title: Ehdotus: neuvoston asetus puuvillan tuotantotuesta

eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
production aid

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISOJEN KOMISSIO Brysselissa 13. 12. 1999 KOM(1999) 492 lopullinen 1999/0201 (CNS) 1999/0202 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevalla pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta kuudennen kerran Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS puuvillan tuotantotuesta (komission esittämät) PERUSTELUT 1. JOHDANTO ja niihin liittyvät perustelut lainsäädäntöehdotukset johtuvat Kreikan Nämä liittymisasiakirjaan liitetyssä pöytäkirjassa N:o 4, jota on muutettu muun muassa Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjaan liitetyllä pöytäkirjalla N:o 14, olevan joissa määrätään tukijärjestelmän toimintaa koskevasta 11 kohdan määräyksistä, kertomuksesta. Markkinointivuonna 1997/1998 tätä sitoumusta noudatettiin osittain ennakolta laatimalla komission kertomus neuvostolle Kreikan puuvilla-alaa koskevista pyynnöistä (KOM(1998) 10 lopullinen). Tarkasteltuaan kertomusta ja toteutettuaan tiettyjä ehdotettuja toimenpiteitä neuvosto kehotti kesäkuussa 1998 komissiota tutkimaan seuraavia seikkoja: – – – – mahdollisuutta panna toimeen järjestelmä, jonka avulla tuki voidaan maksaa suoraan tuottajalle, mainitun järjestelmän yhteensopivuutta tätä tuotetta koskeviin nykyisin sovellettaviin kaupallisiin käytäntöihin, mahdollisuutta panna toimeen rangaistusten alueellistamisjärjestelmä, tällaisille järjestelmille ominaisia hallinnoinnin ja valvonnan ongelmia. Esitettyjen muutosten valvontatoimenpiteiden ylläpitämiseksi parantamiseksi. Tilintarkastustuomioistuin on itse osoittanut, että puuvillan tukijärjestelmässä on ollut vakavia valvontaongelmia. ja tai vahvistamiseksi sekä niiden tehokkuuden vuosikertomuksissaan1 yksinkertaistamiseksi lainsäädännön arviointi asiassa tehtiin 2. PUUVILLAA KOSKEVA JÄRJESTELMÄ Yhteisön lainsäädännön kannalta puuvillaa koskeva järjestelmä perustuu Kreikan liittymisasiakirjaan liitettyyn pöytäkirjaan. Espanjan ja Portugalin liityttyä yhteisöön otettiin käyttöön Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyllä pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1964/87 erityisesti taatun enimmäismäärän soveltamiseksi. Myöhemmin tähän neuvoston asetukseen on tehty neljä muuta mukautusta, joilla muutettiin paitsi tiettyjä artikloja myös tiettyjä pöytäkirjan N:o 4 kohtia. Lisäksi neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1554/95 epätavanomainen vahvistetaan lainsäädännöllinen kokonaisuus on muuttunut sen rajoitettava koskemaan oleellisia yksinkertaistamiseksi olisi pöytäkirjan määräykset seikkoja ja koottava muut lainsäädännölliset toimenpiteet yhdeksi neuvoston asetukseksi. erittäin monimutkaiseksi, säännöt. Tämä melko tukijärjestelmän yleiset ja Puuvillaa koskeva järjestelmä perustuu puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, tonnilta tuottajalle. maksettavaan vähimmäishintaan, Voidakseen myydä maailmanmarkkinahinnalla puuvillan, josta siemenet on poistettu, siementenpoistoyritys saa tonnia kohden maksettavaa tukea, joka vaihtelee markkinoilla siementenpoistoyritys maksaa jonka 1 EYVL C 309, 16. 11. 1993, s. 1. EYVL C 340, 17. 11. 1996, s. 1. 2 hintojen noteerattujen tuottajaryhmittymien on ollut lukuunsa ja saada tukea siementenpoistoyritysten kautta. perusteella. Markkinointivuodesta alkaen lisäksi mahdollista toteuttaa siementen poisto omaan 1998/1999 ja Espanjan TKM on 249 000 tonnia. Kohdehintaa, Järjestelmässä sovelletaan taattuja kansallisia määriä (TKM): Kreikan TKM on ja 782 000 tonnia vähimmäishintaa pienennetään talousarvion neutraliteettia kuitenkaan varmistamatta, jos tuotanto ylittää taatun kansallisen määrän. On kuitenkin olemassa mekanismi, jolla pienentämistä voidaan rajoittaa erityisesti silloin, kun maailmanmarkkinahinnat ovat korkeat. Talousarviomenot noin 770 miljoonan EUR tasolle. Menot voivat kuitenkin olla huomattavasti suuremmat, etenkin jos maailmanmarkkinahinta on alhainen ja jos viljelyyn kohdistuva kiinnostus kasvaa nykyisen suuntauksen mukaisesti. Tällaisessa tapauksessa menot saattavat ylittää 900 miljoonaa EUR. näin ollen useimmiten korkeintaan nousevat tukea Tuen ennakkomaksujärjestelmän avulla tukea on mahdollista maksaa todettujen maailmanmarkkinahintojen ja ennen markkinointivuoden alkua (1. syyskuuta) tehtyjen satoennusteiden perusteella. Markkinointivuodesta 1998/1999 ennakoita on lisäksi alettu tarkistaa tehdään marraskuussa siementenpoistamiskauden alettua. uudelleenarvioinnin perusteella, sadon joka Yhteisö on kannustanut puuvilla-alan tuottajaryhmittymien perustamista vuosien 1982- 1992 aikana. Tuolloin säädettiin erityisesti sadonkorjuukoneiden ostoa varten myönnettävästä käynnistystuesta sekä investointituista. Nykyisin sadonkorjuulaitteet ovat yleisiä niin Kreikassa kuin Espanjassakin. Tuottajaryhmittymät harjoittavat tämän laitekannan hallinnointia. Tuotantotukijärjestelmä on vuodesta 1992 kyennyt edistämään tuottajaryhmittymien perustamista ja toimintaa. Kreikan yhteensä noin 75 siementenpoistoyrityksestä 20 yhteisyrityksellä, eli noin neljäsosalla on noin kolmasosa siementenpoistokapasiteetista. Siementenpoiston kokonaiskapasiteetti ei aiheuta erityisiä ongelmia Kreikan tuotannon tasoon nähden. Espanjassa 10 yhteisyritystä edustaa miltei puolta 22 yrityksestä. Tuottajien tarjontaan nähden on siementenpoiston ylikapasiteettia, varsinkin markkinointivuodesta 1993/1994 markkinointivuoteen 1995/1996, jolloin maata vaivasi jatkuva kuivuus. Järjestelmän valvonnan kannalta ovat oleellisia seuraavat seikat: – – – – tuottajien pinta-alailmoitus valvontajärjestelmässä määrättyyn pinta-alatukihakemukseen, ja sen liittäminen yhdennetyssä hallinto- ja tuottajan ja vähimmäishintaa koskeva sitoumus, siementenpoistajan kesken tehty sopimus, johon sisältyy puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, valvonta yrityksessä, siementenpoistoyritykseen varastokirjanpito. saapuvien ja sieltä poistuvien tuotteiden Näiden eri kohtien valvonnan avulla voidaan tunnistaa jokaisen puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, erän alkuperä, valvoa määrien paikkansapitävyys pinta-aloihin nähden ja laatia puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, ja tuotettujen puuvillapaalien välinen suhde. 3 EMOTR:n tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä tehtiin Kreikan osalta lainsäädännön soveltamisen valvontaa koskevia rahoituskorjauksia, joiden suuruus oli 10 prosenttia varainhoitovuosille 1991 ja 1992 ilmoitetuista menoista. Tämän lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi varainhoitovuoden 1994 tilintarkastuslauselman yhteydessä Kreikan siementenpoistajien tasolla asetusten 3,2 miljoonan EUR suuruista noudattamisessa. Tämän rahoituskorjausta. heikkouksia sovellettiin tiettyjen vuoksi Kreikan valvontamenettelyitä on tarkistettu vuodesta 1994 ja nykyisin EMOTR:n tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavat yksiköt katsovat, että valvontajärjestelmät ovat parantuneet. Kaiken kaikkiaan nykyinen järjestelmä toimii siten, että se takaa melko korkealaatuisen tuotannon ja puuvillan, josta siemenet on poistettu, myynnin maailmanmarkkinahintaan. Viimeisimmistä saatavilla olevista tiedoista käy kuitenkin ilmi pinta-alojen ja tuotantojen huolestuttava kehitys. Tämä tarkoittaa, että talousarviota koskevan kurinalaisuuden tietyissä noudattaminen olosuhteissa olla vaikeaa. Talousarvion neutraliteetti olisi puuvillan tukijärjestelmän osalta kuitenkin pystyttävä varmistamaan paremmin. Näin ollen olisi aiheellista korottaa kuitenkaan kohdehintaa prosenttimäärää, vakauttajamekanismin muita osatekijöitä. ympäristönäkökohtien muuttamatta alennetaan, huomioon ottaminen saattaa jolla ja 3. TUOTTAJALLE MAKSETTAVA SUORA TUKI tehtävät Tuottajat ja siementenpoistajat ovat usein eri mieltä tuesta perittävien ennakoiden vähimmäishinnan maksamisen takaisinmaksun määräajasta sekä laadun perusteella tehtävistä vähimmäishinnan mukautuksista. Toissijaisuusperiaatteen noudattamiseksi ja laadun alan toimijoiden yksimielisestä pyynnöstä yhteisön taulukko, perusteella