title: Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 1999/94/EY, annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, kuluttajien mahdollisuudesta saada uusien henkilöautojen markkinoinnin yhteydessä polttoainetaloutta ja hiilidioksidipäästöjä koskevia tietoja

eurovoc_concepts:
air quality
consumer information
energy consumption
greenhouse gas
motor car
motor fuel
motor vehicle pollution
reduction of gas emissions

text: L 12/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 1. 2000 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON DIREKTIIVI 1999/94/EY, annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, kuluttajien mahdollisuudesta saada uusien henkilöautojen markkinoinnin yhteydessä polttoaineta- loutta ja hiilidioksidipäästöjä koskevia tietoja EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka rohkaisee valmistajia alentamaan vaimistamiensa autojen polttoaineenkulutusta, ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan, 6) ottavat huomioon komission ehdotuksen (1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), toimivat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä noudattaen (3), sekä katsoo, että 1) 2) 3) 4) 5) perustamissopimuksen 174 artiklassa edellytetään luon- nonvarojen harkittua ja järkevää käyttöä; järkevä ener- giankäyttö on eräs keskeinen keino, jolla tämä tavoite voidaan saavuttaa ja ympäristön pilaantumista vähentää, Yhdistyneiden Kansakuntien ilmastonmuutosta koskevan puitesopimuksen perimmäinen tavoite on ilmakehän kasvihuonekaasupitoisuuksien vakauttaminen sellaiselle tasolle, että ihmisen toiminnan vaaralliset vaikutukset ilmastojärjestelmään estetään, joulukuussa 1997 pidetyssä Kioton konferenssissa hyväksytyn ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden Kansakuntien pöytäkirjan puitesopimuksen Kioton nojalla yhteisö on hyväksynyt tavoitteen vähentää kasvi- huonekaasujen kokonaispäästöjään vuosina 2008— 2012 vuoden 1990 tasoon verrattuna 8 prosentilla, komissio on tunnustanut henkilöautojen merkityksen hiilidioksidipäästöjen lähteenä ja on tehnyt ehdotuksen henkilöautojen hiilidioksidipäästöjen vähentämistä ja polttoainetalouden parantamista koskevaksi yhteisön strategiaksi; neuvosto otti 25 päivänä kesäkuuta 1996 tekemissään päätelmissä komission lähestymistavan myönteisesti vastaan, tiedolla on keskeinen asema markkinavoimien toimin- nassa ja henkilöautojen polttoaineenkulutusta ja hiili- dioksidipäästöjä koskevien tarkkojen, asianmukaisten ja vertailukelpoisten tietojen tarjoaminen saattaa vaikuttaa kuluttajien valintoihin siten, että he suosivat autoja, jotka kuluttavat vähemmän polttoainetta ja aiheuttavat siten vähemmän hiilidioksidipäästöjä, mikä puolestaan (1) EYVL C 305, 3. 10. 1998, s. 2 ja EYVL C 83, 25. 3. 1999, s. 1. (2) EYVL C 40, 15. 2. 1999, s. 45. (3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 17. joulukuuta 1998 (EYVL C 98, 9. 4. 1999, s. 252), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 23. helmikuuta 1999 (EYVL C 123, 4. 5. 1999, s. 1) ja Euroopan parla- mentin päätös, tehty 4. marraskuuta 1999 (ei vielä julkaistu viralli- sessa lehdessä). käytetyissä myyntipaikalla olevissa autoissa olevat merkinnät saattavat vaikuttaa uusien autojen ostajiin siten, että he valitsevat vähän polttoainetta kuluttavan auton, koska tämä ominaisuus otetaan huomioon, kun autoa myydään edelleen; näin ollen tämän direktiivin ensimmäisen tarkistamisen yhteydessä on aiheellista harkita sen soveltamisalan laajentamista koskemaan moottoriajoneuvojen polttoaineen kulutuksesta annetun neuvoston direktiivin 80/1268/ETY mukauttamisesta tekniikan kehitykseen 17 päivänä joulukuuta 1993 annetun komission direktiivin 93/116/EY (4) soveltamis- alaan kuuluvat käytetyt autot, näin ollen on tarpeen kehittää polttoainetaloutta koskeva merkintä kaikille uusille henkilöautoille, jotka ovat näytteillä myyntipaikalla, polttoainetaloutta koskevan merkinnän olisi sisällettävä tietoja polttoaineenkulutuksesta ja hiilidioksidipäästöistä, jotka on määritetty niiden yhdenmukaistettujen standar- dien ja menetelmien mukaisesti, joista on säädetty moottoriajoneuvojen hiilidioksidipäästöistä ja poltto- aineen kulutuksesta 16 päivänä joulukuuta 1980 anne- tussa neuvoston direktiivissä 80/1268/ETY (5), on tarpeen, että uusien autojen markkinoilla olevien kaikkien muunnosten polttoaineenkulutusta ja hiilidiok- sidipäästöjä koskevia vakiomallin mukaisia lisätietoja on saatavilla sopivassa muodossa sekä myyntipaikalla että kussakin jäsenvaltiossa nimetyltä viranomaiselta; tällaiset tiedot voivat olla hyödyllisiä niille kuluttajille, jotka tekevät ostopäätöksensä jo ennen henkilöautojen esitte- lytilaan menoa tai jotka eivät halua käyttää autokaup- piaan palveluja tai käydä esittelytilassa henkilöautoa ostaessaan, on tärkeää, että mahdollisille asiakkaille annetaan myyn- tipaikalla tietoa siitä, mitkä siellä saatavilla olevat henki- löautomallit kuluttavat vähiten polttoainetta, ja kaikessa uusien henkilöautojen markkinoinnissa käytet- tarvittaessa myös tävissä mainosjulkaisuissa kaikessa muussa myynninedistämisaineistossa olisi esitettävä asianmukaiset tiedot niiden henkilöautomal- lien polttoaineenkulutuksesta ja hiilidioksidipäästöistä, joita kyseinen aineisto koskee, sekä 7) 8) 9) 10) 11) (4) EYVL L 329, 30. 12. 1993, s. 39. (5) EYVL L 375, 31. 12. 1980, s. 36, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission direktiiviilä 93/116/EY. 18. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 12/17 OVAT ANTANEET TÄMÄN DIREKTIIVIN: 1 artikla Tämän direktiivin tarkoituksena on varmistaa, että kuluttajien saataville saatetaan tietoja yhteisössä myytäväksi tai liisattavaksi tarjottavien uusien henkilöautojen polttoainetaloudesta ja hiili- dioksidipäästöistä, tehdä tietoon perustuvan valinnan. jotta he voivat 2 artikla Tässä direktiivissä tarkoitetaan: 1) ’henkilöautolla’ kaikkia direktiivin 70/156/ETY (1) liitteen II määritelmän mukaisia M1-luokan ajoneuvoja, jotka kuuluvat direktiivin 80/1268/ETY soveltamisalaan. Henki- löautoina ei pidetä ajoneuvoja, jotka kuuluvat direktiivin 92/61/ETY (2) soveltamisalaan, eikä direktiivin 70/156/ETY 4 artiklan 1 kohdan a alakohdan toisessa luetelmakoh- dassa määriteltyjä erikoiskäyttöön tarkoitettuja ajoneuvoja; 2) ’uudella henkilöautolla’ henkilöautoa, jota ei ole aiemmin myyty sellaiselle henkilölle, joka on ostanut sen muuhun tarkoitukseen kuin myytäväksi tai edelleen toimitettavaksi; 3) ’vaatimustenmukaisuustodistuksella’ direktiivin 70/ 156/ETY 6 artiklassa tarkoitettua todistusta; 4) ’myyntipaikalla’ paikkaa, kuten autoliikkeen näyttelytiloja tai pihaa, jossa uusia henkilöautoja on näytteillä taikka tarjolla myytäväksi tai liisattavaksi mahdollisille asiakkaille. Messut, joilla uusia henkilöautoja esitellään yleisölle, kuuluvat tämän määritelmän piiriin; 5) ’polttoaineenkulutuksella’ sitä polttoaineenkulutusta, jolle tyyppihyväksyntäviranomainen on antanut tyyppihyväk- synnän direktiivin 80/1268/ETY säännösten mukaisesti ja joka mainitaan direktiivin 70/156/ETY liitteessä VIII sekä liitteessä ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntätodistukseen tai vaatimustenmukaisuustodistukseen. samaan malliin ryhmitellään kuuluvaksi useita vaihtoehtoja ja/tai muun- noksia, kyseisen mallin polttoaineenkulutuksesta annet- tavan arvon on perustuttava siihen vaihtoehtoon tai muunnokseen, jolla on ryhmän korkein virallinen polttoai- neenkulutus; Jos 6) tietyn henkilöauton ’hiilidioksidipäästöillä’ direktiivin 80/ 1268/ETY säännösten mukaisesti mitattuja päästöjä, jotka mainitaan direktiivin 70/156/ETY liitteessä VIII sekä liite- tään ajoneuvojen EY-tyyppihyväksyntätodistukseen tai vaatimustenmukaisuustodistukseen. samaan malliin ryhmitellään kuuluvaksi useita vaihtoehtoja ja/tai muun- noksia, kyseisen mallin hiilidioksidipäästöistä annettavien arvojen on perustuttava siihen vaihtoehtoon ja/tai muun- nokseen, jolla on ryhmän suurimmat hiilidioksidipäästöt; Jos 7) ’polttoainetaloutta koskevalla merkinnällä’ merkintää, joka sisältää kuluttajille annettavia tietoja sen auton polttoai- (1) Neuvoston direktiivi 70/156/ETY, annettu 6 päivänä helmikuuta 1970, moottoriajoneuvojen ja niiden perävaunujen tyyppihyväk- syntää koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä (EYVL L 42, 23. 2. 1970, s. 1), asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutet- tuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 98/91/EY (EYVL L 11, 16. 1. 1999, s. 25). (2) Neuvoston direktiivi 92/61/ETY, annettu 30 päivänä kesäkuuta 1992, kaksi- ja kolmipyöräisten ajoneuvojen tyyppihyväksynnästä (EYVL L 225, 10. 8. 1992, s. 72), direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna vuoden 1994 liittymisasiakirjalla. neenkulutuksesta ja hiilidioksidipäästöistä, johon merkintä on kiinnitetty; 8) ’polttoainetaloutta koskevalla oppaalla’ kunkin uusien autojen markkinoilla saatavilla olevan mallin polttoaineen- kulutusta ja hiilidioksidipäästöjä koskevien tietojen koos- tetta; 9) ’mainosjulkaisuilla’ kaikkia painotuotteita, joita käytetään suurelle yleisölle suunnatussa ajoneuvojen markkinoin- nissa, mainonnassa ja myynninedistämisessä. Siihen sisäl- tyvät ainakin tekniset käsikirjat, esitteet, mainokset sano- malehdissä, aikakauslehdissä ja alan julkaisuissa sekä julis- teet; 10) ’merkillä’ valmistajan tavaramerkkiä, joka on ilmoitettu vaatimustenmukaisuustodistuksessa ja tyyppihyväksyntä- asiakirjassa; 11) ’mallilla’ kaupallista kuvausta henkilöauton merkistä, tyypistä sekä, jos sellainen kuvaus on saatavilla ja tarkoi- tuksenmukainen, myös vaihtoehdosta ja muunnoksesta; 12) ’tyypillä’, ’vaihtoehdolla’ ja ’muunnoksella’ valmistajan ilmoittamia tietyn ajoneuvomerkin erilaisia alaluokkia, siten kuin ne on määritelty direktiivin 70/156/ETY liit- teessä II olevassa B osassa ja jotka voidaan tunnistaa ai- noastaan tyyppiä, vaihtoehtoa ja muunnosta koskevan kirjain- ja numeroyhdistelmän perusteella. 3 artikla Jäsenvaltioiden on varmistettava, että liitteessä I esitettyjen vaatimusten mukainen polttoainetaloutta ja hiilidioksidipääs- töjä koskeva merkintä on kiinnitetty kuhunkin uuteen henki- löautomalliin tai on sen lähellä esillä myyntipaikalla selvästi nähtävällä tavalla. 4 artikla Jäsenvaltioiden on varmistettava, että polttoainetaloutta ja hiili- dioksidipäästöjä koskeva opas laaditaan yhteistyössä valmista- jien kanssa vähintään kerran vuodessa liitteessä II esitettyjen vaatimusten mukaisesti, sanotun kuitenkaan estämättä sitä, että komissio laatii internetissä käytettävän yhteisön tason oppaan. Oppaan on oltava kannettava ja pienikokoinen, ja kuluttajien on pyynnöstä saatava se maksutta käyttöönsä sekä myyntipai- kalla että kussakin jäsenvaltiossa nimetyltä taholta. Jäljempänä 8 artiklassa mainittu yksi tai useampi viranomainen voi valmistella oppaan yhteistyössä. 5 artikla Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kunkin automerkin osalta jossa on luettelo esitetään juliste (tai vaihtoehtoisesti esite), tiedoista, jotka koskevat kaikkien myyntipaikalla tai näytteillä olevien tai myyntipaikalla tai sen välityksellä myytävänä tai liisattavana olevien uusien henkilöautomallien polttoaineenku- lutusta ja hiilidioksidipäästöjä. Tiedot on esitettävä näkyvällä paikalla ja liitteessä III esitetyn mallin mukaisesti. L 12/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 1. 2000 6 artikla Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikissa mainosjulkai- suissa mainitaan liitteessä IV esitettyjen vaatimusten mukaiset tiedot niiden henkilöautomallien polttoaineenkulutuksesta ja hiilidioksidipäästöistä, joita kyseinen julkaisu koskee. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa säädettävä, että muussa myyn- ninedistämisaineistossa kuin edellä tarkoitetuissa mainosjulkai- suissa annetaan tiedot sen automallin hiilidioksidipäästöistä ja polttoaineenkulutuksesta, jota kyseinen aineisto koskee. 