title: Ehdotus: neuvoston asetus Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevalla pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta kuudennen kerran

eurovoc_concepts:
Greece
Spain
aid system
cotton
production aid

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISOJEN KOMISSIO Brysselissa 13. 12. 1999 KOM(1999) 492 lopullinen 1999/0201 (CNS) 1999/0202 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevalla pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta kuudennen kerran Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS puuvillan tuotantotuesta (komission esittämät) PERUSTELUT 1. JOHDANTO ja niihin liittyvät perustelut lainsäädäntöehdotukset johtuvat Kreikan Nämä liittymisasiakirjaan liitetyssä pöytäkirjassa N:o 4, jota on muutettu muun muassa Espanjan ja Portugalin liittymisasiakirjaan liitetyllä pöytäkirjalla N:o 14, olevan joissa määrätään tukijärjestelmän toimintaa koskevasta 11 kohdan määräyksistä, kertomuksesta. Markkinointivuonna 1997/1998 tätä sitoumusta noudatettiin osittain ennakolta laatimalla komission kertomus neuvostolle Kreikan puuvilla-alaa koskevista pyynnöistä (KOM(1998) 10 lopullinen). Tarkasteltuaan kertomusta ja toteutettuaan tiettyjä ehdotettuja toimenpiteitä neuvosto kehotti kesäkuussa 1998 komissiota tutkimaan seuraavia seikkoja: – – – – mahdollisuutta panna toimeen järjestelmä, jonka avulla tuki voidaan maksaa suoraan tuottajalle, mainitun järjestelmän yhteensopivuutta tätä tuotetta koskeviin nykyisin sovellettaviin kaupallisiin käytäntöihin, mahdollisuutta panna toimeen rangaistusten alueellistamisjärjestelmä, tällaisille järjestelmille ominaisia hallinnoinnin ja valvonnan ongelmia. Esitettyjen muutosten valvontatoimenpiteiden ylläpitämiseksi parantamiseksi. Tilintarkastustuomioistuin on itse osoittanut, että puuvillan tukijärjestelmässä on ollut vakavia valvontaongelmia. ja tai vahvistamiseksi sekä niiden tehokkuuden vuosikertomuksissaan1 yksinkertaistamiseksi lainsäädännön arviointi asiassa tehtiin 2. PUUVILLAA KOSKEVA JÄRJESTELMÄ Yhteisön lainsäädännön kannalta puuvillaa koskeva järjestelmä perustuu Kreikan liittymisasiakirjaan liitettyyn pöytäkirjaan. Espanjan ja Portugalin liityttyä yhteisöön otettiin käyttöön Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyllä pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta annettu neuvoston asetus (ETY) N:o 1964/87 erityisesti taatun enimmäismäärän soveltamiseksi. Myöhemmin tähän neuvoston asetukseen on tehty neljä muuta mukautusta, joilla muutettiin paitsi tiettyjä artikloja myös tiettyjä pöytäkirjan N:o 4 kohtia. Lisäksi neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1554/95 epätavanomainen vahvistetaan lainsäädännöllinen kokonaisuus on muuttunut sen rajoitettava koskemaan oleellisia yksinkertaistamiseksi olisi pöytäkirjan määräykset seikkoja ja koottava muut lainsäädännölliset toimenpiteet yhdeksi neuvoston asetukseksi. erittäin monimutkaiseksi, säännöt. Tämä melko tukijärjestelmän yleiset ja Puuvillaa koskeva järjestelmä perustuu puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, tonnilta tuottajalle. maksettavaan vähimmäishintaan, Voidakseen myydä maailmanmarkkinahinnalla puuvillan, josta siemenet on poistettu, siementenpoistoyritys saa tonnia kohden maksettavaa tukea, joka vaihtelee markkinoilla siementenpoistoyritys maksaa jonka 1 EYVL C 309, 16. 11. 1993, s. 1. EYVL C 340, 17. 11. 1996, s. 1. 2 hintojen noteerattujen tuottajaryhmittymien on ollut lukuunsa ja saada tukea siementenpoistoyritysten kautta. perusteella. Markkinointivuodesta alkaen lisäksi mahdollista toteuttaa siementen poisto omaan 1998/1999 ja Espanjan TKM on 249 000 tonnia. Kohdehintaa, Järjestelmässä sovelletaan taattuja kansallisia määriä (TKM): Kreikan TKM on ja 782 000 tonnia vähimmäishintaa pienennetään talousarvion neutraliteettia kuitenkaan varmistamatta, jos tuotanto ylittää taatun kansallisen määrän. On kuitenkin olemassa mekanismi, jolla pienentämistä voidaan rajoittaa erityisesti silloin, kun maailmanmarkkinahinnat ovat korkeat. Talousarviomenot noin 770 miljoonan EUR tasolle. Menot voivat kuitenkin olla huomattavasti suuremmat, etenkin jos maailmanmarkkinahinta on alhainen ja jos viljelyyn kohdistuva kiinnostus kasvaa nykyisen suuntauksen mukaisesti. Tällaisessa tapauksessa menot saattavat ylittää 900 miljoonaa EUR. näin ollen useimmiten korkeintaan nousevat tukea Tuen ennakkomaksujärjestelmän avulla tukea on mahdollista maksaa todettujen maailmanmarkkinahintojen ja ennen markkinointivuoden alkua (1. syyskuuta) tehtyjen satoennusteiden perusteella. Markkinointivuodesta 1998/1999 ennakoita on lisäksi alettu tarkistaa tehdään marraskuussa