poistettiin markkinointivuodesta 1995/1996. Nykyisin puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, sovittua hintaa on mukautettava sopimuspuolten kesken yhteisellä sopimuksella suhteellisesti, jos tuotetun puuvillan laatu poikkeaa standardilaadusta. Ammattikuntien välisen sopimuksen puuttuessa Kreikan interventioelin laati hyvitys- ja korjaustaulukon. tämä elin pidättää siementenpoistajilta yhden prosentin niiden maksamista Lisäksi maksuista tuottajille, mikä häiritsee järjestelmän tasapainoa. vähimmäishinnan joka määräsi korjaukset, hyvitykset ja Jos tuottajien ja siementenpoistajien välisten sopimuksia koskevien suhteiden ratkominen yhteisön tasolla vaikuttaa vaikealta ja tarpeettomalta, on pantava merkille, että tuki on maksettava kokonaisuudessaan edunsaajalle, jotta se todellakin korvaa kohdehinnan ja maailmanmarkkinahinnan välisen erotuksen. Lisäksi olisi aiheellista täsmentää tiettyjä noudatettavia sääntöjä, kuten puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, ja puuvillan, josta laatujen välinen suhde tai velvollisuus maksaa ennakkoa siemenet on poistettu, vähimmäishinnasta. ja jotta tuki hyödyttäisi enemmän tuottajia, Kreikka on pyytänyt Tämän vuoksi tarkastelemaan mahdollisuutta myöntää tuki suoraan tuottajajärjestöille, jotka maksavat vähimmäishinnan jäsenilleen, poistavat siemenet puuvillasta omaan lukuunsa ja pitävät kaupan puuvillaa, josta siemenet on poistettu. Tämä olisi valinnaista ja se koskisi, ainakin alussa, vain harvoja tapauksia. Tällä hetkellä yksikään tuottajajärjestö, joka ei itse poista siemeniä, ei ole siemenistä puhdistetun puuvillan kaupan pitämisen osalta tällaisessa tilanteessa. 4 Oletuksessa, jonka mukaan tukea maksettaisiin edellä mainituin edellytyksin suoraan tuottajajärjestöille, on kaksi suurempaa vaikeutta: – – että tuottajajärjestöllä puuvillan, josta siemenet on poistettu, kaupan pitämisen varmistamiseksi on välttämätöntä, vähimmäishinnan maksamiselle välttämättömien pankkitakuiden takaamiseksi; kaupan pitämisessä tarvittavat ja laitteet; ammattitaitoista henkilökuntaa ja erityisesti maailmanmarkkinoiden seurantaan, määrältään vaihtelevan tuen myöntämiseen ja myyntisopimusten tekemiseen kykeneviä vähimmäishinnan toimihenkilöitä. Rahoitusvaikeuksien maksamiseksi tai pankkilainojen takaisinmaksamiseksi ovat suuret, (varastointi-, käsittely- ja tiedonvälitys-) tarvikkeet pääomaa riskit on josta tukea saavan puuvillan, siemenet on poistettu, määrät tarkastettaisiin pääasiassa omaan lukuunsa työskentelevässä siementenpoistoyrityksessä. Jos näissä yrityksissä todettaisiin sääntöjenvastaisuuksia, tuottajajärjestö voisi vetäytyä vastuustaan. josta siemeniä ei ole poistettu, ja puuvillan, jotka eivät poista puuvillan Näin ollen näyttäisi siltä, että niillä tuottajajärjestöillä, siemeniä itse, ei olisi tarvittavia keinoja hallinnoida suoraan nykyisen järjestelmän mukaista suuruudeltaan vaihtelevaa tukea. Kysymystä olisi tarkasteltava jonkin vuoden kuluttua uudelleen sen kokemuksen perusteella, jonka markkinointivuoden 1998/1999 alusta annetun sääntelyn mukaisesti puuvillan siemenet omaan lukuunsa poistavat ryhmittymät voisivat saada siementenpoistoyrityksen perimän tuen takaisinluovutuksen sijaan. Tätä mahdollisuutta ei ole toistaiseksi käytetty. Edellä siementenpoistoyrityksille myönnetään tukea tuotetun määrän mukaan. säilytettävä perusteella nykyinen esitetyn olisi järjestelmä, jossa 4. RANGAISTUSTEN ALUEELLISTAMINEN Kreikka toivoo puuvillan viljelyä koskevan alueellistamisperiaatteen käyttöönottoa puuvillan viljelyn leviämisen välttämiseksi alueille, joilla puuvillaa ei perinteisesti viljellä, ja joilla veden käyttö näyttää olevan sekä kiistanaihe että ympäristöhallinnon ongelma. Espanjassa puuvillan viljely on keskittynyt miltei yksinomaan Andalusian alueelle. Puuvillan viljelyn ja ympäristönsuojelun välinen suhde on melko ristiriitainen. Yhtäältä ja sen mielikuva on erityisesti puuvilla on tärkein kasviperäinen tekstiilikuitu, luonnonmukaisuutensa ansiosta parempi kuin kilpailevien synteettisten kuitujen. Toisaalta vedenkulutuksen, kasvinsuojeluaineiden ja lannoitteiden käytön sekä tiettyjen alueiden viljelylajien yksipuolistumisen vuoksi kielteiset. Viljelykierron puuttuminen on vaarassa köyhdyttää ajan mittaan maaperää ja lisätä kasvien terveyttä koskevia riskejä. ympäristövaikutukset puuvillan viljelyn ovat on haittojen rajoittamiseksi Mainittujen aloitteita. alalla Pisarakastelujärjestelmän ja muovinaluskylvön avulla voidaan järkiperäistää veden kulutusta. Kreikka on aloittanut erityisesti puuvillalle kylvetyillä viljelyaloilla lannoitteiden käytön vähentämistä ja pisarakastelujärjestelmää koskevan ohjelman. Espanjassa Asociaciones para Tratamientos Integrados del Algodón –järjestöt (ATRIAS) ovat tehneet tuotantokustannusten vähentämistä ja yhdennettyä biologista kasvintorjuntaa koskevia aloitteita. toteutettu useita jo 5 Kreikan pyyntö jakaa taatun kansallisen määrän (TKM) järjestelmä taatun alueellisen määrän (TAM) järjestelmäksi aiheuttaisi vaikeuksia, riskejä EMOTR:lle tai alueiden välisiä ristiriitoja seuraavissa asioissa: – – – tuotannon alueellisissa arvioissa ja tuen ennakoissa, käyttämättömien taattujen kansallisten määrien uudelleenmäärittelyssä tietyillä alueilla, puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, alkuperän valvonnassa, kun kyseessä on puuvilla, joka voi saada erisuuruista tukea tonnilta. ratkaisu perustui ehdottama kiintiöihin. Tässä Toinen Kreikan olettamuksessa voimassaolevaa tukijärjestelmää sovellettaisiin nykyisen järjestelmän tavoin siementenpoistajiin, joilla on taattu kansallinen määrä koko tuotetusta puuvillasta. Tuottajatasolla vähimmäishinta, tarvittaessa asianmukaisesti vähennetty, maksettaisiin yksilöllisten kiintiöiden perusteella, joiden kokonaismäärä olisi sama kuin tuotantoarvion määrä. Yksilöllisiä kiintiöitä suuremmille määrille puuvillaa ei olisi minkäänlaista tuottajalle maksettavaa ostohintavelvoitetta. yksilöllisiin jota olisi Tässä ehdotuksessa kuvaillulla järjestelmällä on sellaisia esimerkkejä erityisesti maito- ja durumvehnäaloilla, jotka ovat osoittautuneet monimutkaisiksi. Siinä on kaksi pääasiallista käytännön ongelmaa: – – yksilöllisten kiintiöiden hallinnointi. Kiintiöt olisi jaettava uudelleen vuosittain, ja se aiheuttaisi suuria ristiriitoja, markkinoilla on hinnaltaan alhaista puuvillaa, josta siemenet on poistettu. Tämä siementenpoistajalle oikeuden samansuuruiseen tukeen kuin mitä antaisi vähimmäishintaiselle puuvillalle maksetaan, mikä aiheuttaisi kauppavirtojen muutoksia ja petoksia. luultavasti Näin ollen nämä kaksi suunniteltua menettelytapaa, taattujen kansallisten määrien alueellistaminen ja yksilölliset kiintiöt, aiheuttaisivat lisää vaikeuksia, kiistan-aiheita ja petoksen mahdollisuuksia. Viljelyn laajaperäistämisen valvonnalle asetetun tavoitteen saavuttamiseksi ehdotetaan kuitenkin, että jäsenvaltio ottaisi käyttöön asianmukaisia ympäristötoimenpiteitä ja rajoittaisi puolueettomin ympäristöperustein viljelyaloja tai alueita, joilla harjoitettu puuvillanviljely on oikeutettu tukeen. Näillä perusteilla ehdotus on Agenda 2000 -päätösten ympäristöä koskevien yleistavoitteiden mukainen. On ehdotettu, että jäsenvaltiot antavat ennen 31. päivää joulukuuta 2003 komissiolle kertomuksen alan ympäristötilanteesta. 5. MUITA HALLINNOINTIIN JA VALVONTAAN LIITTYVIÄ KYSYMYKSIÄ aiheuttaa tuen saattaa Järjestelmän toimintaan liittyvistä vaikeuksista ongelmia säännöt. Nykyisen järjestelmän mukaan vahvistamista koskevat yksityiskohtaiset myönnettävän tuen määrä on siementenpoistajan hakemuksen jättöpäivänä voimassa oleva määrä. Siementenpoistaja voi esittää toivottua määrää koskevan tai toivottuja määriä koskevat hakemuksensa päivän, jona puuvilla saapuu yritykseen, (viimeistään 1 syyskuuta) ja viimeistään seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivän välille. Tällä tavoin joka ottaa huomioon siementenpoistajalla on mahdollisuus saada sellainen määrä, 6 tuotettujen maailmanmarkkinahinnan. kuitujen myyntisopimuksessa sovittuna päivänä voimassa olevan Tämä menetelmä ei salli tuensaajan jättää tukihakemusta ennen tuotteen fyysistä hallussapitoa. Lisäksi se hidastaa sopimusten tekemistä maailmanmarkkinoilla ennen satokautta. Tämän tuen määrän vahvistamisjakson pidentämistä voidaan ehdottaa, mikä tarkoittaisi kuitenkin sitä, että tukikelpoisten määrien kirjanpito olisi pidettävä erillään kunkin yritykseen saapuneen puuvillaerän fyysisistä tarkastuksista. Jos tukihakemukset esimerkiksi koskisivat hakemuksen jättämisen ajankohtana eli 1. heinäkuuta ja sitä seuraavan 31. maaliskuuta välisenä aikana voimassa olleita tuen määriä, hakemusten olisi kokonaisuudessaan vastattava yritykseen 1. syyskuuta ja sitä seuraavan 31. maaliskuuta välisenä aikana saapuneita puuvillan kokonaismääriä. Tuen ennakkomaksujärjestelmä ei sen sijaan muuttuisi, vaan ennakot olisivat sidoksissa kyseisen yrityksen tosiasiallisesti valvomiin määriin. 