7 artikla Jäsenvaltioiden on varmistettava, että polttoaineenkulutusta tai hiilidioksidipäästöjä koskevien sellaisten merkkien, tunnusten tai merkintöjen, jotka eivät vastaa tämän direktiivin vaati- muksia, käyttö 3, 4, ja 6 artiklassa tarkoitetuissa merkinnöissä, oppaissa, julisteissa tai mainosjulkaisuissa ja myynninedistä- misaineistossa kielletään, jos niiden esittäminen voi aiheuttaa sekaannusta uusien henkilöautojen mahdollisten kuluttajien kannalta. 8 artikla Jäsenvaltioiden on ilmoitettava komissiolle yksi tai useampi joka vastaa tämän direktiivin toimivaltainen viranomainen, mukaisen kuluttajavalistusjärjestelmän täytäntöönpanosta ja toiminnasta. 9 artikla Komissio antaa muutokset, jotka ovat tarpeen tämän direktiivin liitteiden mukauttamiseksi, noudattaen 10 artiklassa säädettyä menettelyä ja kuultuaan kuluttajajärjestöjä ja muita asian- omaisia osapuolia. Kunkin jäsenvaltion on kyseisen mukauttamismenettelyn helpottamiseksi 31 päivään joulukuuta 2003 mennessä toimi- tettava komissiolle tämän direktiivin säännösten tehokkuutta koskeva kertomus, joka koskee 18 päivän tammikuuta 2001 ja 31 päivän joulukuuta 2002 välistä ajanjaksoa. Kertomuksen muoto vahvistetaan 10 artiklassa säädetyn menettelyn mukai- sesti viimeistään 18 päivänä tammikuuta 2001. Lisäksi komissio toteuttaa 10 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen toimenpiteet, joiden tarkoituksena on: a) täsmentää edelleen 3 artiklassa tarkoitetun merkinnän mallia muuttamalla liitettä I; b) täsmentää edelleen 4 artiklassa tarkoitettua opasta koskevia vaatimuksia uusien automallien luokittelemiseksi, jotta mallit voitaisiin luetteloida hiilidioksidipäästöjen ja polttoai- neenkulutuksen mukaisesti kussakin luokassa, mukaan lukien vähiten polttoainetta kuluttavien automallien luokka; c) vahvistaa suositukset, jotta 6 artiklan ensimmäisessä kohdassa tarkoitettuja mainosjulkaisuja koskevien sään- nösten periaatteita voitaisiin soveltaa muussa tiedonvälityk- sessä ja aineistossa. 10 artikla Komitea Komissiota avustaa komitea, joka koostuu jäsenvaltioiden edus- tajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea antaa lausuntonsa ehdotuksesta määrä- jonka puheenjohtaja voi asettaa asian kiireellisyyden ajassa, Lausunto annetaan perustamissopimuksen 205 mukaan. artiklan 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet painote- taan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu äänestykseen. Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, komitean lausunnon mukaiset. jos ne ovat toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon Jos suunnitellut mukaisia tai lausuntoa ei ole annettu, komissio antaa viipy- mättä neuvostolle ehdotuksen toteutettavista toimenpiteistä. Neuvosto tekee päätöksensä määräenemmistöllä. Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä. 11 artikla Jäsenvaltioiden on määriteltävä tämän direktiivin mukaisesti annettujen kansallisten säännösten rikkomisesta aiheutuvat rangaistukset. Rangaistusten on oltava tehokkaita, oikeasuh- taisia ja vakuuttavia. 12 artikla 1. Jäsenvaltioiden on saatettava tämän direktiivin noudatta- misen edellyttämät lait, asetukset ja hallinnolliset määräykset voimaan viimeistään 18 päivänä tammikuuta 2001. Jäsenval- tioiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. Näissä jäsenvaltioiden antamissa säädöksissä on viitattava tähän direktiiviin tai niihin on liitettävä tällainen viittaus, kun ne Jäsenvaltiot päättävät siitä, miten viit- virallisesti taukset tehdään. julkaistaan. 2. Jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle kirjallisina ne keskeiset kansalliset säännökset, jotka ne antavat tässä direktii- vissä tarkoitetuista kysymyksistä. 18. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 12/19 Tämä direktiivi tulee voimaan päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 13 artikla Tämä direktiivi on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 14 artikla Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 1999. Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolesta Puhemies N. FONTAINE Puheenjohtaja S. HASSI L 12/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 1. 2000 LIITE I POLTTOAINETALOUTTA JA HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJÄ KOSKEVAN MERKINNÄN KUVAUS Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikki niiden alueella käytettävät polttoainetaloutta koskevat merkinnät täyttävät vähintään seuraavat vaatimukset: 1) ne ovat vakiomallin mukaisia, jotta kuluttajien on helppo tunnistaa ne; 2) ne ovat kooltaan 297 mm × 210 mm (A4-koko); 3) ne sisältävät maininnan kyseisellä merkinnällä varustetun henkilöauton mallista ja polttoainetyypistä; 4) ne sisältävät tiedot polttoaineenkulutuksesta ja hiilidioksidipäästöistä. Polttoaineenkulutus ilmoitetaan joko litroina 100 kilometriä kohden (l/100 km), kilometreinä litraa kohden (km/l) tai näiden arvojen asianmukaisena yhdistelmänä ja merkitään yhden desimaalin tarkkuudella. Hiilidioksidipäästöt ilmoitetaan grammoina kilometriä kohden (g/km) lähim- pään kokonaislukuun pyöristettyinä; kyseiset arvot voidaan ilmoittaa eri yksikköinä (gallonoina ja maileina) edellyttäen, että noudatetaan direktiivin 80/181/ETY (1) säännöksiä; 5) ne sisältävät seuraavan tekstin polttoaineenkulutusta ja hiilidioksidipäästöjä koskevan oppaan saatavuudesta: ”Polttoainetaloutta ja hiilidioksidipäästöjä koskeva opas, joka sisältää tiedot kaikista uusista henkilöautomalleista, on maksuitta saatavilla kaikissa myyntipaikoissa. ”; 6) ne sisältävät seuraavan tekstin: ”Auton polttoaineenkulutukseen ja hiilidioksidipäästöihin vaikuttavat auton polttoainetehokkuuden lisäksi myös ajotapa sekä muut tekijät, jotka eivät koske tekniikkaa. Hiilidioksidi on tärkein maapallon lämpenemistä aiheuttava kasvihuonekaasu. ” (1) Neuvoston direktiivi 80/181/ETY, annettu 20 päivänä joulukuuta 1979, mittayksikköjä koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä ja direktiivin 71/354/ETY kumoamisesta (EYVL L 39, 15. 2. 1980, s. 40), direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna direktiivillä 89/617/ETY (EYVL L 357, 7. 12. 1989, s. 28). 18. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 12/21 LIITE II POLTTOAINETALOUTTA JA HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJÄ KOSKEVAN OPPAAN KUVAUS Jäsenvaltioiden on varmistettava, että polttoainetaloutta ja hiilidioksidipäästöjä koskeva opas sisältää vähintään seuraavat tiedot: 1) luettelo jäsenvaltioissa kunakin vuonna myytävänä olevista uusista henkilöautomalleista merkkien mukaisessa aakkos- järjestyksessä. Jos opas ajantasaistetaan jossakin jäsenvaltiossa useammin kuin kerran vuodessa, oppaassa olisi oltava luettelo kaikista ajantasaistetun oppaan julkaisupäivänä myytävänä olevista uusista henkilöautomalleista; 2) kunkin oppaassa olevan mallin polttoainetyyppi sekä polttoaineenkulutus ja hiilidioksidipäästöt. Virallinen polttoai- neenkulutus ilmoitetaan joko litroina 100 kilometriä kohden (l/100 km), kilometreinä litraa kohden (km/l) tai näiden arvojen asianmukaisena yhdistelmänä ja merkitään yhden desimaalin tarkkuudella. Hiilidioksidipäästöt ilmoitetaan grammoina kilometriä kohden (g/km) lähimpään kokonaislukuun pyöristettyinä; kyseiset arvot voidaan ilmoittaa eri yksikköinä (gallonoina ja maileina) edellyttäen, että noudatetaan direktiivin 80/181/ETY säännöksiä; 3) helposti havaittava luettelo kymmenestä vähiten polttoainetta kuluttavasta uudesta henkilöautomallista, jotka on ilmoitettu hiilidioksidipäästöjen määrän mukaisessa järjestyksessä kunkin polttoainetyypin osalta. Luettelossa on mainittava malli, polttoaineenkulutus ja hiilidioksidipäästöt; 4) autoilijalle tarkoitettuja neuvoja siitä, että ajoneuvon asianmukainen käyttö ja säännöllinen huolto sekä ajokäyttäyty- minen, kuten aggressiivinen ajotavan välttäminen, alhaisempien nopeuksien käyttäminen, ennakoiva jarrutus, renkaiden oikea ilmanpaine, tyhjäkäyntiaikojen lyhentäminen ja liiallisen kuorman välttäminen parantavat hänen henkilöautonsa polttoainetaloutta ja vähentävät sen hiilidioksidipäästöjä; 5) selostus kasvihuonekaasupäästöjen vaikutuksista, mahdollisesta ilmastomuutoksesta sekä moottoriajoneuvojen merki- tyksestä tässä yhteydessä, samoin kuin viimeisimpiin tieteellisiin tutkimuksiin ja lainsäädännön vaatimuksiin perustuva maininta kuluttajan valittavissa olevista polttoainevaihtoehdoista ja niiden ympäristövaikutuksista; 6) maininta uusien henkilöautojen keskimääräisiä hiilidioksidipäästöjä koskevasta yhteisön tavoitteesta ja ajankohta, johon mennessä tavoite olisi saavutettava; 7) maininta komission internetissä julkaisemasta polttoainetaloutta ja hiilidioksidipäästöjä koskevasta oppaasta, jos se on saatavilla. L 12/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 1. 2000 LIITE III MYYNTIPAIKALLA NÄYTTEILLÄ PIDETTÄVÄN JULISTEEN KUVAUS Jäsenvaltioiden on varmistettava, että juliste (julisteet) täyttää (täyttävät) vähintään seuraavat vaatimukset: 1) juliste on kooltaan vähintään 70 cm × 50 cm; 2) siinä annetut tiedot ovat helppolukuisia; 3) henkilöautomallit ryhmitellään ja luetellaan erikseen polttoainetyypin mukaan (esim. bensiini tai diesel). Kunkin polttoainetyypin osalta mallit järjestetään hiilidioksidipäästöjen suuruuden mukaiseen järjestykseen siten, että malli, jonka polttoaineenkulutus on pienin, sijoitetaan ylimmäksi luettelossa; 4) luettelossa mainitaan kunkin henkilöautomallin merkki, polttoaineenkulutus ja hiilidioksidipäästöt. Polttoaineenkulutus ilmoitetaan joko litroina 100 kilometriä kohden (l/100 km), kilometreinä litraa kohden (km/l) tai näiden asianmukai- sena yhdistelmänä ja mainitaan yhden desimaalin tarkkuudella. Hiilidioksidipäästöt ilmoitetaan grammoina kilometriä kohden (g/km) lähimpään kokonaislukuun pyöristettynä. Kyseiset arvot voidaan ilmoittaa eri yksikköinä (gallonoina ja maileina) edellyttäen, että noudatetaan direktiivin 80/181/ETY säännöksiä. Tiedot voidaan esittää seuraavalla tavalla: Polttoainetyyppi Sijoitus Malli Hiilidioksidipäästöt Polttoaineen kulutus Bensiini Diesel 1 2. 1 2. 5) julisteessa on seuraava teksti polttoainetaloutta ja hiilidioksidipäästöjä koskevan oppaan saatavuudesta: ”Polttoainetaloutta ja hiilidioksidipäästöjä koskeva opas, joka sisältää tiedot kaikista uusista henkilöautomalleista, on maksuitta saatavilla kaikissa myyntipaikoissa. ”; 6) julisteessa on seuraava teksti: ”Auton polttoaineenkulutuksen ja hiilidioksidipäästöihin vaikuttavat auton polttoainetehokkuuden lisäksi myös ajotapa sekä muut tekijät, jotka eivät koske tekniikkaa. Hiilidioksidi on tärkein maapallon lämpenemistä aiheuttava kasvihuo- nekaasu. ”; 7) juliste saatetaan täysin ajan tasalle vähintään joka kuudes kuukausi. Uudet autot lisätään päivitysten välillä luettelon loppuun. 18. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 12/23 LIITE IV POLTTOAINEENKULUTUSTA JA HIILIDIOKSIDIPÄÄSTÖJÄ KOSKEVIEN TIETOJEN ESITTÄMINEN MAINOS- JULKAISUISSA Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kaikissa mainosjulkaisuissa mainitaan tiedot niiden ajoneuvojen polttoaineenkulu- tuksesta ja hiilidioksidipäästöistä, joita kyseiset julkaisut koskevat. Näiden tietojen on täytettävä vähintään seuraavat vaatimukset: 1) niiden on oltava helppolukuisia, ja ne on esitettävä ainakin yhtä näkyvästi kuin pääosa mainosjulkaisuissa esitetyistä tiedoista; 2) niiden on oltava jo pinnallisenkin tutustumisen perusteella helposti ymmärrettäviä; 3) polttoaineenkulutustiedot olisi esitettävä kaikista niistä henkilöautomalleista, joita myynninedistämisaineisto koskee. Jos nimettyjä malleja on useampia kuin yksi, ilmoitetaan joko kaikkien nimettyjen mallien polttoaineenkulutustiedot tai pelkästään parhaan ja huonoimman polttoaineenkulutuksen vaihteluväli. Polttoaineenkulutus ilmoitetaan joko litroina 100 kilometriä kohden (l/100 km), kilometreinä litraa kohden (km/l) tai näiden asianmukaisena yhdistelmänä. Kaikki numeroarvot ilmoitetaan yhden desimaalin tarkkuudella. Kyseiset arvot voidaan ilmoittaa eri yksikköinä (gallonoina ja maileina) edellyttäen, että noudatetaan direktiviin 80/181/ETY säännöksiä. Polttoaineenkulutusta koskevia tietoja ei tarvitse esittää, jos mainoisjulkaisussa mainitaan ainoastaan merkki eikä tiettyä mallia