siementenpoistamiskauden alettua. uudelleenarvioinnin perusteella, sadon joka Yhteisö on kannustanut puuvilla-alan tuottajaryhmittymien perustamista vuosien 1982- 1992 aikana. Tuolloin säädettiin erityisesti sadonkorjuukoneiden ostoa varten myönnettävästä käynnistystuesta sekä investointituista. Nykyisin sadonkorjuulaitteet ovat yleisiä niin Kreikassa kuin Espanjassakin. Tuottajaryhmittymät harjoittavat tämän laitekannan hallinnointia. Tuotantotukijärjestelmä on vuodesta 1992 kyennyt edistämään tuottajaryhmittymien perustamista ja toimintaa. Kreikan yhteensä noin 75 siementenpoistoyrityksestä 20 yhteisyrityksellä, eli noin neljäsosalla on noin kolmasosa siementenpoistokapasiteetista. Siementenpoiston kokonaiskapasiteetti ei aiheuta erityisiä ongelmia Kreikan tuotannon tasoon nähden. Espanjassa 10 yhteisyritystä edustaa miltei puolta 22 yrityksestä. Tuottajien tarjontaan nähden on siementenpoiston ylikapasiteettia, varsinkin markkinointivuodesta 1993/1994 markkinointivuoteen 1995/1996, jolloin maata vaivasi jatkuva kuivuus. Järjestelmän valvonnan kannalta ovat oleellisia seuraavat seikat: – – – – tuottajien pinta-alailmoitus valvontajärjestelmässä määrättyyn pinta-alatukihakemukseen, ja sen liittäminen yhdennetyssä hallinto- ja tuottajan ja vähimmäishintaa koskeva sitoumus, siementenpoistajan kesken tehty sopimus, johon sisältyy puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, valvonta yrityksessä, siementenpoistoyritykseen varastokirjanpito. saapuvien ja sieltä poistuvien tuotteiden Näiden eri kohtien valvonnan avulla voidaan tunnistaa jokaisen puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, erän alkuperä, valvoa määrien paikkansapitävyys pinta-aloihin nähden ja laatia puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, ja tuotettujen puuvillapaalien välinen suhde. 3 EMOTR:n tilien tarkastamisen ja hyväksymisen yhteydessä tehtiin Kreikan osalta lainsäädännön soveltamisen valvontaa koskevia rahoituskorjauksia, joiden suuruus oli 10 prosenttia varainhoitovuosille 1991 ja 1992 ilmoitetuista menoista. Tämän lisäksi tilintarkastustuomioistuin havaitsi varainhoitovuoden 1994 tilintarkastuslauselman yhteydessä Kreikan siementenpoistajien tasolla asetusten 3,2 miljoonan EUR suuruista noudattamisessa. Tämän rahoituskorjausta. heikkouksia sovellettiin tiettyjen vuoksi Kreikan valvontamenettelyitä on tarkistettu vuodesta 1994 ja nykyisin EMOTR:n tilien tarkastamisesta ja hyväksymisestä vastaavat yksiköt katsovat, että valvontajärjestelmät ovat parantuneet. Kaiken kaikkiaan nykyinen järjestelmä toimii siten, että se takaa melko korkealaatuisen tuotannon ja puuvillan, josta siemenet on poistettu, myynnin maailmanmarkkinahintaan. Viimeisimmistä saatavilla olevista tiedoista käy kuitenkin ilmi pinta-alojen ja tuotantojen huolestuttava kehitys. Tämä tarkoittaa, että talousarviota koskevan kurinalaisuuden tietyissä noudattaminen olosuhteissa olla vaikeaa. Talousarvion neutraliteetti olisi puuvillan tukijärjestelmän osalta kuitenkin pystyttävä varmistamaan paremmin. Näin ollen olisi aiheellista korottaa kuitenkaan kohdehintaa prosenttimäärää, vakauttajamekanismin muita osatekijöitä. ympäristönäkökohtien muuttamatta alennetaan, huomioon ottaminen saattaa jolla ja 3. TUOTTAJALLE MAKSETTAVA SUORA TUKI tehtävät Tuottajat ja siementenpoistajat ovat usein eri mieltä tuesta perittävien ennakoiden vähimmäishinnan maksamisen takaisinmaksun määräajasta sekä laadun perusteella tehtävistä vähimmäishinnan mukautuksista. Toissijaisuusperiaatteen noudattamiseksi ja laadun alan toimijoiden yksimielisestä pyynnöstä yhteisön taulukko, perusteella poistettiin markkinointivuodesta 1995/1996. Nykyisin puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, sovittua hintaa on mukautettava sopimuspuolten kesken yhteisellä sopimuksella suhteellisesti, jos tuotetun puuvillan laatu poikkeaa standardilaadusta. Ammattikuntien välisen sopimuksen puuttuessa Kreikan interventioelin laati hyvitys- ja korjaustaulukon. tämä elin pidättää siementenpoistajilta yhden prosentin niiden maksamista Lisäksi maksuista tuottajille, mikä häiritsee järjestelmän tasapainoa. vähimmäishinnan joka määräsi korjaukset, hyvitykset ja Jos tuottajien ja siementenpoistajien välisten sopimuksia koskevien suhteiden ratkominen yhteisön tasolla vaikuttaa vaikealta ja tarpeettomalta, on pantava merkille, että tuki on maksettava kokonaisuudessaan edunsaajalle, jotta se todellakin korvaa kohdehinnan ja maailmanmarkkinahinnan välisen erotuksen. Lisäksi olisi aiheellista täsmentää tiettyjä noudatettavia sääntöjä, kuten puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, ja puuvillan, josta laatujen välinen suhde tai velvollisuus maksaa ennakkoa siemenet on poistettu, vähimmäishinnasta. ja jotta tuki hyödyttäisi enemmän tuottajia, Kreikka on pyytänyt Tämän vuoksi tarkastelemaan mahdollisuutta myöntää tuki suoraan tuottajajärjestöille, jotka maksavat vähimmäishinnan jäsenilleen, poistavat siemenet puuvillasta omaan lukuunsa ja pitävät kaupan puuvillaa, josta siemenet on poistettu. Tämä olisi valinnaista ja se koskisi, ainakin alussa, vain harvoja tapauksia. Tällä hetkellä yksikään tuottajajärjestö, joka ei itse poista siemeniä, ei ole siemenistä puhdistetun puuvillan kaupan pitämisen osalta tällaisessa tilanteessa. 