6. EHDOTETUT TOIMENPITEET Puuvillaa koskevan järjestelmän toiminnan tarkastelun perusteella komission ehdotukset koostuvat pääasiassa seuraavista seikoista: – – – – – – – nykyisen tukijärjestelmän säilyttäminen, maksaminen tuen vähimmäishinnan maksamista täsmentäminen, edunsaajille kokonaisuudessaan ja ja mukauttamista koskevien korottaa prosenttimäärää, jolla kohdehintaa alennetaan puolueettomien tarvittaessa tukikelpoisuuden rajoittaminen koskemaan tiettyjä alueita ympäristöperusteiden kansallisella laatiminen joidenkin sääntöjen tasolla ja velvoittaa jäsenvaltiot antamaan kertomus alalla toteutettujen kansallisten ympäristötoimenpiteiden vaikutuksista, tukihakemusjakson kirjanpitojärjestelmän mukaisesti, pidentäminen uudistetun tukikelpoisten määrien yhteisön lainsäädännön yksinkertaistaminen kokoamalla suurin osa pöytäkirjaan N:o 4 kuuluvista säännöksistä, jotka koskevat puuvillaan sovellettavan järjestelmän periaatteita, samaan puuvillan tuotantotukea koskevaan neuvoston asetukseen. Ehdotetut toimenpiteet yksinkertaistavat sekä lainsäädäntöä että tuen vahvistamisen ja myöntämisen edellytyksiä, mikä hyödyttää erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä. talousarviota koskevan kurinalaisuuden Niillä noudattamista. edistetään ympäristönsuojelua ja Kaikki mainitut toimenpiteet kuuluvat maataloustuotannon järjestelmien yhdenmukaisen soveltamisen yleistavoitteeseen. Ne kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. 7 1999/0201 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevalla pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta kuudennen kerran EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevan puuvillaa koskevan pöytäkirjan N:o 42, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1553/953, ja erityisesti sen 11 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen4, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon5, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon6, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) 2 3 4 5 6 7 8 9 Tukijärjestelmän ja peltokasvinviljelyn tukijärjestelmän toiminnan pöytäkirjan N:o 4 11 kohdassa säädettyjen tutkimusten tulokset osoittavat, että puuvillan tukijärjestelmää on tarpeen mukauttaa. Puuvillaa koskevat toimenpiteet vahvistetaan pöytäkirjassa N:o 4, puuvillan tukijärjestelmän yleisistä säännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 2169/81 kumoamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1554/957, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1419/988, sekä Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyllä pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta 2 päivänä heinäkuuta 1987 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1964/879, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1553/95; on aiheellista yhtäältä pitää voimassa Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 4 vahvistettu järjestelmä ja erityisesti neuvoston EYVL L 291, 19. 11. 1979, s. 174. EYVL L 148, 30. 6. 1995, s. 45. EYVL L 148, 30. 6. 1995, s. 48. EYVL L 190, 4. 7. 1998, s. 4. EYVL L 184, 3. 7. 1987, s. 14. 8 mahdollisuus mukauttaa järjestelmää sekä toisaalta yksinkertaisuuden vuoksi koota yhteen neuvoston asetukseen puuvillan tuotantotukeen liittyvät täytäntöönpanotoimenpiteet, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: Korvataan pöytäkirjan N:o 4 3 kohta seuraavasti: 1 artikla «3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettuun järjestelmään sisältyy tuotantotuki. » Korvataan pöytäkirjan N:o 4 6 kohta seuraavasti: 2 artikla «6. Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja Euroopan järjestelmän parlamenttia tarpeellisista mukautuksista ja vahvistaa tässä pöytäkirjassa säädettyjen säännösten täytäntöönpanemiseksi tarvittavat perussäännöt. » pöytäkirjassa kuultuaan säädetyn tässä Poistetaan pöytäkirjassa N:o 4 oleva 7, 8, 8 a, 9, 10, 11 ja 12 kohta. 3 artikla Pöytäkirjan N:o 4 13 kohdasta tulee 7 kohta. 4 artikla 5 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 9 1. 2. 3. 4. 5. RAHOITUSSELVITYS BUDJETTIKOHTA: B1-141 MÄÄRÄRAHAT: 812 miljoonaa EUR TOIMENPITEEN NIMI: Ehdotus neuvoston asetukseksi Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevalla pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta kuudennen kerran. OIKEUSPERUSTA: Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä oleva pöytäkirja N:o 4. TOIMENPITEEN TAVOITE: Pöytäkirjan N:o 4 ajantasaistaminen. VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON 5. 0 MENOT - - - EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA MUISTA LÄHTEISTÄ 5. 1 TULOT - - EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) KANSALLISELLA TASOLLA 5. 0. 1 MENOARVIO 5. 1. 1 TULOARVIO 5. 2 LASKUTAPA: 12 KUUKAUDEN JAKSO (miljoonaa EUR) KULUVA VARAINHOI- TOVUOSI (1999) (miljoonaa EUR) SEURAAVA VARAINHOI- TOVUOSI (2000) (miljoonaa EUR) - - - - - - 2001 2002 2003 2004 - - - - - - - - 6. 0 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA 6. 1 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISELLÄ SIIRROLLA 6. 2 LISÄTALOUSARVION TARVE 6. 3 MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT HUOMAUTUKSIA: Toimenpiteellä ei sellaisenaan ole taloudellisia vaikutuksia nykytilanteeseen verrattuna. KYLLÄ / EI KYLLÄ / EI KYLLÄ / EI KYLLÄ / EI 10 1999/0202 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS puuvillan tuotantotuesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevan puuvillaa koskevan pöytäkirjan N:o 410, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o …. /199911, ja erityisesti sen 6 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen12, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon13, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon14, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) 10 11 12 13 14 15 16 17 18 Pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 11 kohdassa määrätyn tukijärjestelmän toiminnan tarkastelun tulokset osoittavat, että nykyinen puuvillaa koskeva järjestelmä on tarpeen säilyttää tietyin mukautuksin. ja yleisistä säännöistä (ETY) N:o toimenpiteet vahvistetaan pöytäkirjassa N:o 4, puuvillan Puuvillaa koskevat tukijärjestelmän 2169/81 asetuksen kumoamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1554/9515, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1419/9816, sekä Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyllä pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta 2 päivänä heinäkuuta 1987 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1964/8717, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1553/9518. On aiheellista yhtäältä pitää voimassa Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyssä pöytäkirjassa N:o 4 vahvistettu järjestelmä ja erityisesti neuvoston mahdollisuus mukauttaa järjestelmää, sekä toisaalta yksinkertaisuuden vuoksi koota samaan neuvoston asetukseen kaikki tuen myöntämiseksi tarvittavat täytäntöönpanoa koskevat toimenpiteet. EYVL L 291, 19. 11. 1979, s. 174. Katso tätä virallista lehteä. EYVL L 148, 30. 6. 1995, s. 48. EYVL L 190, 4. 7. 1998, s. 4. EYVL L 184, 3. 7. 1987, s. 14. EYVL L 148, 30. 6. 1995, s. 45. 