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2355/99 υποβολή: Markus Ferber (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Ενοποίηση των συστημάτων καθοδήγησης πτήσης.

eurovoc_concepts:
air space
air traffic
air traffic control
harmonisation of standards

formats: html pdf print

text: C 225 E/112 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 poso·stvsh me·xri toyw 150. 676 to·noyw. Plhrofori·ew apo· dia·forew phge·w dhmioyrgoy·n thn ypoci·a o·ti to Basi·leio toy Maro·koy den ei·xe thrh·sei ayte·w tiw symfvni·ew, yperbai·nontaw thn egkriuei·sa poso·stvsh kata· dia·forew poso·thtew kai me·sv diafo·rvn mhxanismv·n. H ypoci·a ayth· epibebaiv·uhke apo· tiw ple·on ajio·pistew epi·shmew phge·w. Pra·gmati, sy·mfvna me thn Eurostatt, oi eisagvge·w ntoma·taw marokinh·w proe·leyshw kata· thn peri·odo 1998-1999 e·fuase thn poso·thta tvn 181. 542 to·nvn, yperbai·nontaw kata· 30. 000 to·noyw kai a·nv thn diapragmateyuei·sa poso·stvsh. Eja·lloy, o i·diow o Geniko·w Dieyuynth·w Gevrgi·aw, o k. Guy Legras, kata· th dia·rkeia thw Hmeri·daw etairikh·w sxe·shw me tiw ple·on apomakrysme·new perioxe·w poy diorga·nvse h Eyrvpai¤kh· Epitroph· ypo· thn aigi·da toy Proe·droy thw, k. Prodi, epibebai·vse ayta· ta stoixei·a, dhlv·nontaw tayto·xrona o·ti h Epitroph· den diaue·tei to anagkai·o prosvpiko· gia tiw ergasi·ew e·reynaw poy ua mporoy·san na ejasfali·soyn o·ti h pragmatikh· eisagvgh· ntoma·taw marokinh·w proe·leyshw sthn koinotikh· agora· kinei·tai ento·w tvn ori·vn thw symfvnhuei·saw poso·stvshw. Lamba·nontaw ypo·ch tiw sobare·w zhmie·w poy toy·to dhmioyrgei· stoyw eyrvpai¤koy·w paragvgoy·w ntoma·taw, idi·vw se ekei·noyw tvn noti·vn perifereiv·n, lo·gv thw sy·mptvshw tvn perio·dvn paragvgh·w, poia· me·tra e·xei la·bei h Epitroph· prokeime·noy na thrh·sei to Maro·ko tiw desmey·seiw poy e·xei anala·bei vw prow thn poso·stvsh eisagvgh·w; Po·te skopey·ei h Epitroph· na arxi·sei na efarmo·zei thn ei·sprajh toy dasmoy· poy antistoixei· stiw poso·thtew poy yperbai·noyn to o·rio thw egkriuei·saw poso·stvshw; Exei proble·cei h Epitroph· ka·poio a·llo me·tro poy ua epe·trepe thn apotelesmatiko·terh diejagvgh· tvn ergasiv·n ele·gxoy poy h i·dia e·xei zhth·sei o·son afora· thn eisagvgh· ntoma·taw; Koinh· apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w stiw grapte·w ervth·seiw E-2344/99, E-2345/99, E-2346/99, E-2347/99, E-2348/99 kai P-2483/99 (20 Ιανουαρι΄ου 2000) H Epitroph· parakoloyuei· me prosoxh· thn eje·lijh tvn eisagvgv·n nvph·w toma·taw katagvgh·w Maro·koy. Sto te·low thw perio·doy 1998/1999 h Epitroph· diapi·stvse ype·rbash tvn symfvnhue·ntvn posoth·tvn kai epe·sthse thn prosoxh· tvn arxv·n toy Maro·koy sth shmasi·a thw th·rhshw tvn en lo·gv posoth·tvn gia thn kalh· isorropi·a thw eyrvpai¤kh·w agora·w. Gia thn tre·xoysa peri·odo empori·aw, h Epitroph·, ba·sei thw eje·lijhw tvn eisagvgv·n kata· ton mh·na Oktv·brio 1999, zh·thse apo· tiw arxe·w toy Maro·koy epei·goysew diaboyley·seiw. Kata· th dia·rkeia tvn diaboyley·sevn, poy diejh·xuhsan sto Rabat stiw 22 Dekembri·oy 1999, den eyre·uh ly·sh poy na diasfali·zei thn mh ype·rbash thw symfvnhuei·saw poso·stvshw. Lamba·nontaw ypo·ch to gegono·w ayto·, kai me thn epify·lajh metagene·stervn diaboyley·sevn, h Epitroph· eish·gage, me ton kanonismo· (EK) ariu. 2767/99, kauestv·w pistopoihtikv·n eisagvgh·w, sy·mfvna me thn antallagh· epistolv·n metajy· thw Koino·thtaw kai toy Basilei·oy toy Maro·koy stiw 22 Dekembri·oy 1994. H Epitroph· ypenuymi·zei o·ti ta kra·th me·lh ei·nai ypey·uyna gia thn oruh· efarmogh· tvn diata·jevn poy isxy·oyn kata· tiw eisagvge·w kai idi·vw gia ton kauorismo· dasmv·n. (2000/C 225 E/119) GRAPTH ERVTHSH E-2355/99 ypobolh·: Markus Ferber (PPE-DE) prow thn Epitroph· (13 ∆εκεµβρι΄ου 1999) Θε΄µα: Enopoi·hsh tvn systhma·tvn kauodh·ghshw pth·shw Epi· toy paro·ntow xrhsimopoioy·ntai pagkosmi·vw 30 systh·mata kauodh·ghshw pth·shw. To pro·blhma epiba·rynshw toy enae·rioy xv·roy gi·netai o·lo kai perissso·tero e·ntono. Mia enopoi·hsh tvn systhma·tvn kauodh·ghshw pth·shw sthn Eyrv·ph ua h·tan to·so gia to periba·llon o·so kai gia thn oikonomi·a e·na pleone·kthma. Ti ua ka·nei h Eyrvpai¤kh· Epitroph·, v·ste na enopoihuoy·n, toyla·xiston shn Eyrv·ph, ta systh·mata kauodh·ghshw pth·shw. 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/113 Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Ιανουαρι΄ου 2000) Thn 1h Dekembri·oy 1999, h Epitroph· eje·dvse anakoi·nvsh (1) sxetika· me thn tre·xoysa kata·stash o·son afora· tiw kauysterh·seiw sthn enae·ria kyklofori·a kai tiw ne·ew prvtoboyli·ew poy pre·pei na lhfuoy·n prokeime·noy na apokth·sei h Koino·thta e·na ne·o sy·sthma diaxei·rishw thw enae·riaw kyklofori·aw, to opoi·o thw ei·nai aparai·thto, prokeime·noy na diasfali·sei th svsth· leitoyrgi·a thw esvterikh·w thw agora·w. Sto en lo·gv e·ggrafo di·detai apa·nthsh sthn erv·thsh poy ue·tei to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy sxetika· me thn pollaplo·thta tvn systhma·tvn ele·gxoy thw enae·riaw kyklofori·aw sthn Eyrv·ph kai thn epei·goysa ana·gkh enopoi·hsh·w toyw. (1) COM(1999)614 teliko·. (2000/C 225 E/120) GRAPTH ERVTHSH E-2357/99 ypobolh·: Roberta Angelilli (NI) prow thn Epitroph· (13 ∆εκεµβρι΄ου 1999) Θε΄µα: No·mow peri· prosue·tvn epiti·mvn dikastv·n (cid:129) 276/97 (cid:211)pvw ei·nai gnvsto·, h xro·nia e·lleich prosvpikoy· kai oi diarurvtike·w anepa·rkeiew thw italikh·w dikastikh·w dioi·khshw e·xoyn odhgh·sei se sobaro·tatew kauysterh·seiw o·son afora· thn ekkaua·rish tvn ekkremoysv·n astikv·n ypoue·sevn. Prokeime·noy na antimetvpisuei· ayth· h kata·stash, o no·mow 276/97 kauierv·nei 1000 epi· ple·on egkekrime·noyw epi·timoyw dikaste·w (G. O. A. ) prokeime·noy na ekkauarisuoy·n ento·w 5 etv·n oi astike·w ypoue·seiw poy ekkremoy·n apo· tiw 30. 4. 1995. Dedome·noy o·ti gia tiw ue·seiw ayte·w epele·ghsan vw epi· to plei·ston dikhgo·roi me peri·poy 35 e·th epaggelmatikh·w pei·raw se ariumo· poy me·xri sh·mera ei·nai mikro·terow apo· to h·misy tvn dikastv·n poy proe·blepe o sxetiko·w no·mow• oi dikaste·w, kata· syne·peia, ejeta·zoyn 35 peri·poy ypoue·seiw ka·ue me·ra, se xv·royw peri·poy 20 tetr. me·trvn, th paroysi·a peri·poy 60/70 ato·mvn• oi epi·timoi dikaste·w askoy·n to i·dio leitoy·rghma, me tiw i·diew ypoxrev·seiw kai eyuy·new, o·pvw kai oi taktikoi· dikaste·w, eispra·ttontaw eth·sia apozhmi·vsh 20 ekat. li·rew kai 200. 000 li·rew kauara· gia ka·ue apo·fash h· diaithsi·a kai xvri·w na toyw kataba·lletai h dikastikh· apozhmi·vsh poy den perilamba·netai ston ypologismo· thw sy·ntajhw, thn opoi·a proble·pei o no·mow 27/81 ype·r o·lvn tvn diakstikv·n leitoyrgv·n lo·gv tvn kindy·nvn poy synde·ontai me thn a·skhsh thw drasthrio·thta·w toyw• ervtv·: 1. 2. 3. ea·n ayth· h aniso·thta metaxei·rishw, para· tiw tayto·shmew yphresi·ew kai armodio·thtew, den apotelei· mi·a parabi·ash toy krithri·oy koinvnikh·w dikaiosy·nhw kai iso·thtaw metajy· tvn politv·n poy anagnvri·zetai apo· ton no·mo 303/98 gia ton diorismo· kai tiw amoibe·w tvn epiti·mvn dikastv·n toy Akyrvtikoy· Dikasthri·oy• ea·n h efarmogh· toy no·moy 276/97 den parabia·zei tiw ryumi·seiw gia thn asfa·leia stoyw xv·royw ergasi·aw lo·gv thw e·lleichw katallh·lvn ypodomv·n• ea·n ua e·prepe endexome·nvw na ypa·rjei metarry·umish toy no·moy poy kauierv·nei toyw pro·suetoyw epi·timoyw dikaste·w me anadromikh· isxy· apo· tiw 2. 11. 1998, prokeime·noy na ejisvuei· to sy·sthma tvn synolikv·n apodoxv·n kai dikastikv·n apozhmiv·sevn tvn pro·suetvn dikastv·n me ekei·no poy proble·petai kai isxy·ei gia toyw taktikoy·w dikaste·w me i·dia kauh·konta kai i·dio baumo·. Apa·nthsh thw kaw Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w (18 Φεβρουαρι΄ου 2000) H esvterikh· orga·nvsh tvn dioikhtikv·n yphresiv·n thw dikaiosy·nhw eno·w kra·toyw me·loyw, symperilambanome·nhw thw amoibh·w toy prosvpikoy·, den die·petai apo· to koinotiko· di·kaio. H Itali·a e·xei metafe·rei sto euniko· thw di·kaio tiw koinotike·w diata·jeiw peri· asfa·leiaw kai prostasi·aw thw ygei·aw. Oi eunike·w arxe·w ei·nai armo·diew na kri·noyn ea·n ta me·tra gia thn asfa·leia kai thn prostasi·a thw ygei·aw eparkoy·n stiw perista·seiw poy perigra·fontai


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2348/99 esittäjä(t): Salvador Jové Peres (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle. Marokosta peräisin olevien tomaattien tuonti.

eurovoc_concepts:
EU market
Morocco
agricultural market
association agreement (EU)
economic consequence
fruit vegetable
import (EU)
international trade
market stabilisation
tariff quota
trade agreement (EU)
voluntary restraint agreement