4 Oletuksessa, jonka mukaan tukea maksettaisiin edellä mainituin edellytyksin suoraan tuottajajärjestöille, on kaksi suurempaa vaikeutta: – – että tuottajajärjestöllä puuvillan, josta siemenet on poistettu, kaupan pitämisen varmistamiseksi on välttämätöntä, vähimmäishinnan maksamiselle välttämättömien pankkitakuiden takaamiseksi; kaupan pitämisessä tarvittavat ja laitteet; ammattitaitoista henkilökuntaa ja erityisesti maailmanmarkkinoiden seurantaan, määrältään vaihtelevan tuen myöntämiseen ja myyntisopimusten tekemiseen kykeneviä vähimmäishinnan toimihenkilöitä. Rahoitusvaikeuksien maksamiseksi tai pankkilainojen takaisinmaksamiseksi ovat suuret, (varastointi-, käsittely- ja tiedonvälitys-) tarvikkeet pääomaa riskit on josta tukea saavan puuvillan, siemenet on poistettu, määrät tarkastettaisiin pääasiassa omaan lukuunsa työskentelevässä siementenpoistoyrityksessä. Jos näissä yrityksissä todettaisiin sääntöjenvastaisuuksia, tuottajajärjestö voisi vetäytyä vastuustaan. josta siemeniä ei ole poistettu, ja puuvillan, jotka eivät poista puuvillan Näin ollen näyttäisi siltä, että niillä tuottajajärjestöillä, siemeniä itse, ei olisi tarvittavia keinoja hallinnoida suoraan nykyisen järjestelmän mukaista suuruudeltaan vaihtelevaa tukea. Kysymystä olisi tarkasteltava jonkin vuoden kuluttua uudelleen sen kokemuksen perusteella, jonka markkinointivuoden 1998/1999 alusta annetun sääntelyn mukaisesti puuvillan siemenet omaan lukuunsa poistavat ryhmittymät voisivat saada siementenpoistoyrityksen perimän tuen takaisinluovutuksen sijaan. Tätä mahdollisuutta ei ole toistaiseksi käytetty. Edellä siementenpoistoyrityksille myönnetään tukea tuotetun määrän mukaan. säilytettävä perusteella nykyinen esitetyn olisi järjestelmä, jossa 4. RANGAISTUSTEN ALUEELLISTAMINEN Kreikka toivoo puuvillan viljelyä koskevan alueellistamisperiaatteen käyttöönottoa puuvillan viljelyn leviämisen välttämiseksi alueille, joilla puuvillaa ei perinteisesti viljellä, ja joilla veden käyttö näyttää olevan sekä kiistanaihe että ympäristöhallinnon ongelma. Espanjassa puuvillan viljely on keskittynyt miltei yksinomaan Andalusian alueelle. Puuvillan viljelyn ja ympäristönsuojelun välinen suhde on melko ristiriitainen. Yhtäältä ja sen mielikuva on erityisesti puuvilla on tärkein kasviperäinen tekstiilikuitu, luonnonmukaisuutensa ansiosta parempi kuin kilpailevien synteettisten kuitujen. Toisaalta vedenkulutuksen, kasvinsuojeluaineiden ja lannoitteiden käytön sekä tiettyjen alueiden viljelylajien yksipuolistumisen vuoksi kielteiset. Viljelykierron puuttuminen on vaarassa köyhdyttää ajan mittaan maaperää ja lisätä kasvien terveyttä koskevia riskejä. ympäristövaikutukset puuvillan viljelyn ovat on haittojen rajoittamiseksi Mainittujen aloitteita. alalla Pisarakastelujärjestelmän ja muovinaluskylvön avulla voidaan järkiperäistää veden kulutusta. Kreikka on aloittanut erityisesti puuvillalle kylvetyillä viljelyaloilla lannoitteiden käytön vähentämistä ja pisarakastelujärjestelmää koskevan ohjelman. Espanjassa Asociaciones para Tratamientos Integrados del Algodón –järjestöt (ATRIAS) ovat tehneet tuotantokustannusten vähentämistä ja yhdennettyä biologista kasvintorjuntaa koskevia aloitteita. toteutettu useita jo 5 Kreikan pyyntö jakaa taatun kansallisen määrän (TKM) järjestelmä taatun alueellisen määrän (TAM) järjestelmäksi aiheuttaisi vaikeuksia, riskejä EMOTR:lle tai alueiden välisiä ristiriitoja seuraavissa asioissa: – – – tuotannon alueellisissa arvioissa ja tuen ennakoissa, käyttämättömien taattujen kansallisten määrien uudelleenmäärittelyssä tietyillä alueilla, puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, alkuperän valvonnassa, kun kyseessä on puuvilla, joka voi saada erisuuruista tukea tonnilta. ratkaisu perustui ehdottama kiintiöihin. Tässä Toinen Kreikan olettamuksessa voimassaolevaa tukijärjestelmää sovellettaisiin nykyisen järjestelmän tavoin siementenpoistajiin, joilla on taattu kansallinen määrä koko tuotetusta puuvillasta. Tuottajatasolla vähimmäishinta, tarvittaessa asianmukaisesti