11 (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Pöytäkirjan 6 kohdan mukaan olisi toteutettava puuvillaa koskevan järjestelmän täytäntöön panemiseksi välttämättömät toimenpiteet. Pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 3 kohdassa määrätty tuotantotuki perustuu nykyisin taatun kansallisen määrän joka takaa tuottajalle vähimmäishinnan ja korvaa mukaisesti järjestelmään, siementenpoistoyrityksille ja tuessa maailmanmarkkinahinnan välisen eron. Saadun kokemuksen perusteella on aiheellista säilyttää tämän järjestelmän perusteet ja oleelliset osat. myönnettävässä kohdehinnan Tuottajalle maksettava kohdehinta ja vähimmäishinta sekä taatut kansalliset määrät on vahvistettava siten, että viljelysten kesken saavutettu tasapaino säilyy ja ja jalostusohjelmia. tehdä keskipitkän aikavälin tuotanto- toimijat voivat siten, että On syytä säilyttää säännökset, joilla voidaan määrittää puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta. Hinnan määrittämisperusteena voidaan käyttää suhdetta, joka on todettu puuvillalle, josta siemenet on poistettu, käytetyn hinnan, ja puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun hinnan välillä. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, hinnan määrittämiseksi on syytä ottaa huomioon maailmanmarkkinoilla tehdyt tarjoukset sekä kansainvälisen kaupan kannalta tärkeissä pörsseissä noteeratut hinnat. Nykyisin voimassa olevan menetelmä, jonka mukaan tuen vähennys tietyn tuotantomäärän ylittyessä kohdistuu suhteellisesti ylityksestä vastuussa oleviin järkevän tuotannon tason suosimisen. Tuen vähennystä jäsenvaltioihin, sallii voidaan kuitenkin lieventää, jos erityisesti maailmanmarkkinahinnan keskitaso huomioon ottaen menojen tietty taso ei ole ylittynyt. Kansallisten taattujen määrien menetelmän seurauksia on sovellettava kohdehinnan ja vähimmäishinnan tasolla. Nykyisin sovellettavalla kohdehinnan alennusprosentilla, joka on puolet taatun kansallisen määrän ylityksestä, ei aina pystytä varmistamaan talousarvion kurinalaisuuden noudattaminen. Kyseistä prosenttimäärää olisi näin ollen korotettava. Järjestelmän tasapainon varmistamiseksi puuvillan tuotantotuki on vastedes maksettava kokonaan edunsaajille, rajoittamatta yhteisön lainsäädännössä säädettyjen eri vähennysten ja leikkausten soveltamista. Tuotantorakenteiden nykytilassa tuki on maksettava puuvillan siementenpoistoyrityksille, jotka maksavat tuottajille vähintään vähimmäishinnan suuruisen hinnan sekä ennakon tästä hinnasta ja jotka hyväksyvät tukikelpoisten määrien tarkastusta tietyt koskevat edellytykset. Tuen määrä vaihtelee maailmanmarkkinahinnan mukaan, ja on tarpeen varata kyseinen määrä vastaaville tukikelpoisille puuvillan määrille sen ajanjakson perusteella, jona kyseisille määrille on haettu tukea. Nykyisessä järjestelmässä puuvillan siementen poistajan on mahdollista vahvistaa mainittu määrä tukihakemuksessaan etenkin hallussaan pitämän puuvillan, josta siemenet on poistettu, myyntisopimusten tekopäivän perusteella. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, kaupan pitämisen helpottamiseksi edelleen maailmanmarkkinoilla on aiheellista sallia vastaisuudessa sopimusten tekeminen ennen korjuujaksoa ja sen vuoksi pidentää tukihakemuksen jättöaikaa. 12 (10) Tuottajien ja siementen poistajien sopimussuhteita ei ole aiheellista toteuttaa yhteisön tasolla. Näin ollen olisi säilytettävä tietyiltä osiltaan täsmennettynä nykyinen periaate, tekevät sopimukset jonka mukaan kyseiset sopimuspuolet yhteisymmärryksessä. (11) Myönnettävän tuen määrä voidaan saada selville vasta jokaisen jäsenvaltion todellisen tuotannon vahvistamisen jälkeen. Tuen viivästyneestä maksamisesta aiheutuneiden haittojen lieventämiseksi olisi jatkettava ennakon maksamista. (12) (13) (14) säädettyjen Tuottajajäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavia valvontatoimenpiteitä tuen myöntämisestä toiminnan toimenpiteiden varmistamiseksi käyttäen tarvittaessa tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä 27 päivänä marraskuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3508/9219, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 820/9720, säädettyä yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää. moitteettoman ympäristötoimenpiteet Puuvillan viljely siihen huonosti soveltuvilla alueilla saattaa vaikuttaa kielteisesti niiden alueiden ympäristöön ja maatalouteen, joille tämä viljely on tärkeää. Ympäristötavoitteiden huomioon ottamiseksi jäsenvaltioiden olisi määriteltävä käytettävän asianmukaiset maatalousmaan osalta ja pantava ne täytäntöön. Jäsenvaltioiden on vastaisuudessa puolueettomin otettava käyttöön lainsäädännön ympäristöperustein noudattamisen tarpeellisuudesta. annettava kertomus puuvilla-alalla toteutettujen kansallisten ympäristötoimenpiteiden vaikutuksista ajankohtana, jona nämä vaikutukset ovat tiedossa. toimenpiteitä sekä muistutettava rajoittamiseksi nykyisen Jäsenvaltioiden olisi puuvillan viljelyyn tuottajia viljelyn Tuotantotukijärjestelmän täytäntöönpanon helpottamiseksi ja tämän järjestelmän säädettävä menettelystä moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi olisi yhteistyön aikaansaamiseksi jäsenvaltioiden ja komission välisen tiiviin hampun yhteisestä markkinajärjestelystä hallintokomiteassa. Pellavan 29 päivänä (ETY) neuvoston annetussa N:o 1308/7021, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3290/9422, säädetty pellavan ja hampun hallintokomitea olisi tähän soveltuva. asetuksessa kesäkuuta 1970 ja (15) Koska tämän asetuksen täytäntöönpanotoimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn hallinto- neuvoston toimenpiteitä, ne olisi vahvistettava kyseisen päätöksen 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen. 1999/468/EY23 tarkoitettuja päätöksen artiklassa 2 (16) säädettyjen asetuksessa yhteisölle soveltamisesta Tässä ja aiheutuvien menojen ja asiaankuuluvien menettelyjen alaisiksi on puuvillan, jonka siemeniä ei ole poistettu, erityisesti maataloudellisen luonteen huomioon ottaen syytä saattaa tällä toimenpiteiden rahoitus- valuuttasääntöjen saattamiseksi 19 20 21 22 23 EYVL L 355, 5. 12. 1992, s. 1. EYVL L 117, 7. 5. 1997, s. 1. EYVL L 146, 4. 7. 1970, s. 1. EYVL L 349, 31. 12. 1994, s. 105. EYVL L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 13 alalla sovellettaviksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annettu neuvoston asetus sekä maatalouden euromääräisestä valuuttajärjestelmästä 15 päivänä joulukuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2799/9825. (EY) N:o 1258/199924 (17) järjestelmään tehtävät mukautukset on pantava Tässä asetuksessa säädetyt täytäntöön parhain mahdollisin edellytyksin. Siirtymätoimenpiteet voivat tästä syystä osoittautua tarpeellisiksi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU: YLEISET PERIAATTEET 1 artikla 1. 2. Tässä asetuksessa vahvistetaan Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 3 kohdassa määrätyn tuotantotuen myöntämiseksi tarvittavat toimenpiteet. Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) b) 'puuvillalla, josta siemeniä ei ole poistettu': puuvillapensaan (Gossypium) kypsyneitä ja korjattuja hedelmiä, jotka sisältävät siemenkotien, lehtien ja maa-aineksen jäänteitä; josta siemenet 'puuvillalla, ja kampaamattomia puuvillakuituja (muita kuin linttereitä ja jätteitä), joista on poistettu siemenet ja suurin osa siemenkotien, lehtien ja maa-aineksen jäänteistä. karstaamattomia poistettu': on 3. Markkinointivuosi alkaa 1 päivästä syyskuuta ja päättyy 31 päivänä elokuuta. 1. 2. 24 25 2 artikla Komissio vahvistaa puuvillan, määrän: josta siemeniä ei ole poistettu, tuotantotuen – – 3 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, vahvistetun kohdehinnan ja artiklan mukaisesti määritetyn maailmanmarkkinahinnan 4 perusteella. eron Tuki myönnetään vähintään 3 artiklan 2 kohdan ja 9 artiklan mukaisesti josta siemeniä ei ole vahvistetulla vähimmäishinnalla ostetulle puuvillalle, poistettu. EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 103. EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 1. 