerstadsområden skrivelse till de irländska myndigheterna (N 56/86, SG(86)D/10282 av den 19 september 1986) som innebar ett paket med stimulansåtgärder till förmån för fastighetsägare och hyresgäster på en 135 000 m2 stor tomt i CHDA (den ursprungliga tomten). På begäran av kommissionen fick den genom en skrivelse av den 28 juni 1990 uppgifter från de irländska myndigheterna om stödordningens geografiska utvidgning och senarelägg- (4) (5) Genom uppbördslagarna (Finance Acts) från 1992, 1994 och 1995 ändrade de irländska myndigheterna stödord- ningen ytterligare utan att meddela kommissionen om dessa ändringar. Genom en skrivelse av den 30 januari 1998 anmälde emellertid de irländska myndigheterna till kommissionen ett program som omfattade samma sorts paket med skattefördelar för en 60 000 m2 stor tomt i CHDA. Genom en skrivelse av den 8 maj 1998 drog myndigheterna tillbaka skattefördelarna för hyresgäster från anmälan. Genom en skrivelse av den 20 oktober 1998 meddelade myndigheterna att skattefördelarna för hyresgäster trots myndigheternas ändringar av tillkänna- givandet kunde beviljas helt lagligt, eftersom de enligt Irland omfattades av godkännandet från 1986 av den första stimulansåtgärden för utveckling av vissa inner- stadsområden N 56/86. Genom en skrivelse av den 9 februari 1999 meddelade kommissionen Irland att den hade beslutat inleda ett förfarande enligt artikel 88. 2 i EG-fördraget med avse- ende på de skattefördelar för hyresgäster som beviljats inom ramen för uppbördslagarna 1992, 1994 och 1995. Kommissionens beslut att inleda förfarandet offentlig- gjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (2). Kommissionen uppmanade de berörda parterna att lämna sina synpunkter om stödet i fråga. (1) EGT C 99, 10. 4. 1999, s. 2. (2) Se fotnot 1. L 260/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 10. 2000 (6) (7) (8) (9) (10) De irländska myndigheterna inkom med sina yttranden till kommissionen genom en skrivelse av den 9 mars 1999. Genom en skrivelse av den 27 juli 1999 informe- rade Irland kommissionen om att inga stöd hade bevil- jats efter den 2 december 1998 och att inga ytterligare stöd skulle komma att beviljas enligt ordningen, som vid den tidpunkten hade upphört att gälla. Genom en skri- velse av den 22 november 1999 informerade Irland kommissionen om att landet skulle ändra ordningen. Kommissionen har också erhållit yttranden från följande berörda parter: Irish Business and Employers Confedera- tion (IBEC), A & L Goodbody, Dublin Chamber of Commerce och KPMG Chartered Accountants. Kommis- sionen översände dessa yttranden till Irland som därmed gavs tillfälle att yttra sig. (12) (13) II BESKRIVNING AV STÖDET Det stöd som är föremål för detta utredningsförfarande i är utformat kommersiella byggnader. De berörda skattefördelarna är följande: som skattefördelar för hyresgäster — Dubbelt hyresavdrag, vilket innebär att företaget av skatteskäl anses betala dubbelt så mycket som den faktiska årliga hyran. Avdraget beviljas i princip mot inkomst av rörelse under tio år. — Skatteeftergift i princip innebär en eftergift under tio år från den lokala fastighetsskatten. fastighetsskatt, vilket lokal för Det berörda området består av två tomter på CHDA, nämligen en 135 000 m2 stor tomt, avstyckad 1986, och en 60 000 m2 stor tomt som avstyckats i ett senare skede. Stödmottagarna är hyresföretag som sluter hyreskon- trakt för kommersiella byggnader i CHDA. Stödord- ningen är inte sektorsspecifik. Hyresgästerna kan även vara internationella företag som tillhandahåller finansi- ella tjänster. Ordningen gäller inte industrisektorer som är föremål för särskilda bestämmelser och ramverk inom som gemenskapslagstiftningen, sektorer omfattas av EKSG-avtalet och näringsgrenar såsom varvsindustrin, transport, fiske och jordbruk samt bear- betning och försäljning av jordbruksprodukter (som framgår av gällande riktlinjer (3)). inklusive (11) Hyreskontrakt som berättigar till skattefördelar skall vara långfristiga (åtminstone 15 år i fråga om tomten på 135 000 m2 och 25 år med ett kontrakt på 14 år för tomten på 60 000 m2). (3) EGT C 29, 2. 2. 1996, s. 4. Syftet med stödordningen är att främja regional utveck- ling genom att uppmuntra företags verksamhet i området, som tidigare var ett av de farligaste och mest förfallna i Dublin. Det skall påpekas att hela Irland till och med den 31 december 1999 uppfyller kraven på en stödberättigad region enligt artikel 87. 3 a i EG-fördraget i fråga om statligt regionalstöd och som mål 1-område för strukturfonderna. Stödordningens varaktighet Kommissionen konstaterar att den ursprungliga stimu- lansåtgärden för utveckling av vissa innerstadsområden, inklusive de ändringar som meddelades 1990, löpte ut den 24 januari 1993 (dessförinnan skall de kostnader ha uppstått för vilka fastighetsägarna kan göra skattemäs- siga avdrag). Samma datum var också tidsfrist för att ingå de hyreskontrakt som gav hyresgästerna rätt till skattefördelar. (14) Genom ikraftträdandet av uppbördslagarna för åren 1992 och 1994 förlängdes stödordningens tidsfrist till den 24 januari 1997 och följande särskilda klausul lades till: ”Ett hyreskontrakt i syfte att erhålla dubbelt hyresavdrag kan undertecknas senast två år efter det att stödord- ningen upphört. ” Klausulen gäller när inga hyreskontrakt har ingåtts under byggnadsarbetet, eller tidigare, och de färdiga byggna- derna därför saknar hyresgäster. (15) Med stöd i denna klausul förlängdes tidsfristen för att ingå hyreskontrakt som berättigar till avdrag till den 24 januari 1999. I och med uppbördslagen 1995 förlängs också stödordningens tidsfrist till den 24 januari 1999 och därigenom förlängs, i enlighet med den särskilda klausulen ovan, tidsfristen för hyreskontrakt som berät- tigar till skattelättnader till den 24 januari 2001. (16) Genom en skrivelse av den 27 juli 1999 informerade Irland kommissionen om att ordningen hade ändrats och att ordningens slutdatum nu var den 2 december Irland kommissionen 1998. Dessutom informerade under förfarandenas gång att ordningen skulle ändras. Enligt den ändrade ordningen skall de två avdragen endast gälla fram till och med den 31 december 2003 (dvs. avdragen gäller endast för de hyror och räntor som normalt gäller fram till och med den 31 december 2003), om inte vissa villkor uppfylls. Dessa villkor innebär endera att a) uppförandet av byggnaden slut- fördes före den 1 april 1998 eller b) uppförandet av byggnaden inleddes före den 1 april 1998 och att den färdiga byggnaden började hyras ut före den 9 februari 1999. Om endera villkor a eller b är uppfyllda, fortsätter de två avdragen att gälla fram till dess ursprungliga slutdatum. Detta beslut begränsas till att bedöma den ändrade ordningens förenlighet med den gemensamma marknaden. 14. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 260/39 Skälen till att inleda förfarandet a) Stödets oförenlighet med gemenskapslagstiftningen: (17) Genom de ändringar av den ursprungliga ordningen som inte anmälts och som infördes i och med uppbörds- lagarna från 1992 och 1994 samt 1995, senarelades stödordningens slutdatum, tidsfristen för att ingå hyres- kontrakt och följaktligen också fristen för att komma i åtnjutande av dubbelt hyresavdrag och skatteeftergift för lokal fastighetsskatt. Enligt kommissionen är sådana ändringar i en stödordning inte blott genomförandeåt- gärder och trots att de inte förändrar stödets art, innebär de en väsentlig ändring av stödordningen. Således borde de ha anmälts enligt artikel 88. 3 i EG-fördraget, där det fastslås att ”kommissionen skall underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att […] ändra stödåtgärder. ” (18) (19) b) Tvivel på att stödet är förenligt med gemenskapslagstift- ningen: Kommissionen angav i det beslut genom vilket förfa- randet inleddes sin uppfattning att dubbelt hyresavdrag och skatteeftergift för lokal fastighetsskatt skall betraktas som driftstöd eftersom de minskar ett företags vanliga skattepålagor. Inget av de undantag som anges i artikel 87. 2 och 87. 