vähennetty, maksettaisiin yksilöllisten kiintiöiden perusteella, joiden kokonaismäärä olisi sama kuin tuotantoarvion määrä. Yksilöllisiä kiintiöitä suuremmille määrille puuvillaa ei olisi minkäänlaista tuottajalle maksettavaa ostohintavelvoitetta. yksilöllisiin jota olisi Tässä ehdotuksessa kuvaillulla järjestelmällä on sellaisia esimerkkejä erityisesti maito- ja durumvehnäaloilla, jotka ovat osoittautuneet monimutkaisiksi. Siinä on kaksi pääasiallista käytännön ongelmaa: – – yksilöllisten kiintiöiden hallinnointi. Kiintiöt olisi jaettava uudelleen vuosittain, ja se aiheuttaisi suuria ristiriitoja, markkinoilla on hinnaltaan alhaista puuvillaa, josta siemenet on poistettu. Tämä siementenpoistajalle oikeuden samansuuruiseen tukeen kuin mitä antaisi vähimmäishintaiselle puuvillalle maksetaan, mikä aiheuttaisi kauppavirtojen muutoksia ja petoksia. luultavasti Näin ollen nämä kaksi suunniteltua menettelytapaa, taattujen kansallisten määrien alueellistaminen ja yksilölliset kiintiöt, aiheuttaisivat lisää vaikeuksia, kiistan-aiheita ja petoksen mahdollisuuksia. Viljelyn laajaperäistämisen valvonnalle asetetun tavoitteen saavuttamiseksi ehdotetaan kuitenkin, että jäsenvaltio ottaisi käyttöön asianmukaisia ympäristötoimenpiteitä ja rajoittaisi puolueettomin ympäristöperustein viljelyaloja tai alueita, joilla harjoitettu puuvillanviljely on oikeutettu tukeen. Näillä perusteilla ehdotus on Agenda 2000 -päätösten ympäristöä koskevien yleistavoitteiden mukainen. On ehdotettu, että jäsenvaltiot antavat ennen 31. päivää joulukuuta 2003 komissiolle kertomuksen alan ympäristötilanteesta. 5. MUITA HALLINNOINTIIN JA VALVONTAAN LIITTYVIÄ KYSYMYKSIÄ aiheuttaa tuen saattaa Järjestelmän toimintaan liittyvistä vaikeuksista ongelmia säännöt. Nykyisen järjestelmän mukaan vahvistamista koskevat yksityiskohtaiset myönnettävän tuen määrä on siementenpoistajan hakemuksen jättöpäivänä voimassa oleva määrä. Siementenpoistaja voi esittää toivottua määrää koskevan tai toivottuja määriä koskevat hakemuksensa päivän, jona puuvilla saapuu yritykseen, (viimeistään 1 syyskuuta) ja viimeistään seuraavan vuoden maaliskuun 31 päivän välille. Tällä tavoin joka ottaa huomioon siementenpoistajalla on mahdollisuus saada sellainen määrä, 6 tuotettujen maailmanmarkkinahinnan. kuitujen myyntisopimuksessa sovittuna päivänä voimassa olevan Tämä menetelmä ei salli tuensaajan jättää tukihakemusta ennen tuotteen fyysistä hallussapitoa. Lisäksi se hidastaa sopimusten tekemistä maailmanmarkkinoilla ennen satokautta. Tämän tuen määrän vahvistamisjakson pidentämistä voidaan ehdottaa, mikä tarkoittaisi kuitenkin sitä, että tukikelpoisten määrien kirjanpito olisi pidettävä erillään kunkin yritykseen saapuneen puuvillaerän fyysisistä tarkastuksista. Jos tukihakemukset esimerkiksi koskisivat hakemuksen jättämisen ajankohtana eli 1. heinäkuuta ja sitä seuraavan 31. maaliskuuta välisenä aikana voimassa olleita tuen määriä, hakemusten olisi kokonaisuudessaan vastattava yritykseen 1. syyskuuta ja sitä seuraavan 31. maaliskuuta välisenä aikana saapuneita puuvillan kokonaismääriä. Tuen ennakkomaksujärjestelmä ei sen sijaan muuttuisi, vaan ennakot olisivat sidoksissa kyseisen yrityksen tosiasiallisesti valvomiin määriin. 6. EHDOTETUT TOIMENPITEET Puuvillaa koskevan järjestelmän toiminnan tarkastelun perusteella komission ehdotukset koostuvat pääasiassa seuraavista seikoista: – – – – – – – nykyisen tukijärjestelmän säilyttäminen, maksaminen tuen vähimmäishinnan maksamista täsmentäminen, edunsaajille kokonaisuudessaan ja ja mukauttamista koskevien korottaa prosenttimäärää, jolla kohdehintaa alennetaan puolueettomien tarvittaessa tukikelpoisuuden rajoittaminen koskemaan tiettyjä alueita ympäristöperusteiden kansallisella laatiminen joidenkin sääntöjen tasolla ja velvoittaa jäsenvaltiot antamaan kertomus alalla toteutettujen kansallisten ympäristötoimenpiteiden vaikutuksista, tukihakemusjakson kirjanpitojärjestelmän mukaisesti, pidentäminen uudistetun tukikelpoisten määrien yhteisön lainsäädännön yksinkertaistaminen kokoamalla suurin osa pöytäkirjaan N:o 4 kuuluvista säännöksistä, jotka koskevat puuvillaan sovellettavan järjestelmän periaatteita, samaan puuvillan tuotantotukea koskevaan neuvoston asetukseen. Ehdotetut toimenpiteet yksinkertaistavat sekä lainsäädäntöä että tuen vahvistamisen ja myöntämisen edellytyksiä, mikä hyödyttää erityisesti pieniä ja keskisuuria yrityksiä. talousarviota koskevan kurinalaisuuden Niillä noudattamista. edistetään ympäristönsuojelua ja Kaikki mainitut toimenpiteet kuuluvat maataloustuotannon järjestelmien yhdenmukaisen soveltamisen yleistavoitteeseen. Ne kuuluvat yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. 