14 II LUKU: HINTAMEKANISMI 3 artikla 1. Kohdehinta vahvistetaan 106,30 euroksi 100 kilogrammalta puuvillaa, siemeniä ei ole poistettu. josta Tämä hinta koskee puuvillaa, – – – joka on virheetöntä, aitoa ja myyntikelpoista, jonka kosteuspitoisuus on enintään 10 prosenttia ja jossa on enintään 3 prosenttia epäpuhtauksia, jolla on tarvittavat ominaisuudet, jotta siitä saadaan siementen poistamisen jälkeen 32 prosenttia laatuluokkaan N:o 5 kuuluvia (white middling) ja 28 millimetrin pituisia (1-3/32”) kuituja. Vähimmäishinta vahvistetaan 100,99 euroksi 100 kilogrammalta kohdehinnan perustana olevan laadun mukaista puuvillaa, josta siemeniä ei ole poistettu, maatilalta alkaen. 4 artikla Puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritetään ottamalla huomioon puuvillalle, siemenet on poistettu, käytetyn josta maailmanmarkkinahinnan ja puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun maailmanmarkkinahinnan välinen suhde pitkällä aikavälillä. Komissio vahvistaa sen säännöllisin väliajoin 5 artiklassa tarkoitetun puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinnan perusteella. Jos puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahintaa ei voida määrittää 1 kohdan mukaisesti, hinta lasketaan viimeksi määritetyn hinnan perusteella. 5 artikla josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinta määritetään Puuvillan, tuotteelle, joka on laatua 5 (white middling) ja jonka kuitujen pituus on 28 millimetriä (1-3/32”), ottaen huomioon kyseisillä markkinoilla tehdyt tarjoukset sekä yhden tai useamman eurooppalaisen, kansainvälisen kaupan kannalta tärkeän pörssin noteeraamat hinnat. Se määritetään niistä tarjouksista ja hinnoista, edustavina, edullisimpien perusteella yhteisön satamaan CIF-toimituksena kuljetetusta tuotteesta. joita pidetään markkinoiden todellista suuntausta Jos tarjoukset ja todetut kurssit eivät täytä 1 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä, tehdään tarvittavat mukautukset. 15 2. 1. 2. 1. 2. III LUKU: VAKAUTTAJAMEKANISMI 6 artikla Otetaan käyttöön puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, taattu kansallinen määrä, joka on kunkin markkinointivuoden osalta: – – – 782 000 tonnia Kreikalle, 249 000 tonnia Espanjalle, 1 500 tonnia muille jäsenvaltioille. 7 artikla Jos tosiasiallisen tuotannon yhteismäärä Espanjassa ja Kreikassa markkinointivuoden aikana ylittää 1 031 000 tonnia, alennetaan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tämän markkinointivuoden kohdehintaa kaikissa niissä jäsenvaltioissa, joissa tosiasiallinen tuotanto ylittää taatun kansallisen määrän, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista. Kyseisen jäsenvaltion kohdehintaa alennetaan 60 prosentilla taatun kansallisen määrän ylityksen prosenttiosuudesta. Jos tosiasiallinen tuotanto Espanjassa tai Kreikassa on pienempi kuin taattu kansallinen määrä, näiden kahden jäsenvaltion tosiasiallisen kokonaistuotannon ja 1 031 000 tonnin välinen ero ilmaistaan ylitetyn taatun kansallisen määrän prosentuaalisena osuutena, ja kohdehintaa alennetaan 60 prosentilla mainitusta prosenttiosuudesta. Jos yhden markkinointivuoden aikana: 8 artikla – – – 7 artiklan säännöksiä on sovellettu, maailmanmarkkinahinnan painotettu keskiarvo, jota on käytetty maksettavan tuen määrän vahvistamiseksi, on suurempi kuin 30,20 EUR 100 kilogrammalta ja tukijärjestelmän 770 miljoonaa EUR, kokonaismenot talousarviossa ovat pienemmät kuin käytetään kolmannessa luetelmakohdassa mainittu talousarvion poikkeama tuen määrän korottamiseen kaikissa joiden todellinen tuotanto ylittää taatun kansallisen määrän. jäsenvaltioissa, 16 Kuitenkin ensimmäisen luetelmakohdan perusteella korotettu tuen määrä ei saa ylittää: – – tuen määrää, joka on laskettu 7 artiklaa soveltamatta, 7 artiklan mukaisesti 1 120 000 puuvillatonnin, josta siemeniä ei ole poistettu, perusteella laskettua tuen määrää, josta Espanjan taattu kansallinen määrä on 270 000 tonnia ja Kreikan taattu kansallinen määrä on 850 000 tonnia. 9 artikla Edellä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua vähimmäishintaa alennetaan samalla määrällä, jolla kohdehintaa vähennetään 7 artiklan mukaisesti. IV LUKU: TUENSAAJAT 10 artikla Tuki on maksettava kokonaisuudessaan tukea hakeneille 11 ja 12 artiklassa tarkoitetuille edunsaajille. 11 artikla Saadakseen tukea muiden kuin 12 artiklassa tarkoitettujen siementenpoistoyritysten on: a) toimittaa allekirjoitettu sopimus, jossa määrätään erityisesti, että pitänyt tuottajalle on maksettava vähintään vähimmäishinnan suuruinen hinta ja joka sisältää lausekkeen, jossa määrätään, että: – – sovellettaessa 7 artiklaa sovittu hinta mukautetaan ottaen huomioon tämän artiklan säännösten vaikutus tukeen, sovittua toimitetun puuvillan laadun erotessa 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta yhteisestä tarkistetaan laadusta, sopimuksesta suhteessa siihen, miten tämä laatuero vaikuttaa puuvillan, josta siemenet on poistettu, hintaan suhteessa 5 artiklassa tarkoitettuun hintaan, sopimuspuolten hintaa b) c) d) pitänyt maksaa ennakko vähimmäishinnasta, sopimuspuolten yhteisellä sopimuksella erikseen määritellyin edellytyksin, jonka suuruus vahvistetaan pidettävä tukioikeuden valvomiseksi sekä puuvillasta, josta siemeniä ei ole poistettu, että puuvillasta, josta siemenet on poistettu, varastokirjanpitoa, joka täyttää määriteltävät vaatimukset, ja toimitettava muut tukioikeuden valvontaan tarvittavat todisteet, todistettava, että sopimuksen täytäntöön panemiseksi toimitetusta puuvillasta tehdään 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu pinta-alailmoitus. 17 12 artikla 1. Voidakseen saada tukea yksittäisen tuottajan tai tuottajaryhmittymän lukuun siemeniä poistavien yritysten, jotka täyttävät pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 4 kohdassa tarkoitetut perusteet, on: a) b) c) d) e) jättää kyseisen tuottajan tai pitänyt tuottajaryhmittymän hyväksymä ilmoitus, jossa täsmennetään edellytykset, joiden mukaan siementen poisto suoritetaan, sekä tuen hallinnointia koskevat edellytykset, sitouduttava yksittäiselle tuottajalle tai tarvittaessa tuottajaryhmittymälle, kokonaisuudessaan suorittamaan tuki asianomaiselle täytettävä 11 artiklan c kohdassa tarkoitetut edellytykset, todistettava, että puuvillasta, johon a alakohdassa säädetty ilmoitus viittaa, tehdään 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu pinta-alailmoitus, noudattamaan 11 artiklan a kohdassa olevaa sopimuslauseketta vastaavaa sitoumusta sekä mainitun ryhmittymän sitoumusta laatia ja toimittaa todisteet vähimmäishinnan maksamisesta jäsenilleen. 2. 1. 2. Omaan lukuunsa siemeniä poistavan tuottajaryhmittymän 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen lausekkeen tai sitoumuksen noudattamatta jättämistä pidetään pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 4 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten täyttämättä jättämisenä. V LUKU: TUEN MYÖNTÄMINEN 13 artikla Maksettavan tuen määrä on tukihakemuksen jättöpäivänä voimassa olevan tuen määrä. Tukihakemus ja tarvittaessa vakuus jätetään erikseen määriteltävän jakson aikana puuvillamäärälle, josta siemeniä ei ole poistettu, jonka toimittaminen siementenpoistoyritykseen on suoritettava kyseisen markkinointivuoden alusta alkaen ja ennen erikseen määriteltävää päivämäärää. Oikeus tukeen syntyy, kun puuvillasta poistetaan siemenet. Tukea maksetaan kuitenkin asianomaisen pyynnöstä ennakkoon markkinointivuoden alkua seuraavan lokakuun 16 päivästä alkaen, kun puuvilla, josta siemeniä ei ole poistettu, on toimitettu siementenpoistoyritykseen, edellyttäen, että annetaan riittävä vakuus. Ennakkomaksun suuruus määritetään 3 kohdan mukaisesti. Tuen määrä maksetaan viimeistään ennen markkinointivuoden loppua ja 7 artiklan soveltamisesta johtuvien mahdollisten tuen mukautusten määrittelyn jälkeen. 18 3. 1. 