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/111 Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) sen varmistamiseksi, ett(cid:228) p(cid:246)yt(cid:228)kirjan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) noudatetaan vastaisuudessa? Miten se aikoo korvata ne yhteis(cid:246)n tuottajien k(cid:228)rsim(cid:228)t taloudelliset menetykset, jotka johtuvat t(cid:228)m(cid:228)n p(cid:246)yt(cid:228)kirjan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten noudattamatta j(cid:228)tt(cid:228)misest(cid:228)? (2000/C 225 E/115) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2346/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Marokosta per(cid:228)isin olevien tomaattien tuonti Miksi komissio ei ole valvonut Marokolle asetettujen tomaattikiinti(cid:246)iden noudattamista eik(cid:228) toteuttanut tarvittavia toimia sen est(cid:228)miseksi, ett(cid:228) Marokko ylitt(cid:228)(cid:228) assosiointisopimuksessa ja siihen liittyv(cid:228)ss(cid:228) p(cid:246)yt(cid:228)kirjassa N:o 1 Marokosta per(cid:228)isin olevien maataloustuotteiden tuontia yhteis(cid:246)(cid:246)n koskevasta j(cid:228)rjestyk- sest(cid:228), ja erityisesti sen 3 artiklassa sille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn tomaattien vientikiinti(cid:246)n? (2000/C 225 E/116) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2347/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Marokosta per(cid:228)isin olevien tomaattien tuonti Miksi komissio ei ole vaatinut Marokkoa maksamaan erikoismaksuja, vaikka sen vientihinnat ovat olleet alle p(cid:246)yt(cid:228)kirjan N:o 1 Marokosta per(cid:228)isin olevien maataloustuotteiden tuontia yhteis(cid:246)(cid:246)n koskevasta j(cid:228)rjestyksest(cid:228) 2 artiklassa sovittujen tulohintojen? (2000/C 225 E/117) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2348/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Salvador JovØ Peres (GUE/NGL) ja Pedro Marset Campos (GUE/NGL) komissiolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Marokosta per(cid:228)isin olevien tomaattien tuonti Miksi komissio ei ole ryhtynyt tarvittaviin toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, ett(cid:228) Marokko noudattaa p(cid:246)yt(cid:228)kirjan N:o 1 Marokosta per(cid:228)isin olevien maataloustuotteiden tuontia yhteis(cid:246)(cid:246)n koskevasta j(cid:228)rjestyk- sest(cid:228) 3 artiklassa tarkoitettuja kiinti(cid:246)n kuukausittaista jakautumista ja 20 prosentin ylitt(cid:228)misvaraa koskevia m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228)? (2000/C 225 E/118) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2483/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) komissiolle Aihe: Marokkolaisen tomaatin laiton tuonti (16. joulukuuta 1999) Euroopan unionin ja Marokon kuningaskunnan allekirjoittamien sopimusten nojalla marokkolaista tomaat- tia voidaan tuoda EU:n markkinoille 500 euron tullimaksulla tonnia kohden aina 150 676 tonnin kiin- ti(cid:246)(cid:246)n saakka. Monista eri l(cid:228)hteist(cid:228) per(cid:228)isin olevat tiedot ovat saivat ep(cid:228)ilem(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) Marokko rikkoi n(cid:228)it(cid:228)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2342/99 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen. VM-finalen i fodbold 1998.

eurovoc_concepts:
corruption
fine
public morality
sanction (EU)
sporting event
sports body

text: 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/109 (2000/C 225 E/111) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2342/99 af Daniel Hannan (PPE-DE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: VM-finalen i fodbold 1998 Hvilke tjenestem(cid:230)nd fra Kommissionen modtog billetter til VM-finalen, og deltog disse tjenestem(cid:230)nd i Kommissionens efterfłlgende bodsp(cid:229)l(cid:230)ggelse af fodboldmyndighederne? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (5. januar 2000) Der er ikke nogen af de personer, der har v(cid:230)ret involveret i undersłgelsen af sagen, lige fra det ansvarlige kommissionsmedlem til ordfłrerne i Generaldirektoratet for Konkurrence, som har modtaget billetter fra »ComitØ Fran(cid:231)ais d(cid:146)Organisation de la Coupe du Monde de Football 1998« (CFO) eller de nationale fodboldforbund. (2000/C 225 E/112) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2343/99 af Robert Evans (PSE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Aflatoxinsvampe Vil Kommissionen oplyse om sine seneste foranstaltninger vedrłrende det tilladte niveau for aflatoxin- svampe i nłdder fra Brasilien? Spłrgeren har modtaget henvendelser ang(cid:229)ende de eventuelle fłlger af s(cid:229)danne foranstaltninger for befolkningen i regnskoven i Amazonomr(cid:229)det. Der udbedes yderligere oplysninger om den videnskabelige baggrund for foranstaltningerne og stłtte, som EU m(cid:229)tte yde til producenterne. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (19. januar 2000) Kommissionens forordning (EF) nr. 1525/98 af 16. juli 1998 om (cid:230)ndring af Kommissionens forordning (EF) nr. 194/97 af 31. januar 1997 om fasts(cid:230)ttelse af gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for bestemte forurenende stoffer i levnedsmidler (1) fasts(cid:230)tter gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for aflatoxin B1 og den samlede m(cid:230)ngde aflatoxiner i jord- nłdder, nłdder, herunder paranłdder, tłrret frugt, cerealier og produkter, som er fremstillet af disse varer, samt for aflatoxin M1 i m(cid:230)lk. For nłdder, herunder paranłdder, og forarbejdede produkter heraf til direkte konsum eller til anvendelse som ingredienser i levnedsmidler er gr(cid:230)nsev(cid:230)rdien for den samlede m(cid:230)ngde aflatoxiner 4 mikrogram pr. kilogram (µg/kg) og 2 µg/kg for aflatoxin B1. Ubehandlede nłdder kan underkastes sortering eller anden fysisk behandling, som kan reducere aflatoksinindholdet, med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) det endelige forbrugsprodukt. Under hensyntagen til denne behandling er der fastsat hłjere gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for nłdder, herunder paranłdder (10 µg/kg for den samlede m(cid:230)ngde aflatoxin og 5 µg/kg for aflatoxin B1), som skal underkastes sortering eller anden fysisk behandling fłr direkte konsum eller anvendelse som ingredienser i levnedsmidler. Den Videnskabelige KomitØ for Levnedsmidler afgav den 23. september 1994 en udtalelse om aflatoxiner, ochratoksin A og patulin (2). Vedrłrende aflatoxiner udtalte komiteen p(cid:229) det tidspunkt, at aflatoxiner er genotoksiske carcinogener. I forbindelse med denne type carcinogener er det den generelle holdning, at der ikke kan fasts(cid:230)ttes nogen nedre gr(cid:230)nsev(cid:230)rdi, som forhindrer dannelse af tumorer. Med andre ord er det kun en eksponering p(cid:229) nul, der ikke medfłrer nogen risiko. Dette var i overensstemmelse med Det Internationale Kr(cid:230)ftforskningscenters (IARC) forbindelse med aflatoxiners carcinogenicitet og genotoksicitet. P(cid:229) baggrund af de mange rapporter om risikovurdering kan det fastsl(cid:229)s, at selv en meget begr(cid:230)nset eksponering for aflatoxiner, dvs. 1 nanogram pr. kilogram (ng/kg) kropsv(cid:230)gt pr. dag eller mindre kan łge risikoen for leverkr(cid:230)ft. (1993) nye vurderinger i


title: WRITTEN QUESTION P-2439/99 by Ioannis Souladakis (PSE) to the Commission. Protection of European companies in Kosovo.

eurovoc_concepts:
Greece
directive (EU)
harbour installation
maritime safety
maritime transport
transport infrastructure

text: 20. 6. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 170 E/155 (2000/C 170 E/190) WRITTEN QUESTION P-2439/99 by Ioannis Souladakis (PSE) to the Commission (13 December 1999) Subject: Protection of European companies in Kosovo In reply to my oral question H-0608/99 of 16 November 1999 (1) to the Commission concerning protection of the interests of European Union companies in Kosovo, Commissioner Patten indicated that he had no information concerning pressure being brought to bear or threats being made against European companies in Kosovo. To fill the gaps in his information concerning the subject, I personally gave him a copy of correspondence between the (cid:145)Mytilinaios(cid:146) company and Mr Kouchner and Mr Dixon. I also asked him to investigate the current situation regarding the functioning of telecommunications in Kosovo in order to obtain a full picture. Effective communications between the European Parliament and the Commission will help to protect the interests of the EU wherever they may be under threat. The sovereign rights of European companies are currently what is at stake in Kosovo. The Greek Telecommunications Organisation (OTE) and the Italian STET International, which have respectively a 20 % and 29 % holding in Srbija Telekom, are suffering losses as a result of non-payment of fees to Srbija Telekom for use of telecommunications services in Kosovo, while, at the same time, the UCK and its covert supporters are insisting on the restoration by the two companies of the damaged network and its subsequent nationalisation by Albania, in violation of international agreements. However the most serious breach of the law occurred recently when a (cid:145)special committee(cid:146) made up of UN representatives and Kosovar Albanians quite illegally transferred mobile telephony rights to the French company Alcatel. These rights are the exclusive property of the OTE and in accordance with international agreements currently in force, which state that STET International, Kosovo is part of the key area in which these two companies are entitled to operate and export their profits. What action will the Commission take to protect the legitimate rights of European companies in Kosovo which at this moment are under threat by illegal networks in which even UN officials are starting to be involved, contrary to their instructions regarding observance of the law in this area? (1) Verbatim report of proceedings of 16. 11. 1999, p. 60. Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (9 December 1999) The Commission is collecting the information it needs to answer the question. It will communicate its findings as soon as possible. (2000/C 170 E/191) WRITTEN QUESTION P-2575/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (16 December 1999) Subject: Lack of infrastructures and facilities at Patras Port The recent tragic accident involving the passenger ship Superfast III in which 12 people died in a fire which broke out 14 nautical miles from Patras Port has highlighted the chronic problems facing this port. The very poor infrastructures and facilities pose a threat to the health and safety of passengers and hamper passenger embarkation, disembarkation and control procedures as well as basic control procedures on freight vehicles


title: Neuvoston asetus (EY, EHTY, Euratom) N:o 2673/1999, annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen muuttamisesta

eurovoc_concepts:
financial regulation
general budget (EU)