3 c i EG-fördraget kan tillämpas på detta stöd. Det enda från artikel 87. 1 i EG-fördraget möjliga undantaget skulle vara det som finns i artikel 87. 3 a däri (stöd för att främja den ekonomiska utvecklingen i regioner där levnadsstandarden är onormalt låg eller där det råder allvarlig brist på sysselsättning). Det är för det första möjligt eftersom hela Irland uppfyller kraven på en stöd- berättigad region för statligt regionalstöd enligt artikel 87. 3 a. För det andra är det möjligt, eftersom det enligt 1988 års meddelande från kommissionen om metoden för att tillämpa artikel 92 (numera artikel 87. 3 a och c) 3 a och c på regionalstöd (4), särskilt punkt 6 däri som gäller omfattningen av de stödinstrument som krävs för att främja regional utveckling i områden som omnämns i artikel 87. 3 a, godtas att kommissionen undantagsvis och på vissa villkor, som skall påvisas av medlemssta- terna, kan tillskynda visst driftstöd i regioner som omnämns i artikel 87. 3 a. Därav följer att stödet skall vara — begränsat i tiden och utformat på ett sådant sätt att det avhjälper de strukturella problemen i företag som finns i regionerna, — utformat för att främja en varaktig och balanserad utveckling i den ekonomiska verksamheten och inte leda till överproduktion på gemenskapsnivå och därmed skapa mer allvarliga sektoriella problem än de ursprungliga. I detta sammanhang krävs det ett sektoriellt förhållningssätt. Dessutom skall de av gemenskapens förordningar, direktiv och riktlinjer beaktas som är tillämpliga på vissa sektorer inom industrin (stål-, varvs-, textil- och beklädnadsindustrin) och jordbruket samt på vissa syntetfiber-, (4) EGT C 212, 12. 8. 1988, s. 2. industriföretag som sysslar med bearbetning av jord- bruksprodukter, och — som beviljats enligt de särskilda regler för stöd som beviljas företag som befinner sig i svårigheter. Dessutom skall kommissionen förses med en årsrapport där det framgår hur stora de totala kostnaderna är (eller bortfall av intäkter i fråga om skatteeftergifter och mins- kade socialförsäkringsavgifter), efter typ av stöd och berörd sektor. Dessutom skall stöd som utformats för att främja exporten till övriga medlemsstaterna uteslutas. (20) I det ovannämnda meddelandet från 1988 sägs det att ”i de tidiga utvecklingsfaserna (i de regioner som omfattas av artikel 87. 3 a) kan underhållet av befintliga invester- ingar, eventuellt på kort eller medellång sikt, utgöra en oundgänglig faktor för att (genom driftstöd) göra en ny investering så attraktiv att den i sin tur bidrar till regio- nens utveckling”. Mot bakgrund av att de berörda regio- nerna under 1994 inte längre befann sig i de tidiga faserna av sin utveckling och att det driftstöd som beviljas genom skatteeftergifterna för hyresgäster åtnjuts under tio år, är frågan på detta stadium huruvida steg- visa utvidgningar stödprograms geografiska tillämpningsområde och giltighetstid, med långtgående effekter som följd, är förenligt med den ståndpunkt kommissionen tog i sitt meddelande från 1988. av ett (21) Under dessa omständigheter fann kommissionen det tvivelaktigt huruvida skattefördelarna för hyresgäster enligt uppbördslagarna för 1992, 1994 och 1995 var förenliga med den gemensamma marknaden och beslu- artikel 88. 2 i EG- inleda tade fördraget (5). förfarandet enligt III YTTRANDE FRÅN DE IRLÄNDSKA MYNDIGHETERNA (22) De irländska myndigheterna har i sitt skriftliga yttrande lagt fram tre argument: (23) Det omtvistade stödet är inte olagligt (NN) utan omfattas av stimulansåtgärden för utveckling av vissa innerstads- områden (N 56/86) som godkändes 1986. Myndighe- ternas svar syftar till att bevisa att utan förlängning av (5) Det kommissionen skall understrykas att inleda förfarandet godkände skattemässiga skattefördelen avskrivningar för fastighetsägare på den 60 000 m2 stora tomten (N 267/98, tidsfrist 31 december 1999) och för den 135 000 m2 stora tomten (NN 133/98, tidsfrist 24 januari 1999). sitt beslut att avseende i L 260/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 10. 2000 den ursprungliga ordningen skulle ingen utveckling av innerstadsområdena ha kunnat uppnås. Myndigheterna anser således att dessa förlängningar är ”mycket viktiga genomförandeåtgärder” i stimulansåtgärden från 1986 och inte, såsom kommissionen hävdar, påtagliga ändringar av den ursprungliga ordningen som motiverar en anmälan. (24) Det dubbla hyresavdraget och skatteeftergiften till förmån för hyresgäster utgör inte driftstöd. Myndighe- terna understryker logiken bakom paketlösningen: stimulansåtgärder för både ägare och hyresgäster är nödvändiga för att locka investeringar till dessa förfallna områden. Hela paketet utgör alltså ett investeringsstöd. Mot bakgrund av detta resonemang godkände kommis- sionen 1986 denna blandning av avdrag och eftergifter utan att nämna om stödet utgjordes av investerings- eller driftstöd. Så sent som i december 1997 hade inte kommissionen några invändningar mot resonemanget, då den uttryckligen godkände samma avdrags- och efter- giftspaket som investeringsstöd för olika företagszoner på Irland. (25) Även om hyresavdragen skulle betraktas som driftstöd, är de förenliga med gällande regler. Myndigheterna beskriver hur det beviljade stödet till hyresgästerna på de 135 000 m2 och 60 000 m2 stora tomterna överens- regionala stämde med villkoren för att erhålla det driftstöd som det utformades i 1988 års riktlinjer. Särskilt följande argument: (26) Stimulansåtgärderna har en begränsad giltighetstid. 80-talen, i synnerhet hög arbetslöshet, med påföljande fattigdom, brottslighet och vandalism. Under denna period skedde den mesta utvecklingen inom affärs- och hyresverksamheten i staden på den mer fashionabla södra sidan av floden Liffey, varigenom en befintlig trend fortsattes. Eftersom det saknades intressenter för att hyra i området, var ingen kommersiell entreprenör beredd att riskera en verksamhet där. Det som talade emot CHDA stärktes av att det låg vid sidan av ett kommunalt bostadsområde (på Sheriff Street) som ansågs drabbat av social utslagning, drogmissbruk, brottslighet och vandalism. a) Utvecklingen mellan 1986 och 1991 (31) internationellt genom ett för The Custom House Docks Development Company tillde- lades anbudsförfarande att utveckla CHDA. Det vinnande kontraktet förslaget för utvecklingen av CHDA omfattade kontor, hyreslägenheter, hotell, parkeringshus, samt kultur- och fritidsanläggningar. affärer (32) År 1987 ansågs det att utvecklingen av CHDA måste fungera som en katalysator för utvecklingen av närlig- gande tomter. Den 23 maj 1988 bestämdes det att den 60 000 m2 stora tomten skulle vara en buffert mellan färdigutvecklade delar och de östra delarna av CHDA som fortfarande var förfallna, särskilt hyresområdet på Sheriff Street. De irländska myndigheterna framlade genom en skrivelse av den 11 juni 1999 klara bevis på att denna avsikt uttrycktes i meddelandet till kommis- sionen från 1990 om ändringar av det ursprungliga programmet. Stimulansåtgärder för att lösa strukturella problem inom företag (33) Byggnadsarbetena på den 135 000 m2 stora tomten inleddes i juni 1988. (27) (28) Skattelättnaderna i fråga utformades speciellt för att lösa de strukturella problemen inom de företag som är verk- samma i området i fråga. i detta sammanhang skall Resonemanget ses mot bakgrund av en regional utvecklingspolitik för ett område som omfattas av undantaget i artikel 87. 