7 1999/0201 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevalla pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta kuudennen kerran EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevan puuvillaa koskevan pöytäkirjan N:o 42, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1553/953, ja erityisesti sen 11 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen4, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon5, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon6, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) 2 3 4 5 6 7 8 9 Tukijärjestelmän ja peltokasvinviljelyn tukijärjestelmän toiminnan pöytäkirjan N:o 4 11 kohdassa säädettyjen tutkimusten tulokset osoittavat, että puuvillan tukijärjestelmää on tarpeen mukauttaa. Puuvillaa koskevat toimenpiteet vahvistetaan pöytäkirjassa N:o 4, puuvillan tukijärjestelmän yleisistä säännöistä ja asetuksen (ETY) N:o 2169/81 kumoamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1554/957, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1419/988, sekä Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyllä pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta 2 päivänä heinäkuuta 1987 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1964/879, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1553/95; on aiheellista yhtäältä pitää voimassa Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 4 vahvistettu järjestelmä ja erityisesti neuvoston EYVL L 291, 19. 11. 1979, s. 174. EYVL L 148, 30. 6. 1995, s. 45. EYVL L 148, 30. 6. 1995, s. 48. EYVL L 190, 4. 7. 1998, s. 4. EYVL L 184, 3. 7. 1987, s. 14. 8 mahdollisuus mukauttaa järjestelmää sekä toisaalta yksinkertaisuuden vuoksi koota yhteen neuvoston asetukseen puuvillan tuotantotukeen liittyvät täytäntöönpanotoimenpiteet, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: Korvataan pöytäkirjan N:o 4 3 kohta seuraavasti: 1 artikla «3. Edellä 2 kohdassa tarkoitettuun järjestelmään sisältyy tuotantotuki. » Korvataan pöytäkirjan N:o 4 6 kohta seuraavasti: 2 artikla «6. Neuvosto päättää määräenemmistöllä komission ehdotuksesta ja Euroopan järjestelmän parlamenttia tarpeellisista mukautuksista ja vahvistaa tässä pöytäkirjassa säädettyjen säännösten täytäntöönpanemiseksi tarvittavat perussäännöt. » pöytäkirjassa kuultuaan säädetyn tässä Poistetaan pöytäkirjassa N:o 4 oleva 7, 8, 8 a, 9, 10, 11 ja 12 kohta. 3 artikla Pöytäkirjan N:o 4 13 kohdasta tulee 7 kohta. 4 artikla 5 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 9 1. 2. 3. 4. 5. RAHOITUSSELVITYS BUDJETTIKOHTA: B1-141 MÄÄRÄRAHAT: 812 miljoonaa EUR TOIMENPITEEN NIMI: Ehdotus neuvoston asetukseksi Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevalla pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta kuudennen kerran. OIKEUSPERUSTA: Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä oleva pöytäkirja N:o 4. TOIMENPITEEN TAVOITE: Pöytäkirjan N:o 4 ajantasaistaminen. VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON 5. 0 MENOT - - - EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA MUISTA LÄHTEISTÄ 5. 1 TULOT - - EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) KANSALLISELLA TASOLLA 5. 0. 1 MENOARVIO 5. 1. 1 TULOARVIO 5. 2 LASKUTAPA: 12 KUUKAUDEN JAKSO (miljoonaa EUR) KULUVA VARAINHOI- TOVUOSI (1999) (miljoonaa EUR) SEURAAVA VARAINHOI- TOVUOSI (2000) (miljoonaa EUR) - - - - - - 2001 2002 2003 2004 - - - - - - - - 6. 0 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA 6. 1 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISELLÄ SIIRROLLA 6. 2 LISÄTALOUSARVION TARVE 6. 3 MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT HUOMAUTUKSIA: Toimenpiteellä ei sellaisenaan ole taloudellisia vaikutuksia nykytilanteeseen verrattuna. KYLLÄ / EI KYLLÄ / EI KYLLÄ / EI KYLLÄ / EI 10 1999/0202 (CNS) Ehdotus: NEUVOSTON ASETUS puuvillan tuotantotuesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevan puuvillaa koskevan pöytäkirjan N:o 410, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o …. /199911, ja erityisesti sen 6 kohdan ensimmäisen alakohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen12, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon13, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon14, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) 10 11 12 13 14 15 16 17 18 Pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 11 kohdassa määrätyn tukijärjestelmän toiminnan tarkastelun tulokset osoittavat, että nykyinen puuvillaa koskeva järjestelmä on tarpeen säilyttää tietyin mukautuksin. ja yleisistä säännöistä (ETY) N:o toimenpiteet vahvistetaan pöytäkirjassa N:o 4, puuvillan Puuvillaa koskevat