2. Ennakkomaksu on yhtä suuri kuin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kohdehinta, jonka määrä josta on vähennetty maailmanmarkkinahinta sekä alennus, lasketaan 7 artiklassa säädettyjen säännösten mukaisesti, kuitenkin siten, että tosiasiallinen ensimmäisen 17 luetelmakohdan mukaisesti vahvistetulla jota on korotettu 15 prosentilla. tuotannolla, korvataan tuotanto artiklan kohdan 2 16 alkua päivästä seuraavasta Markkinointivuoden alkaen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun ennakkomaksun määrä korvataan uudella määrällä, joka määritellään saman laskutavan mukaisesti, mutta 17 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti vahvistetun tuotannon uudelleenarvioinnin mukaisesti korotettuna vähintään 7,5 prosentilla. Tämän vuoksi 16 päivästä lokakuuta 15 päivään joulukuuta maksetut ennakkomaksut suurenevat, paitsi jos näiden kahden ennakkomaksun määrän välinen erotus on vähemmän kuin yksi euro 100 kilogrammalta. joulukuuta 14 artikla Tukea myönnetään ainoastaan laadultaan virheettömälle, kunnolliselle ja myyntikelpoiselle tuotteelle. Jos puuvillan, josta siemenet on poistettu, määrä on enintään 33 prosenttia siementenpoistoyritykseen toimitetun puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määrästä, josta siemenet on poistettu, määrälle kerrottuna 100:lla ja jaettuna 32:lla. tukea maksetaan puuvillan, Jos puuvillan, josta siemenet on poistettu, määrä on suurempi kuin 33 prosenttia siementenpoistoyritykseen toimitetun puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määrästä, tukea maksetaan puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määrälle kerrottuna 33:lla ja jaettuna 32:lla. 3. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, määrä on sama kuin sen paino, jota on tarvittaessa mukautettu sen mukaan poikkeaako: – ja – todettu sen epäpuhtausprosentista, epäpuhtausprosentti laatua 5 edustavasta sen todettu kosteusprosentti kaupallista kosteusprosentista. laatua edustavan kuidun 15 artikla 1. Jäsenvaltiot ottavat käyttöön valvontajärjestelmän, erityisesti vähimmäishinnan noudattaminen sekä vahvistaa: jolla voidaan varmistaa – jokaiseen siementenpoistoyritykseen puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määrä, toimitetun yhteisössä tuotetun 19 – – yhteisössä tuotetun puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määrä, josta siemenet on poistettu, puuvillan, jonka siemenet on poistettu, määrä, joka on saatu jokaisessa siementenpoistoyrityksessä ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetusta puuvillasta. 2. Otetaan käyttöön kylvettyjen viljelyalojen ilmoitusjärjestelmä erityisesti tukihakemusten kohteena olevan puuvillan alkuperän paikkansapitävyyden varmistamiseksi. 1. Jäsenvaltioiden on määriteltävä puuvilla-alalla 16 artikla – – – ympäristön parantamistoimet voidaan vähentää ympäristölle haitallisia vaikutuksia, ja erityisesti viljelymenetelmät, joilla tutkimusohjelmat kehittämiseksi, ympäristöystävällisempien viljelymenetelmien keinot näiden tutkimusten tulosten ja kyseisistä menetelmistä saatavan hyödyn levittämiseksi tuottajien keskuuteen. 2. 3. 4. Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaisina pitämänsä ympäristötoimenpiteet puuvillan tuotantoon käytettävän maatalousmaan erityistilanteen perusteella. Lisäksi jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet muistuttaakseen tuottajille ympäristölainsäädännön noudattamisen tärkeydestä. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa rajoitettava puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, tuotantotukeen oikeutettuja pinta-aloja puolueettomin perustein, jotka koskevat: – – – – taloutta niillä alueilla, joille puuvillan tuotanto on tärkeää, kyseisten pinta-alojen maaperän lämpötilaa ja kosteutta, keinokasteluvesien hoitoa, ympäristön parantamiseen soveltuvaa viljelykiertoa ja viljelytekniikoita. Tuottajajäsenvaltioiden päivää joulukuuta 2003 kertomus puuvilla-alan ympäristötilanteesta sekä 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti toteutettujen kansallisten toimenpiteiden vaikutuksista. toimitettava komissiolle ennen on 31 VI LUKU: YLEISTÄ 17 artikla 1. Mitä tulee tämän asetuksen yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamiseen ja jäsenvaltioiden komissiolle ilmoittamiin tietoihin, komissiota avustaa asetuksen 20 täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 1308/70 12 artiklassa perustettu pellavan ja hampun hallintokomitea. säännöt yksityiskohtaiset Nämä kaikkia valvontatoimenpiteitä, joita tarvitaan Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen sääntöjenvastaisuuksilta. suojelemiseksi Valvontatoimenpiteet voivat perustua tiettyihin asetuksella (ETY) N:o 3508/92 käyttöön otetun yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän osiin. koskevat muun muassa petoksilta muilta ja Kun viitataan tähän alakohtaan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä artiklan 7(3) mukaisesti. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika on yksi kuukausi. 2. Komissio vahvistaa 1 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen ennen erikseen määriteltyä päivämäärää kunkin kyseisen jäsenvaltion osalta: – – – satoennusteet huomioon ottaen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun arvioidun tuotannon sekä siitä johtuvan uuden kohdehinnan väliaikainen alenemisen, sadonkorjuun edistymisen huomioon ottaen 13 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun tuotannon uudelleenarvioinnin sekä siitä johtuvan kohdehinnan uuden väliaikaisen alenemisen, kuluvan markkinointivuoden tosiasiallisen tuotannon sekä 7 artiklassa tarkoitetun kohdehinnan alenemisen ja 8 artiklassa tarkoitetun tuen määrän lisäämisen ottaen erityisesti huomioon määrät, joille tukea on haettu. 18 artikla Asetuksen (EY) N:o 2799/98 sekä yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1258/1999 säännöksiä sovelletaan tässä asetuksessa säädettyyn järjestelmään soveltuvin osin. 19 artikla siirtymätoimenpiteet ovat Jos tarpeen tässä asetuksessa säädettyjen mukautusten täytäntöönpanon helpottamiseksi, nämä toimenpiteet toteutetaan 17 artiklan 1 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Niitä sovelletaan enintään markkinointivuoden 2000/2001 loppuun. Kumotaan asetukset (ETY) N:o 1964/87 ja (EY) N:o 1554/95. 20 artikla 21 21 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2000. Edellä olevaa 19 artiklaa sovelletaan kuitenkin päivästä, jona tämä asetus tulee voimaan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 22 RAHOITUSSELVITYS BUDJETTIKOHTA: B1-141 TOIMENPITEEN NIMI: Ehdotus neuvoston asetukseksi puuvillan tuotantotuesta. MÄÄRÄRAHAT: 862 miljoonaa EUR (alustavan talousarvioesityksen muutos) OIKEUSPERUSTA: Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä oleva pöytäkirja N:o 4. TOIMENPITEEN TAVOITE: Puuvillan yhteisen markkinajärjestelyn muuttaminen neuvoston kesäkuussa 1998 antaman valtuutuksen perusteella. 1. 2. 3. 4. 5. VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON 5. 0 MENOT - 5. 1 - - TULOT - - EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA MUISTA LÄHTEISTÄ EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) KANSALLISELLA TASOLLA 5. 0. 1 MENOARVIO 5. 1. 1 TULOARVIO 5. 2 LASKUTAPA: - 12 KUUKAUDEN JAKSO (miljoonaa EUR) 770 KULUVA VARAINHOITO- VUOSI (1999) (miljoonaa EUR) Ei sovelleta SEURAAVA VARAINHOITO- VUOSI (2000) (miljoonaa EUR) Ei sovelleta - - - 2001 770 2002 770 2003 770 2004 770 6. 0 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA 6. 1 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISELLÄ SIIRROLLA 6. 2 LISÄTALOUSARVION TARVE 6. 3 MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT HUOMAUTUKSIA: KYLLÄ / EI KYLLÄ / EI KYLLÄ / EI KYLLÄ / EI Ehdotuksessa muutetaan tuen laskutapaa nostamalla kohdehinnan alentamiseen käytettävä TEM:n ylitystä koskeva osuus 50 prosentista 60 prosenttiin. Jos kaikki muut seikat pysyvät ennallaan eli TEM:n ylitys on 50 - 60% ja maailmanmarkkinahinta 302 - 347 EUR/t - viimeisten markkinointivuosien keskiarvon mukaisesti - kokonaismenot ovat 770 miljoonaa EUR sovellettaessa korotusten järjestelmää. Korkeampien hintojen yhteydessä otetaan käyttöön, kuten aiemminkin, toinen enimmäismäärä, jolloin menot vähenevät asteittain. Jos hinnat ovat sitä vastoin alle 302 EUR/t, ehdotus mahdollistaa menojen merkittävän alentamisen. Jos hinnat olisivat esimerkiksi niinkin alhaiset kuin 221 EUR/t, kuten markkinointivuoden 1998/99 painotettu keskiarvo, kokonaismenot olisivat satovuoden 1999/2000 tuotannon osalta 772 miljoonaa EUR noin 872 miljoonan EUR sijasta. 23


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2386/99 från Bart Staes (Verts/ALE) till rådet. Tyskt bistånd för bygge av laboratorium för kemiska vapen.