3 a i EG-fördraget och mot bakgrund av en målinriktad och integrerad politik för utveckling av vissa innerstadsom- råden (som också godkänns inom ramen för andra gemenskapsåtgärder såsom Urban-projektet). På grund av det skick som tomten befinner sig i, hänger stödmot- tagarnas strukturella problem samman med de stödmot- tagande företagens läge. (29) Myndigheterna tillhandahåller en historisk beskrivning och fotografisk dokumentation över processen för stads- miljöförnyelse. Särskilt följande argument: (30) Den första stimulansåtgärden för utveckling av vissa innerstadsområden godkändes 1986 för att möjliggöra upprustning av de gamla hamnområdena som lämnats tomma efter det att hamnen flyttats till ett nytt område. Med den fortsatta minskningen av antalet hamnanställda blev området underutnyttjat och förfallet och kom också att lida av betydande sociala problem under 1970- och b) Utvecklingen mellan 1991 och 1994 (34) ekonomisk I slutet av 1991 var endast 34 % av den föreslagna utvecklingen av den 135 000 m2 stora tomten helt genomförd. På grund av den ekonomiska krisen (Gulf- valutakrisen kriget, 1992–1993, höga låneräntor och en oöverträffad till- bakagång på den irländska fastighetsmarknaden) skedde ingen utveckling mellan 1991 och 1994. Till skillnad från läget inom områdets mer väletablerade södra del, var affärsbankerna oförmögna att gå i borgen för finan- siering av projekt. tillbakagång, c) Utvecklingen mellan 1994 och 1997 (35) I slutet av maj 1995 var endast 38 % av den föreslagna utvecklingen av den 135 000 m2 stora tomten helt genomförd. Tack vare förlängningen av skattefördelarna kunde 60 % av tomten utvecklas till slutet av perioden. Problemen på den 60 000 m2 stora tomten fortsatte och ledde till problem i fråga om det allmänna intrycket och säkerheten för tilltänkta projekt på den 135 000 m2 stora tomten. 14. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 260/41 d) Utvecklingen sedan 1997 (36) Först efter det att utvecklingen av den 135 000 m2 stora tomten hade givit ett påtagligt resultat var en utveckling av den 60 000 m2 stora tomten möjlig. Myndigheterna citerar uttalanden från professionella rådgivare som anser att skattefördelarna är en absolut förutsättning för att kunna fortsätta utvecklingsarbetet. Rivningen och återuppbyggnaden av hyresområdet på Sheriff Street, som skedde tack vare skattefördelarna, gynnade också den kulturella förändring som krävdes om en utveckling av kontorsbyggnader rum i de mest skulle nedgångna delarna av centrala Dublin. äga (37) De professionella rådgivare som citeras av de irländska myndigheterna bekräftar det osannolika i att hyresgäs- terna skulle vara verksamma i CHDA i stället för i andra mer attraktiva områden, om inte skattelättnaderna funnes. Det betonas också i myndigheternas yttranden och i de rapporter som ligger till grund för dem att tillgången på förhandskontrakt och hyreskontrakt var viktig för investerare i fastigheter och banker vid bevil- jande av lån. (38) De skattefördelar som erbjöds var avsedda för att minska de strukturella problemen för företag verksamma i området genom att erbjuda dem hjälp för att förbättra situationen. Varaktig och balanserad utveckling (39) (40) Skattelättnaderna är utformade för att gynna en varaktig och balanserad utveckling av den ekonomiska verksam- heten i CHDA och för att inte skapa överkapacitet inom vissa sektorer. Resultatens varaktiga karaktär, som uppnåtts tack vare denna stödordning, är ett av ordningens främsta mål. I sitt skrivna yttrande understryker myndigheterna att alla skattelättnader (dubbelt hyresavdrag, skatteeftergift för fastighetsskatt och skattemässiga avskrivningar) lokal kombineras och struktureras på ett sätt som försöker binda både ägarna och hyresgästerna till ett långfristigt åtagande på området. (De skattemässiga avskrivningarna justeras exempelvis nedåt om ägaren säljer fastigheten inom den fjortonåriga avskrivningstiden). Utan det dubbla hyresavdraget och skatteeftergiften för lokal fastighetsskatt under tio år vore det omöjligt att övertyga hyresgäster att för så lång tid binda sig till området. Genom ett sådant åtagande får området tid att etablera sig och bli accepterat som ett kommersiellt område. (41) I fråga om utvecklingens balanserade karaktär påvisar myndigheterna att skattelättnaderna i CHDA tillhanda- hållits utan sikte på specifika sektorer och som en inte- grerad del av en större utvecklingsplan för området som samordnas av en enda myndighet och som framgångs- rikt kombinerar utveckling av företag och hyresfastig- heter. (42) (43) (44) (45) Stödordningen har gemenskapen. inte lett till överkapacitet inom Särskilda regler för statligt stöd till vissa sektorer och företag i svårigheter har bifogats. Skattefördelarna i fråga utformades aldrig för att gynna export till andra medlemsstater. Eftersom kommissionen aldrig beskrivit de nu under- sökta skattefördelarna som driftstöd, har de irländska myndigheterna inte lämnat några årliga rapporter. De har emellertid gjort regelbundna offentliga tillkännagi- vanden (såsom inbjudan till offentliga anbudsförfar- anden i C-serien i Europeiska gemenskapernas officiella tidning), där utvecklingen i området beskrivits. Inom detta undersökningsförfarande har emellertid myndighe- som terna begärts om alla projekt inom CHDA. tillgängliga uppgifter tillhandahållit alla (46) Myndigheterna har dessutom betonat att det dubbla hyresavdraget och skatteeftergifter för lokal fastighets- skatt till kommersiella hyresgäster varken omfattas av den nya stimulansåtgärden för utveckling av vissa inner- stadsområden (N 563/98), pilotincitamentet för utveck- ling av vissa eller stödordningen för ett företagsområde i anslutning till Corks regionala flygplats (N 204/99). innerstadsområden (N 564/98) (47) Kommissionen underströk också i sin skrivelse om att inleda ett förfarande enligt artikel 88. 2 i EG-fördraget att de stegvisa förlängningarna av detta långfristiga driftstöd kan förlänga effekterna av stödet utöver de tidiga utveck- lingsstadierna. Myndigheterna bemötte detta påstående genom att hänvisa till den långsamma utvecklingstakten inom CHDA, där de genomförda utvecklingsarbetena nu endast utgör 13 % av det ”öde landet” i hamnområdet. IV YTTRANDEN FRÅN BERÖRDA PARTER (48) De yttranden som inkommit från berörda parter kan sammanfattas på följande sätt: (49) Endera utgör skattefördelarna inte statligt stöd, eller så utgör de sådant stöd som anges som undantag i artikel 86. 2 i EG-fördraget, eftersom staten på ett avvägt sätt endast belönar de hyresgäster som tar risken att utveckla tomten (som i annat fall skulle ha tagits av staten). Myndigheterna (Customs House Docks Authority och dess efterföljare, Dublin Docklands Development Autho- rity) har genom en offentlig förpliktelse anförtrotts att utveckla de berörda tomterna. Det är huvudsakligen hyresgästerna och fastighetsägarna på tomten som genom samriskföretag med Dublin Docklands Develop- ment Authority (DDDA) utför en del av de uppgifter som staten anförtrott DDDA. Stödet kan mot bakgrund av artikel 86. 2 i EG-fördraget godkännas såsom nödvän- digt för att garantera att tjänster av allmänt ekonomiskt intresse utförs. L 260/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 10. 2000 (57) (50) De aktuella åtgärderna utgör inte något olagligt stöd, eftersom de inte innebär någon påtaglig ändring av den befintliga stödordning som kommissionen enligt artikel 87. 3 a i EG-fördraget godkände redan 1986. En utvidg- ning av det geografiska tillämpningsområdet ändrar inte på något påtagligt sätt villkoren för godkännandet. Utvidgningen av området med 60 000 m2 hade dess- utom meddelats kommissionen år 1990. Förlängningen av giltighetstiden infördes för att fullfölja ordningens målsättning att utveckla vissa innerstadsområden, som framskred mycket långsamt. (51) Dessa åtgärder omfattas inte av artikel 87. 1 i EG- fördraget, eftersom de inte påverkar handeln mellan medlemsstaterna och eftersom de stöd som beviljas enskilda stödmottagare utgörs av försumbara stöd. (52) I den utsträckning stödet kan anses omfattas av artikel 87. 1 i EG-fördraget kan det i egenskap av regionalt investeringsstöd betraktas som ett undantag enligt artikel 87. 3 a i EG-fördraget. Förutom att området i fråga – betraktat som område – är berättigat till regionalstöd, betonar den berörda parten arbetslöshetsläget, den lång- dragna utvecklingsprocessen och det tvingande behovet att finna hyresgäster som stannar. (53) Även om stödet skulle betraktas som driftstöd, är det förenligt med den gemensamma marknaden, eftersom det uppfyller villkoren i 1988 års meddelande från kommissionen om tillämpningen av artikel 87. 3 på regionalstöd, så länge de stöd till regioner som anges i artikel 87. 