text: 18. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 326/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY, EHTY, EURATOM) N:o 2673/1999, annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, 21 päivänä joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 279 artiklan, sään kasvavat rahavarat, joten häneen olisi sovellettava samaa talousarviomenettelyä ja samoja sääntöjä kuin muihin yhteisön elimiin, jotka varainhoitoasetuksessa rinnastetaan yhteisöjen toimielimiin. ottaa huomioon Euroopan hiili- ja teräsyhteisön perustamisso- pimuksen ja erityisesti sen 78 h artiklan, 4) ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamisso- pimuksen ja erityisesti sen 183 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen (1), ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (2), Näin ollen Euroopan unionin yleiseen talousarvioon olisi perustettava talous- ja sosiaalikomiteaa, alueiden komi- teaa ja oikeusasiamiestä varten erilliset pääluokat, ja niitä koskevat varainhoitoasetuksen säännökset olisi mukau- tettava, ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen lausunnot (3), ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (4), on kuullut alueiden komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 4 päivänä maaliskuuta 1975 antaman yhteisen julis- tuksen (5) mukainen neuvottelu on käyty. Olisi muutettava Euroopan yhteisöjen yleiseen talousar- joulukuuta 1997 vioon sovellettavaa 21 päivänä annettua varainhoitoasetusta (6), jäljempänä ’varainhoitoasetus’, Amsterdamin sopimuksen voimaan- tulon huomioon ottamiseksi. Amsterdamin sopimuksella on kumottu Euroopan unionista tehdyn sopimuksen pöytäkirja N:o 16 talous- ja sosiaalikomitean ja alueiden komitean yhteisestä organisaatiosta. ja sosiaalikomitean sekä alueiden komitean Talous- tavoin varainhoitoase- rinnastetaan oikeusasiamies tuksen (7) 22 artiklan 5 kohdassa tätä asetusta sovellet- taessa yhteisöjen toimielimiin, ja hänellä on käytettävis- (1) EYVL C 149, 15. 5. 1998, s. 21 ja EYVL C 396, 19. 12. 1998, s. 18. (2) EYVL C 313, 12. 10. 1998, s. 4. (3) EYVL C 7, 11. 1. 1999, s. 1, EYVL C 154, 1. 6. 1999, s. 5. (4) EYVL C 284, 14. 9. 1998, s. 54. (5) EYVL C 89, 22. 4. 1975. (6) EYVL L 356, 31. 12. 1977, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY, EHTY, Euratom) N:o 2779/98 (EYVL L 347, 23. 12. 1998). Konsolidoitu toisinto EYVL:ssä C 80, 25. 3. 1991, s. 1. (7) Toisinto sellaisena kuin se on asetuksen (EHTY, EY, Euratom) N:o 1923/94 (EYVL L 198, 30. 7. 1994, s. 4) mukaisena. 1 artikla Muutetaan varainhoitoasetusta seuraavasti: 1) Lisätään 7 artiklan 3 kohtaan ilmaisun ”alueiden komitea” jälkeen ilmaisu ”oikeusasiamies”. 2) Muutetaan 12 artikla seuraavasti: a) korvataan ensimmäinen kohta seuraavasti: tilintarkastustuomioistuin, ”Euroopan parlamentti, neuvosto, yhteisön tuomiois- ja sosiaaliko- tuin, mitea, alueiden komitea ja oikeusasiamies laativat ennen kunkin vuoden heinäkuun 1 päivää ennakkoar- vion menoistaan ja tuloistaan tulevaa varainhoitovuotta varten. ”; talous- b) poistetaan toinen kohta. 3) Korvataan 14 artiklan ensimmäinen kohta seuraavasti: ja voi omasta aloitteestaan ”Komissio tarvittaessa Euroopan parlamentin, neuvoston, yhteisön tuomiois- tuimen, tilintarkastustuomioistuimen, talous- ja sosiaaliko- mitean, alueiden komitean ja oikeusasiamiehen pääluokan osalta näiden pyynnöstä saattaa neuvoston käsiteltäväksi oikaisukirjelmän, jolla muutetaan alustavaa talousarvioesi- tystä sellaisten uusien tietojen perusteella, jotka eivät olleet tiedossa sitä laadittaessa. ” L 326/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 18. 12. 1999 4) Korvataan 15 artiklan 4 kohta seuraavasti: budjettivallan toimittaa Komissio ”4. käyttäjälle Euroopan parlamentin, neuvoston, yhteisön tuomiois- tuimen, tilintarkastustuomioistuimen, talous- ja sosiaaliko- mitean, alueiden komitean ja oikeusasiamiehen esittämät korjaavaa tai tarvittaessa täydentävää lisätalousarviota koskevat pyynnöt. Se voi liittää niihin eriävän lausunnon. ” 5) Muutetaan 19 artiklan 1 kohta seuraavasti: a) korvataan ensimmäisen alakohdan toinen luetelma- kohta seuraavasti: ”— Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, yhteisön tuomioistuimen, tilintarkastustuomiois- tuimen, talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komi- jotka on tean ja oikeusasiamiehen pääluokat, jaoteltu tulotaulukoihin ja menotaulukoihin. ” b) poistetaan toinen ja kolmas alakohta. seuraavat kaksi virkettä: 6) Poistetaan 20 artiklan 3 kohdan ensimmäisestä luetelma- ”Oikeusasiamiehen kohdasta henkilöstön määrä merkitään erikseen Euroopan parla- mentin taulukkoon. Talous- ja sosiaalikomitean, alueiden komitean ja niiden yhteisen organisaatiorakenteen henkilöstön määrä merki- tään erikseen niiden omaan erityiseen pääluokkaan. ” henkilöstön määrää kuvaavaan 7) Muutetaan 22 artikla seuraavasti: a) korvataan 2 kohdan ensimmäinen alakohta seuraavasti: Komissio antaa Euroopan parlamentille, neuvos- ”2. tolle, yhteisön tuomioistuimelle, tilintarkastustuomiois- tuimelle, talous- ja sosiaalikomitealle, alueiden komi- tealle sekä oikeusasiamiehelle tarpeellisen toimivallan niitä vastaavien talousarvion pääluokkien toteuttami- seksi. ”; b) Poistetaan toinen alakohta. 8) Poistetaan 24 artiklan ensimmäisestä alakohdasta ilmaisu ”Talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea nimeävät varainhoidon valvojan yhteisellä sopimuksella. ”. 9) Poistetaan 25 artiklan toisesta alakohdasta ilmaisu ”Talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea nimeävät tilinpi- täjän yhteisellä sopimuksella. ”. 10) Muutetaan 26 artikla seuraavasti: a) korvataan 2 kohdan toinen alakohta seuraavasti: tuomioistuin, ”Yhteisön tilintarkastustuomioistuin, talous- ja sosiaalikomitea, alueiden komitea ja oikeus- asiamies voivat omissa talousarvion pääluokissaan siirtää luvussa määrärahoja momentista toiseen. Ne antavat budjettivallan käyttäjälle ja komis- siolle tiedon asiasta kolme viikkoa ennen näiden siir- tojen tekemistä. ”; jokaisessa b) korvataan 4 kohdan kolmas alakohta seuraavasti: ja ”Muiden toimielinten, sosiaalikomitean, talous- alueiden komitean sekä oikeusasiamiehen esittämät ehdotukset määrärahojen siirtämisestä luvusta toiseen toimitetaan budjettivallan käyttäjälle ilman eri toimen- piteitä; komissio voi liittää näihin ehdotuksiin lausun- tonsa. ”. Tämä asetus tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 1999. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja S. HASSI


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2423/99 di Mauro Nobilia (UEN) alla Commissione. Termodistruttore di Battipaglia.

eurovoc_concepts:
Campania
air quality
environmental impact
environmental protection
location of industry
waste incineration

text: C 219 E/158 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 1. 8. 2000 In tale contesto ha avuto luogo a Bruxelles la visita dal sig. Abderrahmane Youssoufi, primo ministro, in occasione del colloquio organizzato dal Cercle d(cid:146)AmitiØ Euro-Marocain, il 21 ottobre 1999, con il sostegno della presidenza del Parlamento europeo sul tema «Marocco-Europa: un destino comune». In tale occasione il sig. Youssoufi ha potuto incontrare il presidente della Commissione, nonchØ il membro della Commissione responsabile per le relazioni esterne; essi hanno colto l(cid:146)occasione per discutere l(cid:146)andamento delle relazioni euromarocchine nella prospettiva dell(cid:146)entrata in vigore dell(cid:146)accordo di associa- zione. In quest(cid:146)ottica la Commissione non mancher(cid:224) di sviluppare e approfondire le proprie relazioni con il Marocco nel quadro del partenariato euromediterraneo. (2000/C 219 E/201) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2423/99 di Mauro Nobilia (UEN) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Termodistruttore di Battipaglia Con ordinanza n. 27/97 la Regione Campania approva il piano regionale per lo smaltimento dei rifiuti. Tale piano regionale individua nella zona ASI del Comune di Battipaglia la zona idonea alla costruzione di un impianto dedicato alla produzione di energia mediante termovalorizzazione di combustibile derivato da rifiuti (C. d. R. ). La zona in questione risulta essere praticamente unita al centro urbano ed Ł quindi copiosamente abitata. L(cid:146)installazione di un termodistruttore nella zona ASI del Comune di Battipaglia comporterebbe un notevolissimo impatto sul territorio provocando il superamento dei limiti di qualit(cid:224) ambientale peraltro gi(cid:224) precari. Essendo inoltre la zona a forte caratterizzazione agricolo-turistica ed in particolar modo legata all(cid:146)industria casearia, l(cid:146)installazione di detto impianto comprometterebbe seriamente l(cid:146)equilibrio economico e sociale dell(cid:146)intera Piana del Sele. Pu(cid:242), dunque, la Commissione: (cid:129) procedere all(cid:146)accertamento previo di quanto sopra esposto; (cid:129) dire se l(cid:146)installazione dell(cid:146)impianto di termodistruzione nella zona sopracitata comporti una violazione delle direttive del Consiglio 89/369/CEE, 89/429/CEE e 94/67/CEE sulla strategia comunitaria per la gestione dei rifiuti, della risoluzione del Consiglio 24. 2. 1997 (97/C 76/01) e della proposta di direttiva del Consiglio sull(cid:146)incenerimento dei rifiuti COM(98) 558 nonchØ delle altre norme comunitarie vigenti in materia di protezione ambientale; (cid:129) intervenire, se del caso, presso il governo italiano affinchØ venga individuata una diversa e piø idonea localizzazione del termodistruttore della zona ASI di Battipaglia? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (11 gennaio 2000) La direttiva 89/369/CEE del Consiglio, dell(cid:146)8 giugno 1989, concernente la prevenzione dell(cid:146)inquinamento atmosferico provocato dai nuovi impianti di incenerimento dei rifiuti urbani (1), la direttiva 89/429/CEE del Consiglio, del 21 giugno 1989, concernente la riduzione dell(cid:146)inquinamento atmosferico provocato dagli incenerimento dei rifiuti urbani (2) e la direttiva 94/67/CE del Consiglio, del impianti esistenti di 16 dicembre 1994, sull(cid:146)incenerimento dei rifiuti pericolosi (3) riguardano unicamente gli impianti gi(cid:224) operativi e non possono pertanto essere considerate applicabili al caso in oggetto, dal momento che l(cid:146)impianto d(cid:146)incenerimento rifiuti con recupero dell(cid:146)energia prodotta di Battipaglia (Salerno) risulta essere ancora in fase progettuale. Nel caso in esame non risultano inoltre giuridicamente vincolanti neppure le risoluzioni del Consiglio nØ le proposte di direttiva citate dall(cid:146)onorevole parlamentare. 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/159 Le informazioni fornite sembrano tuttavia indicare l(cid:146)esistenza di problemi in merito al luogo in cui verr(cid:224) situato l(cid:146)impianto in questione e la Commissione ritiene che, nella fattispecie, possa trovare applicazione la direttiva 97/11/CE del Consiglio del 3 marzo 1997 che modifica la direttiva 85/337/CEE concernente la valutazione dell(cid:146)impatto ambientale di determinati progetti pubblici e privati (4). La Commissione adotter(cid:224) tutte le misure necessarie per garantire il rispetto della normativa comunitaria ed in particolare della direttiva da ultimo indicata. (1) GU L 163 del 14. 6. 1989. (2) GU L 203 del 15. 7. 1989. (3) GU L 365 del 31. 12. 1994. (4) GU L 73 del 14. 3. 1997. (2000/C 219 E/202) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2424/99 di Roberta Angelilli (NI) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Riconoscimento dello sport all(cid:146)interno del trattato Considerando la funzione sociale dello sport riconosciuta dalla Carta europea dello Sport del 1992 e dalla dichiarazione sullo sport contenuta nel trattato di Amsterdam, in cui si evidenzia «la rilevanza sociale dello sport e, il ruolo che esso assume nel forgiare l(cid:146)identit(cid:224) e nel riavvicinare le persone»; considerato che per queste sue particolari caratteristiche lo sport detiene una valenza assolutamente originale e specifica che non pu(cid:242) essere assimilata alle altre attivit(cid:224) economiche, come accade nell(cid:146)attuale disciplina normativa; in particolare, trasferimento ed il in considerazione della cosiddetta sentenza Bosman della Corte di Giustizia europea del 15 dicembre 1995, che ha reso possibile il tesseramento libero e senza limiti numerici di atleti professionisti tra i paesi membri; in considerazione del pericolo che tale possibilit(cid:224) potrebbe rappresentare sia per l(cid:146)identificazione nazionale delle societ(cid:224) sportive sia in termini d(cid:146)impoverimento dell(cid:146)attivit(cid:224) giovanile, limitando quindi la crescita di giovani atleti; in considerazione dei principi di sussidiariet(cid:224), che consiglierebbero il rispetto dell(cid:146)autonomia delle istituzioni sportive e delle relative strutture nazionali, alle quali demandare la regolamentazione del settore; tenuto conto che l(cid:146)11 e il 12 dicembre 1998, il Consiglio europeo riunito a Vienna ha riconosciuto il ruolo dello sport sul piano sociale invitando la Commissione a preparare un rapporto per il Consiglio europeo di Helsinki in vista della Conferenza intergovernativa, pu(cid:242) la Commissione far sapere: 1. 2. 3. se ha creato dei Gruppi di lavoro per l(cid:146)elaborazione del rapporto; se Ł in uno stadio di avanzamento progressivo e pu(cid:242) assicurare il termine dei lavori per il Vertice di Helsinki; se ritiene opportuno, in vista della prossima Conferenza intergovernativa, introdurre un emendamento formale al trattato che aggiunga al Titolo XII (ex Titolo IX) un articolo che, come Ł gi(cid:224) avvenuto per la cultura, riconosca la specificit(cid:224) e le esigenze peculiari dello sport e sottolinei la necessaria sussidiariet(cid:224) dell(cid:146)azione comunitaria in materia? Risposta data dalla sig. ra Reding a nome della Commissione (7 gennaio 2000) 1. Nel quadro della preparazione della relazione di Helsinki sullo sport, la Commissione si Ł conformata all(cid:146)invito formulato nella dichiarazione di Amsterdam sullo sport, di sentire le organizzazioni sportive allorquando si Ł in presenza di questioni importanti riguardanti lo sport. Per far ci(cid:242), la Commissione ha pubblicato un documento di consultazione che Ł stato oggetto di numerosi commenti e reazioni da parte delle organizzazioni sportive. Tale documento Ł stato utilizzato come base per le Assise europee dello sport, che si sono svolte a Olimpia nel mese di maggio 1999. Tali Assise hanno rappresentato un(cid:146)occasione privilegiata per tutte le componenti del mondo dello sport- federazioni, pubblici poteri, altre istituzioni comunitarie, industria, media (cid:129) di far ascoltare il loro punto di vista sullo sport. Infine, la Commissione ha tenuto del pari conto della relazione sullo sport del Comitato delle regioni


title: QUESTION ÉCRITE E-2304/99 posée par Sir Robert Atkins (PPE-DE) à la Commission. Problèmes posés par le bogue du millénaire aux aéroports.