tukijärjestelmän 2169/81 asetuksen kumoamisesta 29 päivänä kesäkuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1554/9515, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1419/9816, sekä Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyllä pöytäkirjalla N:o 4 käyttöön otetun puuvillan tukijärjestelmän mukauttamisesta 2 päivänä heinäkuuta 1987 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 1964/8717, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1553/9518. On aiheellista yhtäältä pitää voimassa Kreikan liittymisasiakirjaan liitetyssä pöytäkirjassa N:o 4 vahvistettu järjestelmä ja erityisesti neuvoston mahdollisuus mukauttaa järjestelmää, sekä toisaalta yksinkertaisuuden vuoksi koota samaan neuvoston asetukseen kaikki tuen myöntämiseksi tarvittavat täytäntöönpanoa koskevat toimenpiteet. EYVL L 291, 19. 11. 1979, s. 174. Katso tätä virallista lehteä. EYVL L 148, 30. 6. 1995, s. 48. EYVL L 190, 4. 7. 1998, s. 4. EYVL L 184, 3. 7. 1987, s. 14. EYVL L 148, 30. 6. 1995, s. 45. 11 (3) (4) (5) (6) (7) (8) (9) Pöytäkirjan 6 kohdan mukaan olisi toteutettava puuvillaa koskevan järjestelmän täytäntöön panemiseksi välttämättömät toimenpiteet. Pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 3 kohdassa määrätty tuotantotuki perustuu nykyisin taatun kansallisen määrän joka takaa tuottajalle vähimmäishinnan ja korvaa mukaisesti järjestelmään, siementenpoistoyrityksille ja tuessa maailmanmarkkinahinnan välisen eron. Saadun kokemuksen perusteella on aiheellista säilyttää tämän järjestelmän perusteet ja oleelliset osat. myönnettävässä kohdehinnan Tuottajalle maksettava kohdehinta ja vähimmäishinta sekä taatut kansalliset määrät on vahvistettava siten, että viljelysten kesken saavutettu tasapaino säilyy ja ja jalostusohjelmia. tehdä keskipitkän aikavälin tuotanto- toimijat voivat siten, että On syytä säilyttää säännökset, joilla voidaan määrittää puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta. Hinnan määrittämisperusteena voidaan käyttää suhdetta, joka on todettu puuvillalle, josta siemenet on poistettu, käytetyn hinnan, ja puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun hinnan välillä. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, hinnan määrittämiseksi on syytä ottaa huomioon maailmanmarkkinoilla tehdyt tarjoukset sekä kansainvälisen kaupan kannalta tärkeissä pörsseissä noteeratut hinnat. Nykyisin voimassa olevan menetelmä, jonka mukaan tuen vähennys tietyn tuotantomäärän ylittyessä kohdistuu suhteellisesti ylityksestä vastuussa oleviin järkevän tuotannon tason suosimisen. Tuen vähennystä jäsenvaltioihin, sallii voidaan kuitenkin lieventää, jos erityisesti maailmanmarkkinahinnan keskitaso huomioon ottaen menojen tietty taso ei ole ylittynyt. Kansallisten taattujen määrien menetelmän seurauksia on sovellettava kohdehinnan ja vähimmäishinnan tasolla. Nykyisin sovellettavalla kohdehinnan alennusprosentilla, joka on puolet taatun kansallisen määrän ylityksestä, ei aina pystytä varmistamaan talousarvion kurinalaisuuden noudattaminen. Kyseistä prosenttimäärää olisi näin ollen korotettava. Järjestelmän tasapainon varmistamiseksi puuvillan tuotantotuki on vastedes maksettava kokonaan edunsaajille, rajoittamatta yhteisön lainsäädännössä säädettyjen eri vähennysten ja leikkausten soveltamista. Tuotantorakenteiden nykytilassa tuki on maksettava puuvillan siementenpoistoyrityksille, jotka maksavat tuottajille vähintään vähimmäishinnan suuruisen hinnan sekä ennakon tästä hinnasta ja jotka hyväksyvät tukikelpoisten määrien tarkastusta tietyt koskevat edellytykset. Tuen määrä vaihtelee maailmanmarkkinahinnan mukaan, ja on tarpeen varata kyseinen määrä vastaaville tukikelpoisille puuvillan määrille sen ajanjakson perusteella, jona kyseisille määrille on haettu tukea. Nykyisessä järjestelmässä puuvillan siementen poistajan on mahdollista vahvistaa mainittu määrä tukihakemuksessaan etenkin hallussaan pitämän puuvillan, josta siemenet on poistettu, myyntisopimusten tekopäivän perusteella. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, kaupan pitämisen helpottamiseksi edelleen maailmanmarkkinoilla on aiheellista sallia vastaisuudessa sopimusten tekeminen ennen korjuujaksoa ja sen vuoksi pidentää tukihakemuksen jättöaikaa. 