3 a avses. (54) En befogad förväntan har skapats hos de stödmottagare som redan är etablerade i området och som har vidtagit omsorgsfulla och välbetänkta åtgärder i syfte att försäkra sig om att stödet var lagligt. En hyresgäst på den ursprungliga tomten flyttade dit i den klara tron och uppfattningen att CHDA som helhet skulle utvecklas. (55) Det ifrågasätts hur kommissionen kunde dra slutsatsen att stödordningen inte är förenlig med den gemensamma marknaden utan att ha undersökt jämförbara stimulans- åtgärder för utveckling av vissa innerstadsområden i andra medlemsstater. Det hävdas att sådana stimulansåt- gärder är mycket vanliga och att de ingår i Urbanpro- gram. V BEDÖMNING AV STÖDET Kommissionen anser att det undersökta stödet utgör olagligt statligt stöd enligt artikel 87. 1 i EG-fördraget. eller centrala från medlemsstatens Kommissionen anser att åtgärderna i fråga omfattar stöd som beviljats av medlemsstaten eller genom offentliga medel. I artikel 87. 1 i EG-fördraget hänvisas till stöd som beviljas ”i vilket slag det än är”. Stöd som beviljas i form av skattebefrielse (såsom skatteeftergift för lokal fastighetsskatt) eller annan förmånlig beskattning (såsom dubbelt hyresavdrag) består av statliga medel så tillvida att medlemsstaten därmed avstår från skatteinkomster eller möjlighet till skatteinkomster som den normalt skulle haft rätt till. Detta är fallet oavsett om stödet beviljas lokala myndigheter, vilka utgör en del av eller härrör från medlemsstaten. Kommissionen anser det uppenbart att sådant stöd snedvrider eller hotar att snedvrida konkur- rensen genom att det främjar de stödmottagande före- tagen, jämfört med de företag i samma medlemsstat som inte mottar sådant stöd. Med hänsyn till ordningens allmänna villkor kan det inte heller uteslutas att sådant stöd kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. Detta bekräftas av kommissionens upplysningar vad gäller vissa av de enskilda stödmottagarnas verksamhet. Kommissionen anser till exempel att stöd till företag verksamma inom den finansiella tjänstesektorn (och besläktade eller liknande sektorer) i princip kan påverka handeln mellan medlemsstaterna. För det första finns en betydande handel av finansiella tjänster inom gemen- skapen, som är en sektor vars lagstiftning genomgått en omfattande liberalisering på gemenskapsnivå och som i stor utsträckning kan komma att påverkas av eurons införande. För det andra ökar de finansiella tjänsteföreta- gens mobilitet alltmer och statligt stöd kan mycket väl komma att bli en betydande faktor för att avgöra var de bäst kan bedriva sin verksamhet. Oberoende av den geografiska marknad som ett enskilt företag kan anses ha som hemmamarknad finns också, t. ex. inom hotell- sektorn, alltid möjligheten att företag i andra medlems- stater kan vilja etablera sig på den marknaden, men som på grund av det statliga stödet hindras eller avskräcks från en sådan etablering. Inte heller i sådana fall anser kommissionen att en påverkan på handeln mellan medlemsstaterna kan uteslutas. V. 1 Statligt stöd (56) Efter att ha beaktat de irländska myndigheternas uppfatt- ning och de berörda parternas argument står kommis- sionen fast vid den ståndpunkt som den gav uttryck åt i sin skrivelse till de irländska myndigheterna om att inleda förfarandet enligt artikel 88. 2 i EG-fördraget. (58) Även om medlemsstaten endast ger mottagarna rimliga förmåner, eftersom de godtagit att agera på ett sätt som inte bara gynnar dem själva utan också uppfyller en av medlemsstaternas (och gemenskapens) politiska målsätt- ningar, kan inte kommissionen godta att man därmed drar slutsatsen att det inte förekommer något statligt stöd. En sådan tillämpning av artikel 87. 1 i EG-fördraget kan vara lämplig i vissa fall där medlemsstaten t. ex. 14. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 260/43 direkt köper upp land, varor, värdepapper eller tjänster för eget bruk. Den är inte lämplig när staten, som i detta fall, framkallar ageranden i avsikt att uppnå fler allmänna politiska målsättningar, som dem som anges i artiklarna 87. 2, 87. 3 eller 86. 2 i EG-fördraget. Varje annan strategi skulle innebära en risk för att artikel 88. 3 i EG-fördraget berövas sin verkan. Att lägga fram åtgär- derna som en risköverföring från medlemsstatens sida ändrar inte denna uppfattning, utan bekräftar den. Om stödet i detta ärende skall anses vara förenligt med den gemensamma marknaden skall därför inte avgöras enligt artikel 87. 1 i EG-fördraget, utan enligt artikel 87. 3 i EG-fördraget eller eventuellt enligt artikel 86. 2 i EG- fördraget (6). V. 2 Ingen befintlig stödordning artikel 88. 3 i EG-fördraget. Kommissionen är inte berät- tigad att betrakta sådana åtgärder som befintligt stöd. (61) Kommissionen anser i princip att varje ändring av en befintlig ordning skall anmälas. Under alla omständig- heter anser kommissionen inte att en förlängning av stödordningens giltighetstid rent allmänt kan beskrivas som oväsentlig, och absolut inte i detta fall, där förläng- ningen omfattar flera år. Kommissionen anser inte heller att ändringar i en ordnings väsentliga delar, vare sig de gäller den rättsligt bindande texten, geografiska omfatt- ning eller giltighetsperiod kan anses vara genomföran- deåtgärder. Inte heller skulle praktiska överväganden, inklusive påståendet att förlängningen i praktiken bidrog till genomförandet av den ursprungliga ordningens mål- sättning, frigör kommissionen från skyldigheten att använda tillämpliga fördragsbestämmelser (7). (62) Med utgångspunkt i dessa överväganden bekräftar kommissionen sin åsikt att stödordningen i fråga inte är en befintlig stödordning och att de enskilda stöd som beviljats inte täcks av någon befintlig stödordning. (59) Irland och vissa av de berörda parterna har hävdat att den ordning som undersöks är en befintlig stödordning och att de enskilda stöden i fråga täcks av en befintlig stödordning. Kommissionen påpekar att det åberopade argumentet inte gäller de grundläggande villkoren för det enskilda stödet i förhållande till den ordning som enligt uppgift skall täcka det. Problemet är rent tidsmäs- sigt. Dessutom förekommer ingen oenighet vad gäller faktauppgifterna. Den tidpunkt när den stödordning som kommissionen tidigare godkänt skall upphöra bestrids inte. Inte heller de tidpunkter då de enskilda stöden i fråga beviljades. Ingen oenighet förekommer vad gäller det faktum att de enskilda stöden beviljades efter det att giltighetsperioden löpt ut för den ordning som kommis- sionen ursprungligen godkände. Slutligen bestrids det inte att den nya ordningen (eller förlängningen av den ursprungliga ordningen) inte anmäldes till kommis- sionen och att den aldrig blivit godkänd. Det argument som Irland och vissa berörda parter har framfört är huvudsakligen en fråga om principer, som kommis- sionen inte behöver några ytterligare faktauppgifter om för att fatta sitt beslut. V. 3 Underlåtenhet att anmäla (63) (64) Kommissionen påminner om artikel 88. 3 i EG-fördraget, där det fastslås att kommissionen skall underrättas i så god tid att den kan yttra sig om alla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder. Kommissionen noterar och beklagar att Irland i detta ärende inte uppfyllt denna skyldighet. Kommissionen påminner dessutom om att företag som mottar statligt stöd som inte anmälts till kommissionen, och som den funnit vara oförenligt med den gemen- samma marknaden, inte är berättigade att hänvisa till gemenskapsrättens princip om befogad förväntan som motiv för att få behålla det statliga stödet. Dessa övervä- ganden är emellertid inte relevanta då kommissionen är övertygad om att ordningen efter Irlands ändring är förenlig med den gemensamma marknaden. (60) När kommissionen godkänner en stödordning som införts för en bestämd tidsperiod, täcker kommissionens godkännnande endast ordningen fram till det angivna datumet. Om en ny ordning införs som skall täcka perioden efter det givna datumet, eller om den befintliga ordningen ändras så att giltighetstiden förlängs eller om nya enskilda stöd beviljas, utgör de nya stöd som inte täcks av kommissionens ursprungliga godkännande. Sådana nya stöd måste anmälas till kommissionen enligt V. 4 Försumbart stöd (65) Kommissionen betonar detta beslut omfattar att ordningen, inte de enskilda genomförandeåtgärderna för specifika företag, där vissa kan utgöra statligt stöd enligt artikel 87. 