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) QUESTION (cid:201)CRITE P-2267/99 posØe par Sir Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: ProblŁmes liØs au bogue de l(cid:146)an 2000 dans les aØroports (24 novembre 1999) Quelles mesures la Commission a-t-elle prises ou va-t-elle prendre pour que les aØroports internationaux situØs dans le territoire des (cid:201)tats membres soient tous (cid:224) l(cid:146)abri de la menace du bogue de l(cid:146)an 2000? (2000/C 219 E/166) QUESTION (cid:201)CRITE E-2303/99 posØe par Sir Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: ProblŁmes posØs par le «bogue du millØnaire» aux aØroports (13 dØcembre 1999) La Commission est-elle satisfaite de la protection de la sØcuritØ des voyageurs communautaires dans les aØroports internationaux vis-(cid:224)-vis de la menace que pose le «bogue du millØnaire»? (2000/C 219 E/167) QUESTION (cid:201)CRITE E-2304/99 posØe par Sir Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: ProblŁmes posØs par le «bogue du millØnaire» aux aØroports (13 dØcembre 1999) La Commission entend-elle publier les rapports qu(cid:146)elle Ølabore sur la menace que fait peser le «bogue du millØnaire» sur les Øquipements des aØroports internationaux? (2000/C 219 E/168) QUESTION (cid:201)CRITE E-2305/99 posØe par Sir Robert Atkins (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: ProblŁmes posØs par le «bogue du millØnaire» aux aØroports (13 dØcembre 1999) Combien d(cid:146)aØroports internationaux de l(cid:146)UE ont satisfait aux adaptations nØcessaires pour Øviter les dØg(cid:226)ts, dangers et retards causØs aux passagers et marchandises par le «bogue du millØnaire»? RØponse commune aux questions Øcrites P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 et E-2305/99 donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (16 dØcembre 1999) Le r(cid:244)le de la Commission dans le domaine des transports aØriens et des aØroports, (cid:224) l(cid:146)instar des autres secteurs oø le problŁme du passage (cid:224) l(cid:146)an 2000 (Y2K) est susceptible de se poser, est avant tout de faciliter la diffusion de l(cid:146)information. Dans le respect des compØtences dØfinies au niveau national et du principe de subsidiaritØ, la responsabilitØ de rØgler le problŁme du passage (cid:224) l(cid:146)an 2000 dans les aØroports incombe en premier lieu aux autoritØs portuaires et aux autoritØs de l(cid:146)aviation civile nationale. Les rŁgles relatives (cid:224) la sØcuritØ sont adoptØes au niveau international et il revient aux (cid:201)tats membres de veiller au respect des rŁgles et rØglements applicables aux aØroports. Plusieurs organisations internationales ont un r(cid:244)le (cid:224) jouer en fonction des responsabilitØs qui leur sont confiØes


title: Förslag till rådets beslut om tillåtelse för Nederländerna att i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 8.4 i direktiv 92/81/EEG för vissa mineraloljor, när dessa används för särskilda ändamål, tillämpa nedsättning av punktskatt

eurovoc_concepts:
Netherlands
excise duty
mineral oil
motor fuel
tariff reduction

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION Bryssel den 13. 12. 1999 KOM(1999) 671 slutlig Förslag till RÅDETS BESLUT om tillåtelse för Nederländerna att i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 8. 4 i direktiv 92/81/EEG för vissa mineraloljor, när dessa används för särskilda ändamål, tillämpa nedsättning av punktskatt (framlagt av kommissionen) MOTIVERING Enligt artikel 8. 4 i rådets direktiv 92/81/EEG om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor1 får rådet genom enhälligt beslut på kommissionens förslag tillåta en medlemsstat att införa skattebefrielse eller nedsättning av punktskatt om detta är motiverat av speciella hänsyn. De nederländska myndigheterna har meddelat kommissionen att de önskar tillämpa en avvikande (lägre) punktskattesats på gasol som används i sopbilar, avloppsreningsfordon och gatsopningsfordon. Punktskatten skall uppgå till 125,56 nederländska gulden per 1 000 kg. Om lagförslaget godtas kommer den nedsatta skattesatsen att tillämpas från och med den 1 maj 2000. De nederländska myndigheterna strävar efter att begränsa användningen av dieselolja i de särskilda kategorier av fordon som framförs i stadsområden och att bl. a. främja användningen av gasformiga bränslen, som exempelvis gasol, i dessa fordonskategorier. Sophämtnings-, avloppsrenings- och gatsopningsfordonen utgör en av dessa kategorier. Målet är att begränsa utsläppen av NOx i stadsområdena. Strävan är att ca 40 - 60 % av fordonen i denna kategori år 2010 skall drivas med gasformiga motorbränslen. Anpassningen av de ovannämnda fordonen för att de skall kunna drivas med gasol medför emellertid merkostnader. Genom en nedsatt punktskatt kommer gasol att kunna konkurrera med dieselolja. Den härför avsedda lägre punktskattesatsen kommer uteslutande att tillämpas på den gasol som används för att driva de ovannämnda fordonen. Skattenedsättningen genomförs på så sätt att skillnaden mellan den normala skattesatsen och den sänkta satsen återbetalas. Eftersom det sker en separat registrering när det gäller fordonsbeskattning av de fordon som kan komma i fråga för återbetalning av punktskatten, kan en sådan återbetalning genomföras och kontrolleras på ett tämligen enkelt sätt. De andra medlemsstaterna har i enlighet med direktiv 92/81/EEG underrättats om denna begäran. I direktivet anges att kommissionen regelbundet skall se över detta slags skattebefrielser och nedsättningar. Om kommissionen anser att dessa inte längre bör tillämpas på grund av att de snedvrider konkurrensen, hindrar den inre marknaden från att fungera väl eller är oförenliga med gemenskapens miljöskyddspolitik, skall den förelägga rådet lämpliga förslag. Under alla omständigheter skall detta undantag ses över senast den 31 december 2002, då det tillstånd som beviljas genom detta beslut upphör att gälla. Rådet kommer att se över situationen med utgångspunkt från ett förslag från kommissionen och besluta om tillståndet skall upphävas, ändras eller förlängas. 1 EGT L 316, 31. 10. 1992, s. 12. Direktivet senast ändrat genom direktiv 94/74/EG (EGT L 365, 31. 12. 1994, s. 46). 2 Förslag till RÅDETS BESLUT om tillåtelse för Nederländerna att i enlighet med det förfarande som föreskrivs i artikel 8. 4 i direktiv 92/81/EEG för vissa mineraloljor, när dessa används för särskilda ändamål, tillämpa nedsättning av punktskatt EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets direktiv 92/81/EEG av den 19 oktober 1992 om harmonisering av strukturerna för punktskatter på mineraloljor2, särskilt artikel 8. 4 i detta, med beaktande av kommissionens förslag, och av följande skäl: (1) (2) (3) (4) (5) I enlighet med artikel 8. 4 i direktiv 92/81/EEG får rådet genom enhälligt beslut på kommissionens införa skattebefrielse eller nedsättning av punktskatt på mineraloljor om detta är motiverat av speciella hänsyn. förslag tillåta en medlemsstat att (lägre) De nederländska myndigheterna har meddelat kommissionen att de önskar tillämpa en avvikande sopbilar, på avloppsreningsfordon och gatsopningsfordon, som ett led i en plan för att begränsa användningen av utsläppen av NOx i dieselbränslen. stadsområdena genom att begränsa som används punktskattesats gasol i De andra medlemsstaterna har underrättats om denna begäran. Kommissionen och samtliga medlemsstater medger att denna avvikande (lägre) punktskattesats på gasol sopbilar, avloppsreningsfordon och gatsopningsfordon inte ger upphov till snedvridning av konkurrensen eller stör den inre marknadens funktion. som används i Kommissionen ser regelbundet över dessa skattenedsättningar och skattebefrielser för att säkerställa att de fortsatt är förenliga med den inre marknadens funktion och med gemenskapens miljöpolitik. 2 EGT L 316, 31. 10. 1992, s. 12. Direktivet senast ändrat genom direktiv 94/74/EG (EGT L 365, 31. 12. 1994, s. 46). 3 (6) i som används Nederländerna har begärt tillstånd att tillämpa en avvikande (lägre) punktskattesats på avloppsreningsfordon och gatsopningsfordon. gasol Punktskatten skall från och med den 1 maj 2000 uppgå till 125,56 nederländska gulden per 1 000 kg. Rådet skall på grundval av en rapport från kommissionen se över Nederländernas ansökan senast den 31 december 2002 då det tillstånd som beviljas genom detta beslut upphör att gälla. sopbilar, HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE: Artikel 1 I enlighet med artikel 8. 4 i rådets direktiv 92/81/EEG och utan hinder av de förpliktelser som följer av rådets direktiv 92/82/EEG av den 19 oktober 1992 om tillnärmning av punktskattesatser för mineraloljor3, särskilt de minimiskattesatser som fastställs i artikel 7 i detta, bemyndigas Nederländerna att under perioden 1 maj 2000 - 31 december 2002 tillämpa en avvikande (lägre) punktskattesats för gasol som används i sopbilar, avloppsreningsfordon och gatsopningsfordon. Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Nederländerna. Utfärdat i Bryssel den På rådets vägnar Ordförande 3 EGT L 316, 31. 10. 1992, s. 19. Direktivet senast ändrat genom direktiv 94/74/EG (EGT L 365, 31. 12. 1994, s. 46). 4


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2304/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione. Problemi posti agli aeroporti dalla Bomba del 2000.

text: 1. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2267/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Problemi derivanti dal «Millennium Bug» negli aeroporti (24 novembre 1999) Pu(cid:242) la Commissione precisare le misure gi(cid:224) adottate o da adottare per assicurare che gli aeroporti territorio degli Stati membri siano al sicuro dalla minaccia del cosiddetto internazionali posti sul «Millennium Bug»? (2000/C 219 E/166) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2303/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Problemi posti agli aeroporti dalla «Bomba del 2000» (13 dicembre 1999) ¨ convinta la Commissione che la sicurezza e l(cid:146)incolumit(cid:224) dei viaggiatori UE siano protetti negli aeroporti internazionali dalla minaccia rappresentata dalla cosiddetta «bomba del 2000»? (2000/C 219 E/167) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2304/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Problemi posti agli aeroporti dalla «Bomba del 2000» (13 dicembre 1999) Intende la Commissione pubblicare relazioni sulla minaccia per le attrezzature degli aeroporti internazio- nali rappresentata dalla cosiddetta «bomba del 2000»? (2000/C 219 E/168) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2305/99 di SIR Robert Atkins (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Problemi posti agli aeroporti dalla «Bomba del 2000» (13 dicembre 1999) Quanti aeroporti internazionali all(cid:146)interno dell(cid:146)UE hanno proceduto agli adeguamenti necessari per evitare i danni, i pericoli o i ritardi che potrebbero essere causati al trasporto passeggeri e merci dalla cosiddetta «bomba del 2000»? Risposta comune data dalla sig. ra de Palacio in nome della Commissione alle interrogazioni scritte P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 e E-2305/99 (16 dicembre 1999) Il ruolo della Commissione nel settore dei trasporti aerei e degli aeroporti, come anche in altri settori dove la questione dell(cid:146)anno 2000 (Y2K) Ł rilevante, Ł essenzialmente quello di facilitare la diffusione di la informazioni. Conformemente alle competenze nazionali esistenti e al principio di sussidiariet(cid:224), responsabilit(cid:224) principale di trattare il problema Y2K relativamente agli aeroporti, spetta alle autorit(cid:224) aeroportuali e alle autorit(cid:224) nazionali dell(cid:146)aviazione civile. La regolamentazione di sicurezza Ł internazio- nalmente riconosciuta su base mondiale e gli Stati membri devono garantire la conformit(cid:224) alle regole e ai regolamenti applicabili agli aeroporti. Alcune organizzazioni internazionali hanno un ruolo da svolgere in relazione alle loro competenze


title: Nariadenie komisie (ES) č. 2626/1999 z 13. decembra 1999, ktorým sa mení a dopĺňa príloha nariadenia Rady (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
common customs tariff
customs regulations
nomenclature
prepared foodstuff
tariff nomenclature

text: 02/zv. 9 SK Úradný vestník Európskej únie 317 31999R2626 L 321/3 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 14. 12. 1999 NARIADENIE KOMISIE (ES) č. 2626/1999 z 13. decembra 1999, ktorým sa mení a dopĺňa príloha nariadenia Rady (EHS) č. 2658/87 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku KOMISIA EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV, so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva, so zreteľom na nariadenie Rady (EHS) č. 2658/87 z 23. júla 1987 o colnej a štatistickej nomenklatúre a o Spoločnom colnom sadzobníku (1), naposledy zmenené a doplnené nariadením Komi- sie (ES) č. 2204/1999 (2), a najmä jeho článku 9, keďže: (1) (2) (3) (4) (5) (6) je potrebné rozlíšiť medzi hubami pripravenými alebo konzervovanými octom alebo kyselinou octovou z podod- dielu 2001 90 50 na jednej strane a hubami pripravenými alebo konzervovanými inak než octom alebo kyselinou octovou z pododdielu 2003 10 na druhej strane; podľa textu harmonizovaného systému vysvetľujúcich poznámok k oddielu č. 2001medzi ostatné prísady sa k výrobkom v tomto oddiele môže pridať soľ. V takom prí- pade sa soľ pridáva len na účely prípravy; na to, aby sa mohli rozlíšiť výrobky pododdielu 2003 10, sa zdá, že je potrebné obmedziť celkový obsah soli vo výrobkoch pododdielu 2001 90 50; sa zdá vhodné obmedziť obsah soli na maximum 2,5 % podľa váhy; je potrebné objasniť dodatočnú poznámku č. 1 ku kapitole 20 tak, aby odrážala toto rozhodnutie; body 3 a 4 prílohy nariadenia Komisie (ES) č. 1196/97 (3), ktoré predtým slúžili na klasifikáciu týchto výrobkov podľa obsahu octu nehľadiac na obsah soli, by sa mali zrušiť; (7) opatrenia ustanovené v tomto nariadení sú v súlade so sta- noviskom Výboru pre colný zákonník, PRIJALA TOTO NARIADENIE: Článok 1 Dodatočná poznámka 1 ku kapitole 20 kombinovanej nomenklatúry priložená k nariadeniu (EHS) č. 2658/87 sa nahrádza nasledujúcim: „1. Na účely oddielu č. 2001, zelenina, ovocie, orechy a ostatné požívateľné časti rastlín pripravené alebo konzervo- vané octom alebo kyselinou octovou musia mať obsah voľnej, prchavej kyseliny najmenej 0,5 % z váhy vyjadrenej ako kyse- lina octová. Okrem toho, huby spadajúce do pododdielu 2001 90 50 by nemali mať obsah soli viac ako 2,5 % z váhy. “ Článok 2 Body 3 a 4 prílohy nariadenia (ES) č. 1196/97 sa týmto rušia. Článok 3 Toto nariadenie nadobúda účinnosť 21. deň odo dňa jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Toto nariadenie je záväzné vo svojej celistvosti a je priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch. V Bruseli 13. decembra 1999 Za Komisiu Mario MONTI člen Komisie (1) Ú. v. ES L 256, 7. 9. 1987, s. 1. (2) Ú. v. ES L 278, 28. 10. 1999, s. 1. (3) Ú. v. ES L 170, 28. 6. 1997, s. 13