eurovoc_concepts:
Germany
Türkiye
UN convention
application of EU law
application of the law
arms control
chemical weapon
disarmament
military cooperation

formats: html pdf print

text: C 280 E/38 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 Vilka argument talar till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r att st(cid:228)ngningen av den ytterst os(cid:228)kra k(cid:228)rnreaktorn i Bohunice 3. skall senarel(cid:228)ggas? 4. Vilken tidsgr(cid:228)ns f(cid:246)respr(cid:229)kar kommissionen nu f(cid:246)r st(cid:228)ngningen av k(cid:228)rnreaktorn i Bohunice? Svar fr(cid:229)n G(cid:252)nter Verheugen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 januari 2000) Kommissionen har aldrig p(cid:229)st(cid:229)tt att ett villkor f(cid:246)r Slovakiens anslutning till gemenskapen skulle vara att reaktorerna i Bohunice V1 st(cid:228)ngdes under (cid:229)r 2000. Kommissionen uppmanade i Agenda 2000 de kandidatl(cid:228)nder som har icke-uppgraderingsbara reaktorer i drift att st(cid:228)nga dessa s(cid:229) snart det (cid:228)r praktiskt m(cid:246)jligt. Bohunice V1 h(cid:246)r visserligen till denna kategori, men det b(cid:246)r p(cid:229)pekas att v(cid:228)sterl(cid:228)ndska experter har erk(cid:228)nt att framsteg har gjorts sedan 1996 n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rb(cid:228)ttring av s(cid:228)kerhetsniv(cid:229)n vid Bohunice V1. Kommissionen anser att de slovakiska myndigheternas (cid:229)tagande att st(cid:228)nga Bohunice V1 (cid:229)r 2006 (reaktor 1) och 2008 (reaktor 2) (cid:228)r ett realistiskt och v(cid:228)l avv(cid:228)gt beslut i vilket h(cid:228)nsyn tagits till de ekonomiska, sociala och politiska konsekvenser som en tidig st(cid:228)ngning av dessa reaktorer inneb(cid:228)r f(cid:246)r Slovakien och till de f(cid:246)rb(cid:228)ttringar av s(cid:228)kerheten som nyligen genomf(cid:246)rts i anl(cid:228)ggningen. Slovakiens (cid:229)tagande betr(cid:228)ffande st(cid:228)ngningen av Bohunice V1 kommer att (cid:246)vervakas noggrant i samband med anslutningsprocessen. Kommissionen kommer att vidta alla (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att se till att de st(cid:228)ngnings- datum som tillk(cid:228)nnagivits av de slovakiska myndigheterna f(cid:246)ljs. (2000/C 280 E/036) SKRIFTLIG FR¯GA E-2386/99 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till r(cid:229)det (13 december 1999) ˜mne: Tyskt bist(cid:229)nd f(cid:246)r bygge av laboratorium f(cid:246)r kemiska vapen Tysklands f(cid:246)rsvarsministerium har nyligen medgivit sin avsikt att hj(cid:228)lpa Turkiet bygga ett milit(cid:228)rt kemiskt laboratorium. Projektet kommer att ha (cid:148)en renodlat defensiv karakt(cid:228)r(cid:148). Dessutom citerade programmet (cid:148)Kennzeichen D(cid:148) i kanalen ZDF nyligen milit(cid:228)ra k(cid:228)llor som h(cid:228)vdade att Turkiets armØ den 11 maj 1999 satte in kemiska vapen mot den kurdiska r(cid:246)relsen PKK. D(cid:228)rvid skall tjugo kurder ha omkommit. Av en unders(cid:246)kning vid M(cid:252)nchens universitet framg(cid:229)r det ytterligare att stridsspetsarna till de kemiska granater som anv(cid:228)ndes av turkarna hade levererats av de tyska f(cid:246)retagen Buck och Depyfag. 1. K(cid:228)nner r(cid:229)det till att Tyskland st(cid:246)tt bygget av ett nytt milit(cid:228)rt kemiskt laboratorium i Turkiet? 2. St(cid:229)r detta tysk-turkiska samarbete i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med internationella och europeiska skyldig- heter och (cid:229)taganden p(cid:229) avrustningens och rustningsbegr(cid:228)nsningens omr(cid:229)de, s(cid:228)rskilt d(cid:229) med tanke p(cid:229) kemiska vapen? 3. ˜mnar r(cid:229)det mots(cid:228)tta sig att Tyskland ger bist(cid:229)nd till bygget av ett nytt milit(cid:228)rt kemiskt laborato- rium i Turkiet nu n(cid:228)r r(cid:229)det f(cid:229)tt veta om detta? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: p(cid:229) vilka s(cid:228)tt t(cid:228)nker r(cid:229)det l(cid:229)ta sin inst(cid:228)llning komma till den tyska regeringens k(cid:228)nnedom? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: varf(cid:246)r inte? 4. K(cid:228)nner r(cid:229)det till att Turkiets armØ den 11 maj 1999 satte in kemiska vapen mot den kurdiska r(cid:246)relsen PKK? Om inte: hur kan det komma sig att r(cid:229)det inte k(cid:228)nner till att en kandidatstat f(cid:246)r anslutning p(cid:229) detta s(cid:228)tt (cid:246)vertr(cid:228)tt FN:s konvention om kemiska vapen? 5. Har r(cid:229)det inf(cid:246)r Turkiets regering tillk(cid:228)nnagivit sitt missn(cid:246)je med denna (cid:246)vertr(cid:228)delse? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet: hur reagerade Turkiets regering? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: p(cid:229) vilka s(cid:228)tt t(cid:228)nker r(cid:229)det l(cid:229)ta sitt missn(cid:246)je komma till den turkiska regeringens k(cid:228)nnedom? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: varf(cid:246)r inte? 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/39 T(cid:228)nker r(cid:229)det s(cid:228)tta i g(cid:229)ng med en unders(cid:246)kning av att tyska granatstridsspetsar anv(cid:228)nts vid ett 6. kemiskt anfall i Turkiet, med beaktande av att materialet levererats av en EU-medlemsstat och det (cid:228)r fr(cid:229)ga om att en kandidatstat f(cid:246)r anslutning beg(cid:229)tt en handling som strider mot FN:s konvention om kemiska vapen? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet: varf(cid:246)r inte? Svar (13 mars 2000) Alla medlemsstater i Europeiska unionen (cid:228)r parter i Konventionen om f(cid:246)rbud mot utveckling, produktion, lagring och anv(cid:228)ndning av kemiska vapen samt om deras f(cid:246)rst(cid:246)ring (CWC). Bland de allm(cid:228)nna skyldigheter som ing(cid:229)r i artikel I i denna konvention (cid:228)r (cid:229)tagandet av varje stat som (cid:228)r part (cid:148)att aldrig under n(cid:229)gra som helst omst(cid:228)ndigheter utveckla, producera eller p(cid:229) annat s(cid:228)tt f(cid:246)rv(cid:228)rva, lagra eller bibeh(cid:229)lla kemiska vapen eller (cid:246)verf(cid:246)ra, direkt eller indirekt, kemiska vapen till n(cid:229)gon(cid:148) ej heller att (cid:148)hj(cid:228)lpa, uppmuntra eller f(cid:246)rm(cid:229) n(cid:229)gon att delta i en verksamhet som (cid:228)r f(cid:246)rbjuden f(cid:246)r en konventionsstat enligt denna konvention(cid:148). Organisationen f(cid:246)r f(cid:246)rbud mot kemiska vapen (OPWC) s(cid:228)kerst(cid:228)ller genomf(cid:246)randet av best(cid:228)mmelserna i konventionen, inbegripet s(cid:229)dana som g(cid:228)ller internationell kontroll av efterlevnaden av denna. Samtliga stater som (cid:228)r parter i CWC (cid:228)r medlemmar i OPWC. R(cid:229)det har inte informerats om de k(cid:228)llor som den (cid:228)rade parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till. (2000/C 280 E/037) SKRIFTLIG FR¯GA E-2394/99 fr(cid:229)n Raffaele Costa (PPE-DE) till r(cid:229)det (13 december 1999) ˜mne: Tunneln genom Tendapasset (cid:129) Tunneln genom Tendapasset (cid:228)r den enda passagen (cid:246)ver Alperna mellan s(cid:246)dra Piemonte och Frankrike. (cid:129) Under de senaste tio (cid:229)ren har tunneln flera g(cid:229)nger st(cid:228)ngts av p(cid:229) grund av ras eller rasrisk, eftersom taket och valven (cid:228)r s(cid:229) utsatta och utslitna. (cid:129) Trafiken har f(cid:246)rsenats och framkomligheten begr(cid:228)nsats kraftigt. (cid:129) Tunneln byggdes 1876 och det tycks mycket sv(cid:229)rt att reparera den under normala f(cid:246)rh(cid:229)llanden och med vanliga metoder. (cid:129) Tunneln ligger p(cid:229) h(cid:246)g h(cid:246)jd och riskerna f(cid:246)r trafikolyckor (cid:228)r stora, liksom problemen att evakuera m(cid:228)nniskor d(cid:229) en trafikolycka intr(cid:228)ffat. (cid:129) Den som v(cid:228)ljer denna v(cid:228)g m(cid:229)ste k(cid:246)ra m(cid:229)nga sv(cid:229)ra str(cid:228)ckor, som (cid:228)r s(cid:228)rskilt besv(cid:228)rliga f(cid:246)r tunga fordon och som dessutom (cid:228)r p(cid:229) h(cid:246)g h(cid:246)jd. (cid:129) Det har funnits flera f(cid:246)rslag om snabbare v(cid:228)galternativ i detta omr(cid:229)de mellan Frankrike och Italien, men alla f(cid:246)rslag har f(cid:246)rdr(cid:246)jts och ibland blivit liggande flera m(cid:229)nader utan att n(cid:229)gra framsteg gjorts. Vad anser r(cid:229)det i denna fr(cid:229)ga, och vad har det f(cid:246)r planer f(cid:246)r tunneln genom Tendapasset och/eller alternativa v(cid:228)gf(cid:246)rbindelser? Skall man bygga en ny tunnel, och i s(cid:229) fall p(cid:229) ny h(cid:246)jd, eller renovera den befintliga? Vad anser r(cid:229)det om s(cid:246)dra Piemontes v(cid:228)gf(cid:246)rbindelser mellan Frankrike och Italien i allm(cid:228)nhet?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2289/99 υποβολή: Marialiese Flemming (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Φαλαινοθηρία στη Ρωσία.