1 i EG-fördraget och andra inte. Detta beslut påverkar inte statliga åtgärder som inte utgör statligt stöd enligt artikel 87. 1 i EG-fördraget. Dessa åtgärder får (6) Ärende T-106/95 FFSA mot kommissionen ECR 1997, s. II-229. offentliggjord, punkterna 45 och 46. (7) Ärende C-295/97 Piaggio, dom av den 17 juni 1999, ännu inte L 260/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 10. 2000 fortsätta att genomföras utan att dessa står i strid med reglerna för statligt stöd. Kommissionen påpekar särskilt att åtgärder som är förenliga med regeln om försumbart stöd (8) inte omfattas av artikel 87. 1 i EG-fördraget. Om medlemsstaten tvivlar på huruvida artikel 87. 1 skall till- lämpas i ett specifikt ärende, skall kommissionen under- rättas om ärendet. alla dessa överväganden håller kommissionen fast vid sin synpunkt att åtgärderna i fråga omfattar driftstöd. Tillämpning av regeln om innehållet i regionalstöd (67) Det aktuella stödet skall bedömas enligt artikel 87. 3 a i EG-fördraget, vilket är det enda undantag från artikel 87. 1 i EG-fördraget som kan användas i detta ärende. V. 5 Förenlighet med den gemensamma marknaden (68) Kommissionen godtar de irländska myndigheternas argument att detta driftstöd är förenligt med villkoren i 1988 års skrivelse. Särskilt följande argument: (66) Driftstöd I princip anser inte kommissionen att betalningen av periodiskt återkommande skatter, lokala skatter eller andra avgifter, utgifter eller hyror i sig kan betraktas som investeringar. Tvärtom anser kommissionen att ett företag som bedriver verksamhet i Irland normalt sett borde betala skatt på sin beskattningsbara inkomst, som i princip grundas på intäkterna minus kostnaderna utan att kostnaderna därför drivs upp på ett konstlat sätt (såsom vid dubbelt hyresavdrag). Företagen borde också normalt betala lokala skatter och andra avgifter eller hyror. Enligt kommissionen borde sådana utgifter normalt betalas av företaget som ett led i dess dagliga förvaltning eller dess normala verksamhet. De inträffar normalt med jämna mellanrum under en kontinuerlig och ospecificerad period. Kommissionen drar slutsatsen att stödet i detta ärende är avsett att frigöra företag från utgifter som normalt sett borde ingå i dess dagliga förvaltning eller dess vanliga verksamhet (9). I detta sammanhang understryker kommissionen att driftstöd vanligtvis ges i form av skattelättnader. Kommissionen drar slutsatsen att sådant stöd inte utgör investeringsstöd utan driftstöd. Kommissionen anser inte att påståenden om arbetslöshetssituationen, den långsamma utveck- lingsprocessen, den risk som hyresgästerna tar och det absoluta behovet av att finna hyresgästerna och ge dem säkerhet ändrar stödets objektiva karaktär. Kommis- sionen anser inte heller, trots alla omständigheter i ärendet, att stödet i fråga skall behandlas tillsammans som beviljats med de projektutvecklarna i form av ett enkelt paket, så att det skall betraktas som ett investeringsstöd. En sådan strategi kan mycket väl leda till att driftstöd ges den mer förmånliga behandling som är förbehållen för investe- ringsstöd, inte bara i de regioner som täcks av artikel 87. 3 a i EG-fördraget, utan också i de regioner som täcks av artikel 87. 3 c i EG-fördraget. En sådan strategi är också en fråga av särskild betydelse i de regioner som inom kort inte längre kommer att omfattas av artikel 87. 3 a, vilket är fallet i detta ärende. Mot bakgrund av skattemässiga avskrivningar (8) Kommissionens meddelande om regeln om försumbart stöd (EGT C (9) Ärende T-459/93 Siemens mot kommissionen ECR 1995, s. II-1675, 68, 6. 3. 1996, s. 9). punkt 48. (69) Stödet är tidsbegränsat. (70) (71) Tomtens utvecklingshistoria, professionella rådgivares åsikter och synpunkter från hyresgästerna visar att problemen för de företag som önskat etablera sig på CHDA-området har varit områdets dåliga skick och rädslan för att dess dåliga rykte vad gäller säkerhets- aspekter skulle komma att återspegla sig i den allmänna bilden av företaget. Stimulansåtgärderna var särskilt utformade för att övervinna denna negativa uppfattning. Stimulansåtgärderna utformades för att gynna en ihål- lande och balanserad utveckling av den ekonomiska verksamheten i CHDA, utan att leda till överkapacitet inom vissa sektorer. Åtgärderna var inte avsedda för specifika sektorer utan för att lösa strukturproblemen för de företag som önskade flytta till området och däri- genom bidra till att förbättra området. Dessutom har stödordningens övergripande effekter gett en balanserad ekonomisk utveckling i CHDA, som en del av en integ- rerad plan som också gynnat bostadssektorn. (72) De särskilda reglerna för statligt stöd till vissa sektorer och företag i svårigheter har uppfyllts. (73) Stimulansåtgärderna var aldrig utformade för att gynna export till andra medlemsstater. (74) Mot bakgrund av förfarandet i artikel 88. 2 i EG- fördraget har de irländska myndigheterna hittills gett kommissionen fullständig information om genomfö- randet av ordningen. Sysselsättning (75) En av de berörda parterna (men inte medlemsstaten) har hänvisat till riktlinjerna för sysselsättningsstöd (10). Med beaktande av att kommissionen godkänner den ändrade ordningen som förenlig med den gemensamma mark- naden anser inte kommissionen att dessa eftergifter längre gäller. (10) EGT C 334, 12. 12. 1995, s. 4. 14. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 260/45 Stödets verkan efter det att regionens stödberätti- gade period upphört kommissionen regelbundet upprättar, och som säker- ställer att stödet ges till de regioner som har mest behov av dem. (76) Som utgångspunkt för sin analys tar kommissionen i princip den tidpunkt då stödet beviljas och inte den tidpunkt då betalningarna senare görs. När kommis- sionen skall bedöma om ett stöd är förenligt med den gemensamma marknaden, tar den hänsyn till alla rele- vanta fakta som i vissa fall kan inkludera den tidpunkt då kostnaderna (beroende på vilken stödform som bevil- jats) uppstår och den tidpunkt då stödet utbetalas. I de flesta fall inträffar inga särskilda problem. Ett problem som emellertid kan inträffa, särskilt vad gäller driftstöd, är när stödet beviljas i samband med de kostnader som med jämna mellanrum förväntas uppstå över en relativt lång framtida period och där stödet också betalas med jämna mellanrum allteftersom kostnaderna uppstår. Detta kan särskilt vara fallet när tidsperioden i fråga förlängs långt efter de gällande rättsliga ramarnas giltig- hetstid, och särskilt om stödet beviljas efter den tidpunkt då viktiga ändringar i de rättsliga ramarna blir någor- lunda förutsägbara. Dessa överväganden blir än viktigare i ärenden med skattelättnader, där kommissionen särskilt anstränger säkerställa lika konkurrens- villkor (11). sig för att (78) Kommissionen vill också påpeka att periodiska skatte- lättnader som regel betraktas som stödordningar, då medlemsstaterna i princip vid vilken tidpunkt som helst är fria att ändra sina skattesystem. Såsom stödordning skall de periodiska skattelättnaderna omfattas av det förfarande som anges i artikel 88. 1 i EG-fördraget. Kommissionen betonar också att dess målsättning med regionala stödordningar är att begränsa deras giltighets- period till den giltighetsperiod som gäller för regionala stödkartor. Kommissionen föreslog till exempel lämpliga åtgärder för detta ändamål i samband med införandet av 1998 års riktlinjer för regionalstöd. Kommissionen kan under dessa förhållanden inte acceptera att en medlems- stat, endast genom att ingå ett formellt åtagande, vare sig det gäller ett förvaltningsbeslut eller avtal, som i realiteten är en stödordning som eventuellt skulle kunna omfattas av förfarandet i artikel 88. 