12 (10) Tuottajien ja siementen poistajien sopimussuhteita ei ole aiheellista toteuttaa yhteisön tasolla. Näin ollen olisi säilytettävä tietyiltä osiltaan täsmennettynä nykyinen periaate, tekevät sopimukset jonka mukaan kyseiset sopimuspuolet yhteisymmärryksessä. (11) Myönnettävän tuen määrä voidaan saada selville vasta jokaisen jäsenvaltion todellisen tuotannon vahvistamisen jälkeen. Tuen viivästyneestä maksamisesta aiheutuneiden haittojen lieventämiseksi olisi jatkettava ennakon maksamista. (12) (13) (14) säädettyjen Tuottajajäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavia valvontatoimenpiteitä tuen myöntämisestä toiminnan toimenpiteiden varmistamiseksi käyttäen tarvittaessa tiettyjä yhteisön tukijärjestelmiä koskevasta yhdennetystä hallinto- ja valvontajärjestelmästä 27 päivänä marraskuuta 1992 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 3508/9219, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 820/9720, säädettyä yhdennettyä hallinto- ja valvontajärjestelmää. moitteettoman ympäristötoimenpiteet Puuvillan viljely siihen huonosti soveltuvilla alueilla saattaa vaikuttaa kielteisesti niiden alueiden ympäristöön ja maatalouteen, joille tämä viljely on tärkeää. Ympäristötavoitteiden huomioon ottamiseksi jäsenvaltioiden olisi määriteltävä käytettävän asianmukaiset maatalousmaan osalta ja pantava ne täytäntöön. Jäsenvaltioiden on vastaisuudessa puolueettomin otettava käyttöön lainsäädännön ympäristöperustein noudattamisen tarpeellisuudesta. annettava kertomus puuvilla-alalla toteutettujen kansallisten ympäristötoimenpiteiden vaikutuksista ajankohtana, jona nämä vaikutukset ovat tiedossa. toimenpiteitä sekä muistutettava rajoittamiseksi nykyisen Jäsenvaltioiden olisi puuvillan viljelyyn tuottajia viljelyn Tuotantotukijärjestelmän täytäntöönpanon helpottamiseksi ja tämän järjestelmän säädettävä menettelystä moitteettoman hallinnoinnin varmistamiseksi olisi yhteistyön aikaansaamiseksi jäsenvaltioiden ja komission välisen tiiviin hampun yhteisestä markkinajärjestelystä hallintokomiteassa. Pellavan 29 päivänä (ETY) neuvoston annetussa N:o 1308/7021, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 3290/9422, säädetty pellavan ja hampun hallintokomitea olisi tähän soveltuva. asetuksessa kesäkuuta 1970 ja (15) Koska tämän asetuksen täytäntöönpanotoimenpiteet ovat menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn hallinto- neuvoston toimenpiteitä, ne olisi vahvistettava kyseisen päätöksen 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä noudattaen. 1999/468/EY23 tarkoitettuja päätöksen artiklassa 2 (16) säädettyjen asetuksessa yhteisölle soveltamisesta Tässä ja aiheutuvien menojen ja asiaankuuluvien menettelyjen alaisiksi on puuvillan, jonka siemeniä ei ole poistettu, erityisesti maataloudellisen luonteen huomioon ottaen syytä saattaa tällä toimenpiteiden rahoitus- valuuttasääntöjen saattamiseksi 19 20 21 22 23 EYVL L 355, 5. 12. 1992, s. 1. EYVL L 117, 7. 5. 1997, s. 1. EYVL L 146, 4. 7. 1970, s. 1. EYVL L 349, 31. 12. 1994, s. 105. EYVL L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 13 alalla sovellettaviksi yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta 17 päivänä toukokuuta 1999 annettu neuvoston asetus sekä maatalouden euromääräisestä valuuttajärjestelmästä 15 päivänä joulukuuta 1998 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 2799/9825. (EY) N:o 1258/199924 (17) järjestelmään tehtävät mukautukset on pantava Tässä asetuksessa säädetyt täytäntöön parhain mahdollisin edellytyksin. Siirtymätoimenpiteet voivat tästä syystä osoittautua tarpeellisiksi, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: I LUKU: YLEISET PERIAATTEET 1 artikla 1. 2. Tässä asetuksessa vahvistetaan Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä olevassa pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 3 kohdassa määrätyn tuotantotuen myöntämiseksi tarvittavat toimenpiteet. Tässä asetuksessa tarkoitetaan: a) b) 'puuvillalla, josta siemeniä ei ole poistettu': puuvillapensaan (Gossypium) kypsyneitä ja korjattuja hedelmiä, jotka sisältävät siemenkotien, lehtien ja maa-aineksen jäänteitä; josta siemenet 'puuvillalla, ja kampaamattomia puuvillakuituja (muita kuin linttereitä ja jätteitä), joista on poistettu siemenet ja suurin osa siemenkotien, lehtien ja maa-aineksen jäänteistä. karstaamattomia poistettu': on 3. Markkinointivuosi alkaa 1 päivästä syyskuuta ja päättyy 31 päivänä elokuuta. 1. 2. 24 25 2 artikla Komissio vahvistaa puuvillan, määrän: josta siemeniä ei ole poistettu, tuotantotuen – – 3 artiklan 1 kohdan ja 7 artiklan mukaisesti puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, vahvistetun kohdehinnan ja artiklan mukaisesti määritetyn maailmanmarkkinahinnan 4 perusteella. eron Tuki myönnetään vähintään 3 artiklan 2 kohdan ja 9 artiklan mukaisesti josta siemeniä ei ole vahvistetulla vähimmäishinnalla ostetulle puuvillalle, poistettu. EYVL L 160, 26. 6. 1999, s. 103. EYVL L 349, 24. 12. 1998, s. 1. 