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2394/99 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Raad. De tunnel van de Tende-pas.

eurovoc_concepts:
Piedmont
Provence-Alpes-Côte d'Azur
common transport policy
competence of the Member States
engineering structure
road safety

text: 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/39 Zal de Raad een onderzoek instellen naar het gebruik van Duitse granaatkoppen bij een chemische 6. aanval in Turkije, aangezien het materiaal werd geleverd door een EU-lidstaat en het een handeling betreft van een kandidaatlidstaat die in strijd is met de VN-conventie over chemische wapens? Zo neen, waarom niet? Antwoord (13 maart 2000) Alle EU-lidstaten zijn partij bij het Verdrag tot verbod van de ontwikkeling, de productie, de aanleg van voorraden en het gebruik van chemische wapens en inzake de vernietiging van deze wapens (CWC). Ingevolge de algemene verplichtingen neergelegd in artikel I van dit Verdrag hebben de staten die partij zijn bij het Verdrag zich er onder meer toe verplicht (cid:132)nimmer en onder geen enkele omstandigheid chemische wapens te ontwikkelen, te produceren, anderszins te verwerven, een voorraad daarvan aan te leggen of in bezit te houden, dan wel aan wie dan ook direct of indirect over te dragen(cid:148) en (cid:132)nimmer en onder geen enkele omstandigheid wie dan ook op enigerlei wijze te helpen, aan te moedigen of aan te zetten tot een ingevolge dit Verdrag aan een staat die partij is bij dit Verdrag verboden activiteit(cid:148). De Organisatie voor het Verbod van Chemische Wapens (OVCW) waarborgt de toepassing van de bepalingen van het Verdrag, met inbegrip van die inzake de internationale verificatie van de naleving ervan. Alle staten die partij zijn bij het CWC zijn lid van de OVCW. De door het geachte parlementslid genoemde bronnen zijn niet ter kennis van de Raad gebracht. (2000/C 280 E/037) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2394/99 van Raffaele Costa (PPE-DE) aan de Raad (13 december 1999) Betreft: De tunnel van de Tende-pas (cid:129) De tunnel van de Tende-pas vormt de enige bergpas tussen het zuiden van de regio Piemonte (Italiº) en Frankrijk. (cid:129) De afgelopen tien jaar is de tunnel herhaaldelijk geblokkeerd geweest wegens vallend gesteente of gevaar hiervoor, hetgeen voornamelijk te wijten is aan verzakkingen van de kap die intussen versleten en oud is. (cid:129) Het verkeer heeft derhalve vertragingen en problemen ondervonden en vaak is de tunnel volledig gesperd geweest. (cid:129) Deze tunnel dateert van 1876 en is vanuit technisch en economisch oogpunt moeilijk in goede staat te brengen. (cid:129) Deze tunnel is zeer hoog gelegen, brengt in geval van ongelukken zeer grote risico(cid:146)s met zich mee voor het wegverkeer en is moeilijk te ontruimen. (cid:129) De weg die naar de tunnel voert, is vooral voor vrachtwagens moeilijk te berijden en gaat hoog de bergen in. (cid:129) De vele projecten voor de totstandbrenging van snellere verbindingen in deze regio tussen Frankrijk en Italiº hebben met vertragingen en opschortingen te kampen gehad, vaak zelfs maanden lang, zonder dat er grote vorderingen zijn gemaakt. Kan de Raad gezien het bovenstaande zijn mening geven en zijn plannen bekend maken ten aanzien van de tunnel van de Tende-pas en/of de desbetreffende wegverbinding (nieuwe tunnel, op welke hoogte, herstructurering van de bestaande tunnel), en meer in het algemeen ten aanzien van de wegverbindingen tussen Frankrijk en Italiº ter hoogte van het zuiden van Piemonte? C 280 E/40 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 Antwoord (13 maart 2000) In het licht van de recente ongevallen die zich hebben voorgedaan in de Tauerntunnel en onder de Mont- Blanc, heeft de Raad de vraagstukken in verband met het vervoer door de Alpen besproken. Hij pleitte ervoor dat op Europees niveau preventieve operationele maatregelen worden overwogen, waarmee een grotere veiligheid van de burgers die in Europa reizen, wordt beoogd. Zo heeft de Raad de Commissie verzocht hem voorstellen voor aanbevelingen voor te leggen die er toe strekken de veiligheid in tunnels te verbeteren, en de ontwikkeling op Europese schaal van strenge, uniforme veiligheidsnormen voort te zetten. Wat de specifieke vraag van het geachte parlementslid betreft, ligt het niet op de weg van de Raad zich uit te spreken over een situatie die onder de verantwoordelijkheid van de nationale autoriteiten valt. De Raad wacht de voorstellen van de Commissie af. (2000/C 280 E/038) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2397/99 van Roberta Angelilli (UEN) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Wegeninfrastructuur in de stad Carrara In de stad Carrara (Toscane, Italiº) vormt de bewerking van marmer de belangrijkste bedrijfstak, waarin meer dan 10. 000 mensen te werk gesteld zijn. Onlangs is het verkeer van aanhangercombinaties voor het vervoer van het marmer aan de kaak gesteld als een noodsituatie in dit gebied, aangezien dit verkeer de levenskwaliteit in de stad aanzienlijk verslechtert. De aanleg van een weg op 5 km ten oosten van de stad voor een bedrag van 75 miljard lire zou een oplossing kunnen zijn, dankzij welke de voor het vervoer van het marmer benodigde tijd gehalveerd zou kunnen worden, een interregionale as tot stand gebracht zou kunnen worden met een verbinding naar de Europese verkeersader Tyrrheense Zee-Brenner. De isolering van dit gebied vanuit het oogpunt van de wegeninfrastructuur zou definitief opgeheven kunnen worden door de aanleg van een snelweg van slechts 15 km lengte, die het oosten van de streek Lunigiana met de kust van de Apuaanse Alpen verbindt. Kan de Commissie mededelen of er specifieke financiºle instrumenten bestaan voor de aanleg van een werk als bovengenoemde infrastructuur? Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (21 januari 2000) De structuurfondsen kunnen infrastructuurprojecten financieren zoals het door de geachte afgevaardigde aangehaalde project, mits deze in een voor steun in aanmerking komend gebied liggen. Wat doelstelling 2 betreft, verwacht de Commissie in dit verband het herziene voorstel van de Italiaanse overheid overeenkomstig de van kracht zijnde bepalingen voor de komende programmeringsperiode 2000- 2006 (1). (1) PB L 161 van 26. 6. 1999


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2449/99 från Caroline Lucas (Verts/ALE) till kommissionen. WTO/Gats.

eurovoc_concepts:
GATS
access to EU information
competence of the Member States
freedom of trade
provision of services
tariff negotiations

text: 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/65 (2000/C 303 E/057) SKRIFTLIG FR¯GA P-2449/99 fr(cid:229)n Caroline Lucas (Verts/ALE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: WTO/Gats Kan kommissionen informera Europaparlamentet om l(cid:228)get i det p(cid:229)g(cid:229)ende arbetet i Artikel 133-kommit- tØen vad g(cid:228)ller inhemsk lagstiftning i Gats-avtalet? Kan kommissionen vidare f(cid:246)rs(cid:228)kra: 1. 2. att kommissionens f(cid:246)rhandlingar om inhemsk lagstiftning kommer att erk(cid:228)nna lagligheten i och s(cid:228)kerst(cid:228)lla medlemsstaternas m(cid:246)jligheter att utarbeta och genomf(cid:246)ra inhemsk lagstiftning? att kommissionen s(cid:228)rskilt kommer att str(cid:228)va efter att garantera de undertecknande parternas frihet att lagstifta B i enlighet med egna marknadsvillkor och politiska m(cid:229)l B och att s(cid:228)kra kulturella, sociala och demokratiska m(cid:229)l (och (cid:228)ven milj(cid:246)m(cid:229)l)? 3. att villkoren i Gats-avtalet vad g(cid:228)ller marknadstillg(cid:229)ng och nationell behandling inte kommer att anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att undergr(cid:228)va denna lagstiftningsfrihet? Svar fr(cid:229)n Pascal Lamy p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 januari 2000) Kommissionen har redan f(cid:246)rbundit sig att f(cid:246)rb(cid:228)ttra (cid:246)ppenheten i handelspolitiska fr(cid:229)gor gentemot parlamentet och har f(cid:246)r avsikt att l(cid:229)ta detta g(cid:228)lla (cid:228)ven det arbete som avser inhemska regleringar inom ramen f(cid:246)r allm(cid:228)nna tj(cid:228)nstehandelsavtalet (GATS). Kommissionen har sedan arbetsgruppen f(cid:246)r professionella tj(cid:228)nster inr(cid:228)ttades inom V(cid:228)rldshandelsorganisa- tionen (WTO) arbetat med inhemska regleringar och GATS inom artikel 133-kommittØn f(cid:246)r tj(cid:228)nster. Den arbetsgruppen hade till huvudsaklig uppgift att fastst(cid:228)lla riktlinjer f(cid:246)r inhemska regleringar avseende redovisningsv(cid:228)sendet. Till f(cid:246)ljd av detta arbete kunde arbetsgruppen anta frivilliga riktlinjer i december 1998. Kommissionen s(cid:228)nder en kopia av dessa direkt till fr(cid:229)gest(cid:228)llaren och till parlamentets sekretariat. Arbetsgruppen omvandlades sedermera till en arbetsgrupp f(cid:246)r inhemska regleringar, vars mandat omfattar samtliga tj(cid:228)nstesektorer. Denna nya arbetsgrupp har sedan v(cid:229)ren 1999 unders(cid:246)kt om och hur de regler som g(cid:228)ller f(cid:246)r redovisning skulle kunna till(cid:228)mpas (cid:228)ven p(cid:229) andra professionella tj(cid:228)nster och har arbetat med riktlinjer f(cid:246)r inhemska regleringar g(cid:228)llande alla (cid:246)vriga tj(cid:228)nstesektorer eller vissa av dessa. Vid fullg(cid:246)randet av detta mandat (cid:228)r utg(cid:229)ngspunkten artikel VI regleringar. i GATS, vilken behandlar inhemska Det framg(cid:229)r klart av artikel VI i GATS och av arbetet med redovisningsregler att m(cid:229)let f(cid:246)r arbetet med inhemska regleringar inom WTO inte (cid:228)r att avskaffa dessa eller att (cid:228)ventyra WTO-medlemmarnas suver(cid:228)nitet n(cid:228)r det g(cid:228)ller r(cid:228)tten att driva sin egen politik. Det p(cid:229)g(cid:229)r en diskussion om de legitima m(cid:229)len (t. ex. konsumentskydd och milj(cid:246)h(cid:228)nsyn), men det g(cid:246)rs inga f(cid:246)rs(cid:246)k att enas om en begr(cid:228)nsad f(cid:246)rteckning (cid:246)ver dessa m(cid:229)l. Syftet (cid:228)r tv(cid:228)rtom att genomf(cid:246)ra de inhemska regleringarna, s(cid:229) att m(cid:229)len kan n(cid:229)s med instrument som i minsta m(cid:246)jliga utstr(cid:228)ckning snedvrider handeln. C 303 E/66 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Kommissionen kan d(cid:228)rf(cid:246)r bekr(cid:228)fta att den kommer att se till att WTO-medlemmarnas r(cid:228)tt att reglera och att inf(cid:246)ra nya regleringar f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llandet av tj(cid:228)nster inom sina territorier f(cid:246)r att tillgodose nationella m(cid:229)ls(cid:228)ttningar, i enlighet med ingressen till GATS, skyddas vid alla diskussioner om fr(cid:229)gan inom WTO. Detta (cid:228)r en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r framg(cid:229)ngsrika tj(cid:228)nstef(cid:246)rhandlingar grundade p(cid:229) (cid:246)msesidigt f(cid:246)rtroende mellan alla WTO-medlemmar. WTO-medlemmarna fattar sj(cid:228)lva beslut om sina nationella m(cid:229)ls(cid:228)ttningar. Inom ramen f(cid:246)r GATS finns ett antal instrument f(cid:246)r att gradvis minska de hinder som kan uppst(cid:229) till f(cid:246)ljd av att regleringarna skiljer sig (cid:229)t eller (cid:228)r otillr(cid:228)ckliga, och dessa instrument har utformats p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt att WTO-medlemmarnas nationella suver(cid:228)nitet i regleringsh(cid:228)nseende respekteras till fullo. Medlemmarna ges m(cid:246)jlighet att utarbeta regler f(cid:246)r inhemska regleringar som syftar till att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att dessa inte skapar on(cid:246)diga hinder f(cid:246)r tj(cid:228)nstehandeln. De har ocks(cid:229) m(cid:246)jlighet att f(cid:246)rhandla eller att ge sitt erk(cid:228)nnande av andra medlemmars regleringar. Kommissionen kan bekr(cid:228)fta att flexibiliteten n(cid:228)r det g(cid:228)ller att ing(cid:229) s(cid:228)rskilda (cid:229)taganden avseende marknads- tilltr(cid:228)de och nationell behandling, vilken (cid:228)r en grundl(cid:228)ggande best(cid:229)ndsdel i GATS, ocks(cid:229) kommer att skyddas. Medlemmarna ing(cid:229)r, p(cid:229) grundval av sina inhemska regleringar, s(cid:228)rskilda (cid:229)taganden som de m(cid:229)ste fullg(cid:246)ra och som inte f(cid:229)r undermineras av nya eller avvikande regleringar. De har dock m(cid:246)jlighet att f(cid:246)rhandla om (cid:228)ndringar av sina (cid:229)taganden om de anser att detta (cid:228)r l(cid:228)mpligt. Genom de allm(cid:228)nna undantag som anges i artikel XIV kan de slutligen anta alla (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att skydda den allm(cid:228)nna moralen, samh(cid:228)llets fundamentala intressen eller m(cid:228)nniskors, djurs eller v(cid:228)xters liv eller h(cid:228)lsa. (2000/C 303 E/058) SKRIFTLIG FR¯GA E-2461/99 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till r(cid:229)det (16 december 1999) ˜mne: Europeiska r(cid:229)dets h(cid:229)llning vad g(cid:228)ller projektet (cid:148)Europamuseum(cid:148) I samband med symposiet (cid:148)Museum for Europe(cid:148) den 21 och 22 oktober i vilket kommissionens ordf(cid:246)rande Romano Prodi deltog uttalade n(cid:229)gra politiker att de gav sitt st(cid:246)d (cid:229)t museum i Europa- parlamentet. Kostnaden ber(cid:228)knas uppg(cid:229) till en miljard franc, varav Europaparlamentet, den belgiska staten och det privata n(cid:228)ringslivet skall betala var sin tredjedel. Den historiska utg(cid:229)ngspunkten f(cid:246)r den permanenta utst(cid:228)llningen skall utg(cid:246)ras av Karl den stores rike. 1. K(cid:228)nner r(cid:229)det till detta initiativ fr(cid:229)n stiftelsen Museum f(cid:246)r Europa om att f(cid:246)rl(cid:228)gga ett museum till Europaparlamentet, vilket kan h(cid:228)rledas ur kommissionens ordf(cid:246)rande Romano Prodis n(cid:228)rvaro vid sympo- siet? Om det f(cid:246)rh(cid:229)ller sig s(cid:229), n(cid:228)r och av vem blev r(cid:229)det informerad ang(cid:229)ende detta projekt? 2. a) Vilka m(cid:229)ls(cid:228)ttningar betr(cid:228)ffande byggnaden och utst(cid:228)llningens inneh(cid:229)ll har stiftelsen Museum f(cid:246)r Europa lagt fram f(cid:246)r r(cid:229)det? b) Vem (cid:228)r enligt stiftelsen Museum f(cid:246)r Europa ansvarig f(cid:246)r musØets f(cid:246)rvaltning och organisation? Har r(cid:229)det beviljat n(cid:229)got ekonomiskt st(cid:246)d till stiftelsen Museum f(cid:246)r Europa vad g(cid:228)ller att f(cid:246)rl(cid:228)gga ett 3. museum till Europaparlamentet? Om det f(cid:246)rh(cid:229)ller sig s(cid:229), vilka slags st(cid:246)d g(cid:228)ller detta d(cid:229) konkret (bidrag, lokaler, (cid:133)) och hur vill r(cid:229)det motivera detta st(cid:246)d? Om inte, varf(cid:246)r avst(cid:229)r r(cid:229)det fr(cid:229)n att st(cid:246)dja stiftelsen Museum f(cid:246)r Europa? 4. Inst(cid:228)mmer r(cid:229)det i beslutet att betrakta Karl den stores rike som den historiska utg(cid:229)ngspunkten f(cid:246)r den permanenta utst(cid:228)llningen i musØet? Om det f(cid:246)rh(cid:229)ller sig s(cid:229), (cid:228)r inte detta till skada f(cid:246)r de viktiga bidrag som den antika och den bysantinska kulturen givit (cid:229)t europeiskt t(cid:228)nkande, vilket den grekiske kulturmi- nistern p(cid:229)pekat? Om inte, vilket inneh(cid:229)llsligt koncept vill r(cid:229)det d(cid:229) l(cid:228)gga fram f(cid:246)r att ge det europeiska musØet en mera korrekt och fullst(cid:228)ndig utformning?