1 i EG-fördraget, kan undgå detta förfarande och därmed ingen ytterligare granskning. De formella omständigheterna kring bevil- jandet av stödet skall fördunkla stödets faktiska verkan. inte tillåtas för att (77) Dessa frågor blir särskilt relevanta i samband med regio- nalstöd, speciellt när regionen i fråga mister sin status som stödberättigad region, eller att dess status ändras, vilket medför att driftstöd inte längre kan beviljas. I undantagsfall får driftstöd anses bidra till den regionala utvecklingen i de regioner som omnämns i artikel 87. 3 a, under förutsättning att vissa villkor fortsätter att uppfyllas. Sådant stöd kan motiveras mot bakgrund av de svårigheter som företaget får till följd av dess lokali- sering i en region som omfattas av artikel 87. 3 a, och för att företaget genom sin blotta närvaro bidrar till att utveckla den region som omfattas av artikel 87. 3 a. Så länge som båda dessa inslag finns, dvs. så länge som regionen fortsätter att omfattas av artikel 87. 3 a, fort- sätter stödet att vara berättigat. Men så snart regionen inte längre omfattas av artikel 87. 3 a, upphör den också med att vara berättigad stöd. Det är driftstödets kontinu- itet som framförallt leder till slutsatsen att detta stöd i princip inte borde beviljas i samband med periodiserade löpa under en längre kostnader, vilka fortsätter att tidsperiod efter det att regionen i fråga inte längre omfattas av artikel 87. 3 a. Annars skulle inte detta undantags begränsande och strikta natur, vilken frångår den allmänna regeln, följas. Varje annan strategi skulle medföra en risk för ett äventyrande av ändamålet med som den förteckning över stödberättigade regioner (11) Kommissionens meddelande om tillämpningen av reglerna om stat- ligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag (EGT C 384, 10. 12. 1998, s. 3). (79) Med beaktande av alla dessa överväganden och med beaktande av de komplexa sociala och ekonomiska bedömningar som kan ingå och behovet av att säker- ställa att stödet inte påverkar villkoren för handeln nega- tivt i en omfattning som står i strid med det gemen- samma sådana intresset, kan kommissionen anse ordningar oförenliga med den gemensamma marknaden. (80) I föreliggande fall är det troligt att Dublin, som varit en region berättigad till regionalstöd enligt artikel 87. 3 a i EG-fördraget, från och med 1 januari 2000 kommer att bli en region berättigad till regionalstöd enligt artikel 87. 3 c i EG-fördraget. Det är därför inte möjligt för Irland att bevilja regionalstöd i form av driftstöd i Dublin-området från denna tidpunkt. Trots denna situa- tion planerade medlemsstaten att tillåta periodiska skat- teförmåner (i form av dubbla hyresavdrag och skatte- eftergifter) för de kostnader och skatter som en verk- samhet normalt har under en period på tio år, en period som skulle kunna fortlöpa långt efter det att Dublin inte längre utgör en stödberättigad region enligt artikel 87. 3 a. Med beaktande av övervägandena ovan och skulle kommissionen i omständigheterna i ärendet normala fall inte anse att en sådan åtgärd vore förenlig med den gemensamma marknaden. Kommissionen har emellertid också beaktat det faktum att Irland har ändrat den ursprungliga ordningen och, med vissa undantag, angett den 31 december 2003 som slutdatum. Med L 260/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 14. 10. 2000 beaktande av alla särskilda omständigheter i ärendet, och särskilt det faktum att kommissionen fram till slutet av 1997 behandlade liknande stödåtgärder som investe- ringsstöd, anser kommissionen att åtgärderna kan anses rimliga, också med hänsyn tagna till övergångsåtgär- dernas längd, som under liknande omständigheter kan förenliga med den gemensamma marknaden. anses Kommissionen ändrade slutsatsen ordningen kan anses vara förenlig med den gemen- samma marknaden. drar den att Artikel 86. 2 i EG-fördraget (81) En av de berörda parterna (men inte medlemsstaten) har uppmanat kommissionen att lägga märke till att artikel 86. 2 EG-fördraget är tillämplig i detta ärende. Eftersom kommissionen godkänner den ändrade ordningen som förenlig med den gemensamma marknaden anser den inte längre att dessa eftergifter gäller. förenlig med den gemensamma marknaden enligt artikel 87. 3 a i EG-fördraget. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Den ändrade statliga stödordning som ger rätt till dubbelt hyresavdrag och skatteeftergifter för lokal fastighetsskatt för hyresgäster i Custom House Docks Area i Dublin i Irland är förenlig med den gemensamma marknaden. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Irland. VI SLUTSATSER Utfärdat i Bryssel den 22 december 1999. (82) Kommissionen konstaterar att Irland har beviljat det aktuella stödet i strid med artikel 88. 3 i EG-fördraget. Efter att ha undersökt den ändrade ordningen (och med hänsyn till de förpliktelser som Irland givit) har kommis- sionen emellertid dragit slutsatsen att den kan anses vara På kommissionens vägnar Mario MONTI Ledamot av kommissionen


title: 1999 m. gruodžio 22 d. Komisijos sprendimas dėl užkrečiamųjų ligų, kurios turi būti laipsniškai įtrauktos į Bendrijos tinklą pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 2119/98/EB (pranešta dokumentu Nr. C(1999) 4015)

eurovoc_concepts:
disease prevention
epidemiology
health control
infectious disease
information network
zoonosis

text: 15/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 31 32000D0096 L 28/50 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 2002 2 3 KOMISIJOS SPRENDIMAS 1999 m. gruodžio 22 d. dėl užkrečiamųjų ligų, kurios turi būti laipsniškai įtrauktos į Bendrijos tinklą pagal Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 2119/98/EB (pranešta dokumentu Nr. C(1999) 4015) (2000/96/EB) EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1998 m. rugsėjo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos sprendimą Nr. 2119/98/EB sukuriantį užkrečiamųjų ligų epidemiologinės priežiūros ir kontrolės tinklą Bendrijoje (1), ypač į jo 3 straipsnio a–e punktus, kadangi: (1) (2) (3) (4) (5) Pagal Sprendimą Nr. 2119/98/EB reikės sukurti tinklą Bendrijos lygiu, kad padedant Komisijai būtų skatinamas valstybių narių bendradarbiavimas ir jų veiksmų koordina- vimas siekiant pagerinti to sprendimo priede išvardytų užkrečiamųjų ligų kategorijų prevenciją ir kontrolę Bend- rijoje; Tinklas turės būti naudojamas šių ligų epidemiolo- ginei priežiūrai vykdyti ir skubaus įspėjimo bei reagavimo sistemai sukurti. Su epidemiologine priežiūra susijęs tinklas turės būti die- giamas visomis tinkamomis techninėmis priemonėmis užmezgant nuolatinius ryšius tarp Komisijos bei tų struk- tūrų ir (arba) institucijų, kurios, kiekvienos valstybės narės lygiu ir tos valstybės narės atsakomybe, yra kompetentin- gos nacionaliniu lygiu ir kurioms yra pavesta rinkti infor- maciją apie užkrečiamųjų ligų epidemiologinę priežiūrą. Ligos ir sveikatos problemos, kurioms Bendrijos lygiu bus taikoma skubaus įspėjimo ir reagavimo sistema, turėtų atspindėti dabartinius Bendrijos poreikius, ypač reagavimo Bendrijos lygiu padidėjusią reikšmę. Atsižvelgiant į ligų paplitimo pokyčius ir į nustatytas nau- jas užkrečiamąsias ligas, keliančias grėsmę visuomenės sveikatai, reikėtų patikslinti ligų sąrašą arba sveikatos prob- lemas, kurioms bus taikoma priežiūra. Komisija turėtų aprūpinti Bendrijos tinklą tinkamomis informacinėmis priemonėmis, kartu užtikrindama, kad jos neprieštarautų atitinkamoms Bendrijos programoms bei iniciatyvoms ir jas papildytų. (6) (7) (8) (9) sprendimas turėtų būti Šis taikomas nepažeidžiant 1992 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyvos 92/117/EEB dėl priemonių, skirtų apsisaugoti nuo nurodytų zoonozių ir nurodytų zoonozių sukėlėjų gyvūnuose ir gyvūninės kilmės produktuose, siekiant užkirsti kelią su maistu plin- tančioms infekcijoms ir apsinuodijimui (2) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 1999/72/EB (3). sujungti sprendimas turėtų padėti Šis Sprendimu Nr. 2119/98/EB sukurtą Bendrijos tinklą su kitais greito įspėjimo tinklais, sukurtais nacionaliniu ar