eurovoc_concepts:
Japan
Russia
environmental protection
fishing rights
international trade
marine mammal

text: 1. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 219 E/141 tvn eidv·n a·griaw pani·daw kai xlvri·daw me ton e·legxo toy empori·oy toyw (1), ta kra·th me·lh katagra·foyn, o·poy ayto· ei·nai dynato·n, to pososto· tvn deigma·tvn tvn eidv·n poy apariumoy·ntai sta pararth·mata A kai B toy kanonismoy· (EK) ariu. 338/97, ta opoi·a h·tan nekra· th stigmh· thw eisagvgh·w toyw sthn Koino·thta. H katagrafh· aytv·n tvn posostv·n apodei·xuhke dy·skolh se koinotiko· epi·pedo. Vsto·so, ta perisso·tera kra·th me·lh, prokeime·noy na parakoloyuoy·n kaly·tera to pososto· unhsimo·thtaw tvn en lo·gv zv·ntvn zv·vn, symmete·xoyn sh·mera se pro·gramma ereynv·n, to opoi·o prota·uhke apo· thn epitroph· CITES gia ta zv·a kai sto plai·sio toy opoi·oy oi telvneiakoi· ypa·llhloi poy lamba·noyn me·row ston e·legxo tvn zv·ntvn zv·vn pre·pei na dhlv·noyn, o·son afora· e·nan epilegme·no ariumo· uhlastikv·n, pthnv·n, erpetv·n kai amfibi·vn poy apoteloy·n antikei·meno syxno·terhw empori·aw, to ua·nato kata· thn eisagvgh· toyw. Oi plhrofori·ew poy pare·xontai sto plai·sio toy en lo·gv systh·matow parakoloy·uhshw ua ei·nai diaue·simew apo· efe·tow. Sy·mfvna me plhrofori·ew poy syne·lejan oi telvneiake·w arxe·w toy Belgi·oy, kata· th xronikh· peri·odo 1994- 1996, to pososto· unhsimo·thtaw gia o·la ta ei·dh pthnv·n anerxo·tan sto 3 % (to pososto· unhsimo·thtaw gia toyw papaga·loyw h·tan 1 %) kai gia ta uhlastika· sto 0 %. Me·xri stigmh· den e·xei antimetvpistei· to endexo·meno na epiblhuei· kane·naw periorismo·w stiw eisagvge·w me ba·sh to krith·rio unhsimo·thtaw kata· th metafora· tvn zv·vn. (1) EE L 140 thw 31. 5. 1997. (2000/C 219 E/178) GRAPTH ERVTHSH E-2289/99 ypobolh·: Marialiese Flemming (PPE-DE) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Falainouhri·a sth Rvsi·a Sy·mfvna me plhrofori·ew thw Whale and Dolphin Conservation Society (WDCS) (Etairei·a Prostasi·aw tvn Falainv·n kai tvn Delfiniv·n) uanatv·uhkan kata· toyw teleytai·oyw mh·new sth Rvsi·a 30 e·vw 50 leyke·w fa·lainew (Belugas) sthn ua·lassa Oxo·tsk. To ypodo·rio li·pow kai to kre·aw ejh·xuhsan sthn Iapvni·a. Peraite·rv aliey·uhkan zvntana· 12 zv·a prokeime·noy na ejaxuoy·n se delfina·ria se o·lo ton ko·smo. Apo· to 1986 apagorey·etai h emporikh· falainouhri·a. Tv·ra epitre·pei h kybe·rnhsh thw Rvsi·aw thn uh·ra Belugas sth ua·lassa Oxo·tsk kai thn ejagvgh· toy kre·atow kai toy li·poyw sthn Iapvni·a. Ayto· shmai·nei, o·ti gia prv·th fora· meta· apo· polla· xro·nia pragmatopoioy·ntai emporike·w synallage·w me proi¤o·nta mikrv·n falainv·n. Gnvri·zei h·dh h Epitroph· ayth· thn kata·stash; Ea·n nai poia· me·tra proti·uetai na la·bei h Epitroph·; Ua la·bei h Epitroph· me·tra (cid:129) ea·n nai, poia· (cid:129) gia thn a·mesh diakoph· ka·ue eisagvgh·w proi¤o·ntvn leykh·w fa·lainaw kai zvntanv·n Belugas sthn Iapvni·a; Ua la·bei h Epitroph· me·tra, ea·n nai, poia· (cid:129) kata· thw peraite·rv uana·tvshw kai thw ali·eyshw leykv·n falainv·n ek me·royw thw Rvsi·aw; Ua la·bei h Epitroph· me·tra (cid:129) ea·n nai- poia· gia thn ana·klhsh adeiv·n ejagvgh·w kai thn a·mesh apeleyue·rvsh tvn leykv·n falainv·n poy aliey·uhkan zvntane·w apo· th Rvsi·a; Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· ei·nai enh·merh gia tiw ekue·seiw sxetika· me to pro·sfato kynh·gi leykh·w fa·lainaw apo· rvsika· ska·fh. C 219 E/142 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 1. 8. 2000 Dyna·mei toy kanonismoy· (EK) ariu. 338/97 toy Symboyli·oy thw 9hw Dekembri·oy 1996 gia thn prostasi·a tvn eidv·n a·griaw pani·daw kai xlvri·daw me ton e·legxo toy empori·oy toyw (1), apagorey·etai h eisagvgh· li·poyw, kre·atow, zv·ntvn zv·vn kai loipv·n proi¤o·ntvn fa·lainaw sthn Koino·thta gia emporikoy·w skopoy·w. H Epitroph· den e·xei th dynato·thta na la·bei me·tra gia thn apago·reysh oy·te thw uana·tvshw h· thw ali·eyshw leykh·w fa·lainaw apo· th Rvsi·a, oy·te thw ejagvgh·w eidv·n fa·lainaw apo· th Rvsi·a h· thw eisagvgh·w toyw sthn Iapvni·a. (1) EE L 61 thw 3. 3. 1997. (2000/C 219 E/179) GRAPTH ERVTHSH E-2291/99 ypobolh·: Carlos Carnero González (PSE) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: To me·llon thw nayphgikh·w biomhxani·aw sthn Eyrv·ph Stiw 5 Noembri·oy pragmatopoih·uhke sth nayphgikh· biomhxani·a mia tetra·vrh sta·sh ergasi·aw, me prvtoboyli·a thw Eyrvpai¤kh·w Omospondi·aw Syndika·tvn, gia thn proa·spish thw bivsimo·thtaw toy en lo·gv kla·doy, me sy·nuhma «DOYLEIA GIA TA NAYPHGEIA: ENA MELLON GIA THN EYRVPH». Stiw 9 Noembri·oy, to Symboy·lio Ypoyrgv·n Biomhxani·aw ane·lyse leptomerv·w thn kata·stash ston tome·a ayto·. Sthn Ispani·a, xv·ra poy apo· para·dosh e·xei mega·lew nayphgike·w biomhxani·ew, pragmatopoih·uhke stiw 27 pareluo·ntow Oktvbri·oy mia di·vrh sta·sh ergasi·aw se o·lew tiw egkatasta·seiw toy Omi·loy ASTILLEROS ESPAROLES, me skopo· thn proa·spish thw bivsimo·thtaw toy en lo·gv omi·loy kai enanti·on thw epixeiroy·menhw apo· thn Sociedad Esparola de Participacio- nes Industriales idivtikopoi·hshw thw ASTANDER. Tayto·xrona, e·gine gnvsto· o·ti h Eyrvpai¤kh· Epitroph· apaitei· apo· thn Ispanikh· Kybe·rnhsh thn epistrofh· posoy· a·nv tvn 18 diw pesetv·n poy ei·xan xorhghuei· sth nayphgikh· biomhxani·a me th morfh· forologikv·n pistv·sevn, epeidh· uevrh·uhkan o·ti synistoy·n kratikh· eni·sxysh. H ana·gkh diasfa·lishw toy me·llontow thw nayphgikh·w biomhxani·aw ua e·prepe na apotelei· apo·lyth proterai- o·thta gia thn Eyrvpai¤kh· (cid:201)nvsh, gia lo·goyw oikonomikoy·w, koinvnikoy·w kai apasxo·lhshw. Ka·ti poy pre·pei na gi·nei me th synai·nesh tvn syndikalistikv·n fore·vn kai na diasfali·zei prv·ta sp&pos; o·la thn apasxo·lhsh se e·na antagvnistiko· dhmo·sio tome·a. Se ayto· to plai·sio: 1. Ti me·tra mporei· na protei·nei h Epitroph· en o·cei thw synedri·ashw toy Noembri·oy, gia th diasfa·lish thw bivsimo·thtaw thw nayphgikh·w biomhxani·aw; 2. Poiew ua ei·nai oi prvtoboyli·ew thw sth synedri·ash toy Symboyli·oy stiw 9 Noembri·oy; 3. Diathrei· se isxy· to krith·rio· thw se sxe·sh me thn epistrofh· tvn forologikv·n pistv·sevn poy anafe·retai anvte·rv kai poiew sxetike·w syzhth·seiw e·ginan me thn Ispanikh· Kybe·rnhsh; 4. Gnvri·zei gia thn idivtikopoi·hsh thw ASTANDER kai pistey·ei sobara· o·ti h ly·sh thw dia·lyshw toy dhmo·sioy tome·a ei·nai ekei·nh poy ua diasfali·sei thn paragvgh· kai thn apasxo·lhsh; 5. Ti pistey·ei gia to nta·mpigk poy efarmo·zoyn xv·rew o·pvw h Kore·a kai h Iapvni·a s&pos; ayto· ton tome·a; Apa·nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Ianoyari·oy 2000) Oi prota·seiw thw Epitroph·w gia th belti·vsh thw antagvnistiko·thtaw thw koinotikh·w nayphgikh·w biomhxani·aw perilamba·nontai sthn anakoi·nvsh· thw «Prow mia ne·a nayphgikh· biomhxanikh· politikh·» (1) kauv·w kai sto e·ggrafo poy apete·lese th ba·sh gia ton kanonismo· toy Symboyli·oy (EK) ariu. 1540/98 thw 29hw Ioyni·oy 1998 o opoi·ow uespi·zei ne·oyw kano·new sxetika· me tiw enisxy·seiw prow thn nayphgikh· biomhxani·a (2). H Epitroph· pistey·ei o·ti h sta·sh ayth· parame·nei ameta·blhth