title: Rådets beslut av den 13 december 1999 om utnämning av en ordinarie ledamot i Rådgivande kommittén för sjuksköterskeutbildning

eurovoc_concepts:
advisory committee (EU)
appointment of staff
nursing care
vocational training

formats: html print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2402/99 di Bart Staes (Verts/ALE) al Consiglio. Impiego dei fanghi di depurazione come concimi agricoli.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
domestic waste
fertiliser

text: 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/41 (2000/C 280 E/039) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2402/99 di Bart Staes (Verts/ALE) al Consiglio (13 dicembre 1999) Oggetto: Impiego dei fanghi di depurazione come concimi agricoli la Federazione belga, In vari Stati membri dell(cid:146)UE, tra cui fanghi provenienti da impianti per la il piø delle volte, depurazione delle acque reflue sono impiegati come concimi agricoli. Tali fanghi, presentano una forte concentrazione di metalli pesanti. Un(cid:146)indagine scientifica (Adeline Montcharmont, Les risques sanitaires liØs (cid:224) l(cid:146)Øpandage des boues de stations d(cid:146)Øpuration urbaines, Ecole nationale vØtØrinaire de Lyon, thŁse numØro 31, 1999) mostra inoltre che i fanghi di depurazione possono essere contaminati anche con batteri, virus e parassiti. Le risultanze di queste ricerche impongono un(cid:146)indagine piø approfondita ed un approccio appropriato a tutti i livelli d(cid:146)intervento. i In quali Stati membri dell(cid:146)UE i fanghi provenienti da impianti per la depurazione delle acque reflue 1. sono utilizzati come concimi? In quali Stati membri sono in vigore disposizioni restrittive per quanto concerne l(cid:146)impiego di tali 2. fanghi come concimi? 3. Qual Ł la posizione del Consiglio in merito all(cid:146)uso dei fanghi di depurazione come concimi nel settore agricolo, considerata la possibilit(cid:224) che siano contaminati con metalli pesanti nonchØ batteri, virus e parassiti? 4. Ritiene il Consiglio che sia necessario proibire l(cid:146)uso dei fanghi di depurazione come concimi, visto il pericolo di contaminazione con metalli pesanti nonchØ batteri, virus e parassiti? In caso negativo, perchØ Ł contrario a un tale divieto? Risposta (13 marzo 2000) 1. L(cid:146)impiego dei fanghi di depurazione come concimi agricoli e come mezzo per migliorare il suolo Ł una delle vie seguite tradizionalmente dalla maggior parte degli Stati membri per eliminare e riciclare tali sostanze. Il Consiglio gi(cid:224) rivolge attenzione a questo metodo, per prevenire gli effetti nocivi che un siffatto uso incontrollato pu(cid:242) avere sull(cid:146)ambiente nonchØ sulla salute dell(cid:146)uomo e degli animali. 2. In particolare, il Consiglio ha adottato la direttiva 86/278/CEE del 12 giugno 1986 concernente la protezione dell(cid:146)ambiente, in particolare del suolo, nell(cid:146)utilizzazione dei fanghi di depurazione in agricol- tura (1) che disciplina l(cid:146)uso dei fanghi di depurazione nel settore agricolo. 3. Per quanto concerne le prime due domande rivolte dall(cid:146)onorevole parlamentare, il Consiglio richiama la sua attenzione sugli articoli 12 e 17 della direttiva del Consiglio 86/278/CEE, ai sensi dei quali spetta alla Commissione pubblicare le informazioni sull(cid:146)utilizzazione dei fanghi di depurazione a partire dalle relazioni trasmesse dagli Stati membri. 4. Con l(cid:146)adozione della direttiva 86/278/CEE il Consiglio ha autorizzato in generale l(cid:146)impiego dei fanghi di depurazione come concimi agricoli, nel rispetto di una normativa rigorosa e con opportuni controlli. In effetti la direttiva 86/278/CEE del Consiglio del 12 giugno 1986 concernente la protezione dell(cid:146)ambiente, in particolare del suolo, nell(cid:146)utilizzazione dei fanghi di depurazione in agricoltura disciplina il loro impiego in modo da evitare effetti nocivi sul suolo, sulla vegetazione, sugli animali e sull(cid:146)uomo, pur promuoven- done un uso corretto. La direttiva fissa inoltre i valori limite per le concentrazioni di metalli pesanti (cadmio, rame, nichel, piombo, zinco e mercurio). Essa prevede dunque talune restrizioni per evitare la contaminazione dell(cid:146)ambiente e i rischi per la salute dell(cid:146)uomo e degli animali dovuti a germi patogeni. 5. Al Consiglio risulta che la Commissione sta attualmente procedendo alla revisione di tale direttiva per adeguarla ai progressi tecnologici e scientifici registrati dopo la sua adozione. Non appena ricever(cid:224) la proposta di revisione, il Consiglio l(cid:146)esaminer(cid:224) senza indugio. C 280 E/42 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 Per quanto riguarda le domande piø specifiche sull(cid:146)utilizzazione dei fanghi di depurazione come il Consiglio si rammarica di non disporre delle informazioni 6. concimi agricoli nei vari Stati membri, necessarie. (1) GU L 181 del 4. 7. 1986. (2000/C 280 E/040) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2405/99 di Karl-Heinz Florenz (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Sospensione dell(cid:146)erogazione di risorse dei Fondi strutturali (16 dicembre 1999) la Commissione europea ha fatto dipendere l(cid:146)erogazione di risorse dei Fondi In quanti e quali casi strutturali dal fatto che gli Stati membri in questione abbiano rispettato la normativa comunitaria in materia di ambiente? In quali di questi casi la Commissione europea ha sospeso l(cid:146)erogazione di tali risorse? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (25 gennaio 2000) Il rispetto della legislazione comunitaria nella sua integrit(cid:224) Ł una delle condizioni per la concessione di contributi a titolo dei Fondi strutturali, come Ł peraltro previsto dalle disposizioni tipo allegate alle diverse decisioni di concessione di contributi comunitari. La violazione di tale legislazione, e quindi anche delle disposizioni in materia di ambiente, pu(cid:242) comportare la sospensione o la soppressione del contributo. La procedura di accertamento di una violazione del diritto comunitario Ł indipendente dalle procedure di sospensione e di soppressione del contributo. Per coerenza, tuttavia, l(cid:146)erogazione del contributo comunitario viene generalmente sospesa dopo l(cid:146)avvio del procedimento di infrazione (notifica allo Stato membro della messa in mora). Un contributo non pu(cid:242) essere sospeso sulla base di una denuncia o in seguito ad una semplice richiesta d(cid:146)informazioni rivolta allo Stato membro. La Commissione pu(cid:242) sopprimere il pagamento qualora constati, mediante parere motivato, la violazione del diritto comunitario. ¨ opportuno sottolineare che se la sospensione del contributo comunitario pu(cid:242) accompagnare la notifica della messa in mora allo Stato membro (e ci(cid:242) per permettere l(cid:146)esame dell(cid:146)infrazione senza mettere la Commissione in una situazione contraddittoria), la soppressione del contributo Ł una decisione che non viene mai presa in modo automatico. La violazione del diritto comunitario in materia di ambiente ha per esempio comportato la sospensione del contributo del FESR nei casi del progetto comune tedesco-olandese nella zona industriale di Aquisgrana/ Heerlen; della diga di Abrilongo, in Portogallo; del progetto di protezione della tartaruga Caretta-caretta in Grecia e di un progetto stradale a Algeciras, in Spagna. Per quanto riguarda invece i contributi concessi a titolo del FEAOG, sezione Orientamento, non si sono registrati casi di sospensione di pagamenti a causa del mancato rispetto della normativa ambientale. Nell(cid:146)ambito dei singoli piani e programmi possono tuttavia esistere determinate condizioni specifiche che, pur non essendo di per sØ motivo di sospensione del contributo, se non soddisfatte possono rappresentare un ostacolo in termini di ammissibilit(cid:224). Nel documento unico di programmazione per l(cid:146)obiettivo 5b della lavori d(cid:146)irrigazione nel settore VIII Ł regione spagnola di Aragona, per esempio, subordinata alla firma, da parte della Commissione e dei responsabili della misura a livello nazionale e regionale, di un accordo che garantisca il rispetto della direttiva 79/409/CEE del Consiglio del 2 aprile 1979, concernente la conservazione degli uccelli selvatici (1) e della direttiva 92/43/CEE del Consiglio del 21 maggio 1992, relativa alla conservazione degli habitat naturali e seminaturali e della flora e della fauna selvatiche (2). l(cid:146)ammissibilit(cid:224) dei (1) GU L 103 del 25. 4. 1979. (2) GU L 206 del 22. 7. 1992