Bendrijos lygiu ligoms ir specialioms sveikatos problemoms, kurioms turės būti taikoma skubaus įspėjimo ir reagavimo sistema. Siekiant tai įgyvendinti, Bendrijos tinklas todėl turėtų veikti naudojant Europos visuomenės sveikatos informacinio tinklo užkrečiamųjų ligų sveikatos priežiūros sistemą (EUPHIN-HSSCD), susidedančią iš trijų dalių: a) skubaus įspėjimo ir reagavimo sistemos, skirtos kiek- vienos valstybės narės kompetentingų visuomenės svei- katos institucijų, atsakingų už priemonių, kurių gali pri- sveikatai apsaugoti, parinkimą, reikti visuomenės pranešimams apie nustatytą grėsmę visuomenės svei- katai; b) keitimosi informacija tarp akredituotų struktūrų ir vals- tybių narių institucijų, susijusių su visuomenės sveikata; c) konkrečių epidemiologinei priežiūrai parinktų ligų tinklų, jungiančių akredituotas struktūras ir valstybių narių institucijas. Turėtų būti reguliariai atliekamas naujų naudingų techno- logijų kūrimo monitoringas ir į tai turėtų būti atsižvel- giama tobulinant elektroninį keitimąsi informacija. logistinių priežasčių ne visoms užkrečiamosioms Dėl ligoms ar specialioms sveikatos problemoms, kurioms turėtų būti taikoma epidemiologinė priežiūra, gali būti nedelsiant pritaikyti numatyti priežiūros tinklo susitarimai. Vis dėlto, kad Bendrijos tinklas galėtų pradėti veikti ir būtų įgyta patirties, valstybių narių kompetentingos institucijos turėtų Bendrijos tinklu platinti turimą atitinkamą informa- ciją. (1) OL L 268, 1998 10 3, p. 1. (2) OL L 62, 1993 3 15, p. 38. (3) OL L 210, 1999 8 10, p. 12. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 15/5 t. 32 (10) Šiame sprendime numatytos priemonės atitinka Spren- dimo Nr. 2119/98/EB 7 straipsniu įsteigto komiteto nuo- monę, 6 straipsnis Valstybės narės Bendrijos tinkle platina turimą reikšmingą informaciją, surinktą pagal jų užkrečiamųjų ligų ar specialių sveikatos problemų, kurioms taikoma epidemiologinė priežiūra, nacionalinę priežiūros sistemą, kuriai dar netaikomi numatyti Bendrijos priežiūros tinklo susitarimai. PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis 7 straipsnis Užkrečiamosios ligos ir specialios sveikatos problemos, kurioms turės būti taikoma epidemiologinė priežiūra pasitelkiant Bendrijos tinklą pagal Sprendimą Nr. 2119/98/EB, yra išvardytos šio sprendimo I priede. Priežiūra turi būti atliekama ekonomiškai efektyviu būdu, atsižvelgiant į ligos pobūdį, egzistuojančius tinklus ir Bendrijos teikiamą reikšmę. 2 straipsnis Ligų ir specialių sveikatos problemų atrinkimo epidemiologinei priežiūrai pasitelkiant Bendrijos tinklą kriterijai yra išvardyti II priede. 3 straipsnis Kad šis sprendimas būtų techniškai įgyvendintas, Bendrijos tinklas iš pradžių veikia taikydamas Europos visuomenės sveikatos informacinio tinklo užkrečiamųjų ligų sveikatos priežiūros sistemą (EUPHIN-HSSCD). 4 straipsnis Reikšminga informacija apie I priede nenurodytas užkrečiamąsias ligas platinama Bendrijos tinklu pagal Sprendimo Nr. 2119/98/EB 4 straipsnį kaskart, kai to prireikia, siekiant apsaugoti visuomenės sveikatą Bendrijoje. 8 straipsnis Jei įdiegiami konkretūs zoonozių, kurioms pagal Direktyvą 92/117/EEB būtina atlikti žmonių ligų priežiūrą, priežiūros tinklai, ši priežiūra atliekama pagal Sprendimą Nr. 2119/98/EB ir šiam tikslui pateikiami visi Direktyvai 92/117/EEB įgyvendinti reikalingi duomenys. Dėl šios priežasties nustatomi tokie žmonių užkrečiamųjų ligų atvejų apibrėžimai ir priežiūros metodai, kad surinkti duomenys padėtų įgyvendinti Direktyvą 92/117/EB. 9 straipsnis Valstybių narių kompetentingos institucijos Komisijai praneša apie kitas ligas ir specialias sveikatos problemas, kurioms, remiantis II priede išvardytais kriterijais, palaipsniui bus pradėta taikyti epidemiologinė priežiūra Bendrijos lygiu. Bendrijos tinklas įdiegiamas pakeičiant ir atitinkamai sujungiant egzistuojančius Bendrijos ir sukuriant naujus, į priežiūros tinklus dar neįtrauktų ligų tinklus. Jei dėl nedidelio ligos atvejų skaičiaus negalima įdiegti numatyto tos ligos priežiūros tinklo, tuomet, pasitelkiant Bendrijos tinklą, keičiamasi informacija pateikiant pranešimus apie atvejus. remiamus priežiūros tinklus 5 straipsnis Atvejų apibrėžimai, rinktinų ir platintinų duomenų pobūdis ir rūšis bei atitinkami epidemiologinės ir mikrobiologinės priežiūros metodai nustatomi kiekvienam konkrečiam priežiūros tinklui, kuris prijungiamas prie Bendrijos tinklo arba dėl jo sukuriamas. Atvejų apibrėžimai ir toms tik pateikiant ligoms, apie kurias pranešimus apie atvejus. ir priežiūros metodai nustatomi informacija keičiamasi 10 straipsnis Šis sprendimas įsigalioja 2000 m. sausio 1 d. 11 straipsnis Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms. Priimta Briuselyje, 1999 m. gruodžio 22 d. Komisijos vardu David BYRNE Komisijos narys 15/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 33 I PRIEDAS 1. 1. 1. UŽKREČIAMOSIOS LIGOS IR SPECIALIOS SVEIKATOS PROBLEMOS, KURIOS TURI BŪTI PALAIPSNIUI ĮTRAUKTOS Į BENDRIJOS TINKLĄ Toliau išvardytų ligų/sveikatos problemų priežiūra, pasitelkiant Bendrijos tinklą, bus vykdoma taikant standartizuotą duomenų rinkimo ir jų analizės būdą, kuris bus nustatytas kiekvienai ligai/sveikatos problemai, įdiegus konkrečius Bendrijos priežiūros tinklus. 2. LIGOS 2. 1. Ligos, kurių išvengiama skiepijant Difterija B grupės Haemophilus influenza infekcija Gripas Tymai Epideminis parotitas Kokliušas Poliomielitas Raudonukė 2. 2. Lytiniu būdu plintančios ligos Chlamidijos infekcija Gonokokinė infekcija ŽIV infekcija Sifilis 2. 3. Virusinis hepatitas Hepatitas A Hepatitas B Hepatitas C 2. 4. Per maistą ir vandenį plintančios ligos ir ligos, kuriomis užsikrečiama per aplinką Botulizmas Kampilobakteriozė Kriptosporidiazė Lambliozė Enterohemoraginės E. coli sukelta infekcija Leptospirozė Listeriozė Salmoneliozė Šigeliozė Toksoplazmozė Trichineliozė Jersiniozė 2. 5. Kitos ligos 2. 5. 1. Kitos neįprastų sukėlėjų sukeltos ligos Užkrečiama spongiforminės encefalopatijos atmaina (CJD) 2. 5. 2. Per orą plintančios ligos Legioneliozė Meningokokinė infekcija Pneumokokinė infekcija Tuberkuliozė 34 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 15/5 t. 2. 5. 3. Zoonozės (išskyrus 2. 4 punktą) Bruceliozė Echinokokozė Pasiutligė 2. 5. 4. Ypač pavojingos įvežtinės ligos Cholera Maliarija Maras Virusinės hemoraginės karštligės 3. SPECIALIOS SVEIKATOS PROBLEMOS 3. 1. Hospitalinės infekcijos 3. 2. Atsparumas antimikrobiniams preparatams 15/5 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 35 II PRIEDAS Specialiose teritorijose pasireiškiančių užkrečiamųjų ligų, kurioms turės būti taikoma epidemiologinė priežiūra pasitelkiant tinklą, parinkimo kriterijai 1. Ligos, kurios sąlygoja arba gali sąlygoti didelį sergamumą ir (arba) mirtingumą Bendrijoje, ypač jei šių ligų prevencijai būtinas visuotinis koordinavimas. 2. Ligos, kai keitimasis informacija gali padėti anksti perspėti apie grėsmę visuomenės sveikatai. 3. Retos ir sunkios ligos, kurios nebūtų pripažintos nacionaliniu lygiu ir kai duomenų kaupimas padėtų iškelti platesnėmis žiniomis paremtas hipotezes. 4. 5. Ligos, kurių galima išvengti, naudojant turimas prevencines sveikatos apsaugos priemones. Ligos, kurias palyginusios, valstybės narės prisidėtų prie nacionalinių ir Bendrijos programų įvertinimo


title: Förslag till rådets beslut om tillstånd för Konungariket Nederländerna att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 i rådets sjätte direktiv (77/388/EEG) av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter

eurovoc_concepts:
Netherlands
VAT
approximation of laws
gold
tax exemption

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 22. 12. 1999 KOM(1999) 721 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT om tillstånd för Konungariket Nederländerna att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 i rådets sjätte direktiv (77/388/EEG) av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter (framlagt av kommissionen) INLEDNING MOTIVERING På grundval av artikel 27 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund1 har Nederländernas regeringen i en skrivelse som registrerades vid kommissionens generalsekretariat den 1 september 1999 begärt tillstånd att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 A 1 a i det direktivet. I enlighet med ovannämnda artikel 27 underrättades övriga medlemsstater om Nederländernas begäran i en skrivelse av den 28 oktober 1999. BEGÄRANS LAGLIGHET Denna begäran faller inom ramen för det första uttalandet i protokollet från rådets möte den 12 oktober 1998 vid antagandet av direktiv 98/80/EG (särskilda regler för investeringsguld)2. Enligt uttalandet bör rådet och kommissionen förutsättningslöst granska varje begäran om undantag i enlighet med villkoren i punkterna 1-4 i artikel 27 i direktiv 77/388/EEG. Granskningen skall grunda sig på följande princip: investeringsguld som tillhör När en skattskyldig person tillhandahåller tjänster som består av omarbetning av icke efter beskattat omarbetningen inte längre betraktas som investeringsguld, är beskattningsunderlaget för tillhandahållandet av dessa tjänster inte begränsat till det belopp som den skattskyldige personen erhållit för dessa tjänster, utan omfattar även värdet på det guld som ingår i den färdiga produkten. en annan person, och guldet SYFTET MED DEN PLANERADE ÅTGÄRDEN Syftet med den åtgärd som planeras av Nederländerna är att förhindra att mervärdesskatt inte betalas för investeringsguld som är undantaget från mervärdesskatt och som används som material för tillverkning av konsumtionsvaror (smycken). Det planerade undantaget syftar även till att förhindra en snedvridning av konkurrensen som annars skulle kunna påverka det direkta tillhandahållandet av guldprodukter. BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN Åtgärden innebär att när en skattskyldig person tillhandahåller en tjänst som består av omarbetning av investeringsguld som tillhör en annan person, och guldet efter omarbetningen inte längre betraktas som investeringsguld, omfattar beskattningsunderlaget (det vederlag som tjänsteleverantören erhåller för det utförda arbetet) även värdet på det guld som ingår i den färdiga produkten, motsvarande det pris till vilket investeringsguldet förvärvades. 1 2 EGT L 145, 13. 6. 1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 1999/85/EG (EGT L 277, 28. 10. 1999, s. 34). EGT L 281, 17. 10. 1998, s. 31. 2 KOMMISSIONENS YTTRANDE I direktiv 98/80/EG av den 12 oktober 1998 fastställs särskilda regler för investeringsguld, som skall träda i kraft inom hela Europeiska unionen den 1 januari 2000 och som medför att transaktioner med investeringsguld undantas från mervärdesskatt. Som anges i stycke 2 och 3 i ingressen till direktivet, beaktandemeningen oräknad, syftar tillämpningen av särskilda regler för investeringsguld till att underlätta att investeringsguld utnyttjas som finansiell investering samt till att öka den internationella konkurrenskraften hos gemenskapens guldmarknad. I direktivet anges dock att medlemsstaterna måste vidta effektiva kontrollåtgärder för att bekämpa de nya möjligheter till skattebedrägeri och skatteflykt som kan öppnas genom den dubbla användningen av guld (sjunde stycket i ingressen, beaktandemeningen oräknad). I artikel 27 i sjätte direktivet anges en möjlighet att avvika från bestämmelserna i det direktivet för att hindra vissa typer av skatteflykt eller skatteundandragande. Den åtgärd som planeras av Nederländerna faller inom denna ram, eftersom åtgärden syftar till att förhindra missbruk av undantaget för investeringsguld när guldet inte används för investeringsändamål utan som material för tillverkning av en konsumtionsvara. Genom att beskatta den färdiga produkten på grundval av ett beskattningsunderlag som utöver det vederlag som erhållits för omarbetningen även omfattar värdet på det investeringsguld som använts, upphäver man i efterhand undantaget för tillhandahållande av investeringsguld och säkerställer en behandling som är likvärdig med behandlingen av direkt försäljning av guldsmycken, vars totala värde omfattas av mervärdesskatt. Kommissionen anser att denna åtgärd kommer att ha en avskräckande effekt på köp av investeringsguld för andra ändamål i syfte att undgå att betala mervärdesskatt. Åtgärden kommer att utgöra ett undantag från artikel 11 A 1 a i sjätte direktivet eftersom värdet på investeringsguld som använts som material för tillverkning av konsumtionsvaror ingår i beskattningsunderlaget. Kommissionen anser att det är lämpligt att begränsa giltighetstiden för undantaget till den 31 december 2004, vilket kommer att göra det möjligt att vid den tidpunkten utvärdera huruvida undantaget är lämpligt med hänsyn till förändringar i tillämpningen av de särskilda regler för investeringsguld som föreskrivs i direktiv 98/80/EG. 3 Förslag till RÅDETS BESLUT om tillstånd för Konungariket Nederländerna att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 i rådets sjätte direktiv (77/388/EEG) av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets sjätte direktiv (77/388/EEG) av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter3- Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund, särskilt artikel 27 i detta, med beaktande av kommissionens förslag4, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) (5) 3 4 På grundval av artikel 27 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund har Nederländernas regeringen i en skrivelse som registrerades vid kommissionens generalsekretariat den 1 september 1999 begärt tillstånd att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 A 1 a i det direktivet. lagstiftning rörande omsättningsskatter Enligt artikel 27. 1 i sjätte momsdirektivet får rådet enhälligt på kommissionens förslag bemyndiga varje medlemsstat att genomföra särskilda åtgärder som avviker från bestämmelserna i det direktivet för att förenkla skatteuttaget eller för att hindra vissa typer av skatteflykt eller skatteundandragande. I enlighet med ovannämnda artikel 27 underrättades övriga medlemsstater om Nederländernas begäran i en skrivelse av den 28 oktober 1999. artikel 11 A 1 a Enligt för sjätte direktivet tillhandahållande av varor och tjänster allt som utgör det vederlag som leverantören har erhållit eller kommer att erhålla från kunden eller en tredje part för dessa inköp. är beskattningsunderlaget i Utan hinder av dessa bestämmelser har Nederländerna begärt i beskattningsunderlaget för omarbetning av investeringsguld innefatta värdet av det material som tillhandahålls av köparen av tjänsten och som har använts för tillverkning av den färdiga produkten. tillstånd att EGT L 145, 13. 6. 1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 1999/85/EG (EGT L 277, 28. 10. 1999, s. 34). EGT C , , s. 4 (6) (7) (8) Syftet med undantaget är att förhindra otillbörligt utnyttjande av det undantag som investeringsguld samt att hindra vissa typer av skatteflykt och beviljas skatteundandragande och undantaget uppfyller därför villkoren i artikel 27 i sjätte direktivet. för Skatteflykten och investeringsguld, som är undantaget omarbetas till smycken, varvid mervärdesskatt endast betalas för omarbetningen. består från mervärdesskatt, att förvärvas och sedan skatteundandragandet huvudsakligen däri Undantaget beviljas till och med den 31 december 2004, vilket kommer att göra det möjligt att utvärdera huruvida undantaget är lämpligt med hänsyn till förändringar i tillämpningen av de särskilda regler för investeringsguld som föreskrivs i direktiv 98/80/EG. (9) Undantaget har ingen negativ inverkan på Europeiska gemenskapernas egna medel från mervärdesskatt. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Utan hinder av bestämmelserna i artikel 11 A 1 a i direktiv 77/388/EEG beviljas Nederländerna tillstånd att i beskattningsunderlaget för tjänster som består av omarbetning av investeringsguld, vilket är undantaget från mervärdesskatt, innefatta värdet av det guld som ingår i den färdiga produkten, motsvarande det pris till vilket investeringsguldet förvärvades. Artikel 2 Detta tillstånd löper ut den 31 december 2004. Artikel 3 Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 5