14 II LUKU: HINTAMEKANISMI 3 artikla 1. Kohdehinta vahvistetaan 106,30 euroksi 100 kilogrammalta puuvillaa, siemeniä ei ole poistettu. josta Tämä hinta koskee puuvillaa, – – – joka on virheetöntä, aitoa ja myyntikelpoista, jonka kosteuspitoisuus on enintään 10 prosenttia ja jossa on enintään 3 prosenttia epäpuhtauksia, jolla on tarvittavat ominaisuudet, jotta siitä saadaan siementen poistamisen jälkeen 32 prosenttia laatuluokkaan N:o 5 kuuluvia (white middling) ja 28 millimetrin pituisia (1-3/32”) kuituja. Vähimmäishinta vahvistetaan 100,99 euroksi 100 kilogrammalta kohdehinnan perustana olevan laadun mukaista puuvillaa, josta siemeniä ei ole poistettu, maatilalta alkaen. 4 artikla Puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahinta määritetään ottamalla huomioon puuvillalle, siemenet on poistettu, käytetyn josta maailmanmarkkinahinnan ja puuvillalle, josta siemeniä ei ole poistettu, lasketun maailmanmarkkinahinnan välinen suhde pitkällä aikavälillä. Komissio vahvistaa sen säännöllisin väliajoin 5 artiklassa tarkoitetun puuvillan, josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinnan perusteella. Jos puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, maailmanmarkkinahintaa ei voida määrittää 1 kohdan mukaisesti, hinta lasketaan viimeksi määritetyn hinnan perusteella. 5 artikla josta siemenet on poistettu, maailmanmarkkinahinta määritetään Puuvillan, tuotteelle, joka on laatua 5 (white middling) ja jonka kuitujen pituus on 28 millimetriä (1-3/32”), ottaen huomioon kyseisillä markkinoilla tehdyt tarjoukset sekä yhden tai useamman eurooppalaisen, kansainvälisen kaupan kannalta tärkeän pörssin noteeraamat hinnat. Se määritetään niistä tarjouksista ja hinnoista, edustavina, edullisimpien perusteella yhteisön satamaan CIF-toimituksena kuljetetusta tuotteesta. joita pidetään markkinoiden todellista suuntausta Jos tarjoukset ja todetut kurssit eivät täytä 1 kohdassa tarkoitettuja edellytyksiä, tehdään tarvittavat mukautukset. 15 2. 1. 2. 1. 2. III LUKU: VAKAUTTAJAMEKANISMI 6 artikla Otetaan käyttöön puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, taattu kansallinen määrä, joka on kunkin markkinointivuoden osalta: – – – 782 000 tonnia Kreikalle, 249 000 tonnia Espanjalle, 1 500 tonnia muille jäsenvaltioille. 7 artikla Jos tosiasiallisen tuotannon yhteismäärä Espanjassa ja Kreikassa markkinointivuoden aikana ylittää 1 031 000 tonnia, alennetaan 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tämän markkinointivuoden kohdehintaa kaikissa niissä jäsenvaltioissa, joissa tosiasiallinen tuotanto ylittää taatun kansallisen määrän, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan soveltamista. Kyseisen jäsenvaltion kohdehintaa alennetaan 60 prosentilla taatun kansallisen määrän ylityksen prosenttiosuudesta. Jos tosiasiallinen tuotanto Espanjassa tai Kreikassa on pienempi kuin taattu kansallinen määrä, näiden kahden jäsenvaltion tosiasiallisen kokonaistuotannon ja 1 031 000 tonnin välinen ero ilmaistaan ylitetyn taatun kansallisen määrän prosentuaalisena osuutena, ja kohdehintaa alennetaan 60 prosentilla mainitusta prosenttiosuudesta. Jos yhden markkinointivuoden aikana: 8 artikla – – – 7 artiklan säännöksiä on sovellettu, maailmanmarkkinahinnan painotettu keskiarvo, jota on käytetty maksettavan tuen määrän vahvistamiseksi, on suurempi kuin 30,20 EUR 100 kilogrammalta ja tukijärjestelmän 770 miljoonaa EUR, kokonaismenot talousarviossa ovat pienemmät kuin käytetään kolmannessa luetelmakohdassa mainittu talousarvion poikkeama tuen määrän korottamiseen kaikissa joiden todellinen tuotanto ylittää taatun kansallisen määrän. jäsenvaltioissa, 16 Kuitenkin ensimmäisen luetelmakohdan perusteella korotettu tuen määrä ei saa ylittää: – – tuen määrää, joka on laskettu 7 artiklaa soveltamatta, 7 artiklan mukaisesti 1 120 000 puuvillatonnin, josta siemeniä ei ole poistettu, perusteella laskettua tuen määrää, josta Espanjan taattu kansallinen määrä on 270 000 tonnia ja Kreikan taattu kansallinen määrä on 850 000 tonnia. 9 artikla Edellä 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua vähimmäishintaa alennetaan samalla määrällä, jolla kohdehintaa vähennetään 7 artiklan mukaisesti. IV LUKU: TUENSAAJAT 10 artikla Tuki on maksettava kokonaisuudessaan tukea hakeneille 11 ja 12 artiklassa tarkoitetuille edunsaajille. 11 artikla Saadakseen tukea muiden kuin 12 artiklassa tarkoitettujen siementenpoistoyritysten on: a) toimittaa allekirjoitettu sopimus, jossa määrätään erityisesti, että pitänyt tuottajalle on maksettava vähintään vähimmäishinnan suuruinen hinta ja joka sisältää lausekkeen, jossa määrätään, että: – – sovellettaessa 7 artiklaa sovittu hinta mukautetaan ottaen huomioon tämän artiklan säännösten vaikutus tukeen, sovittua toimitetun puuvillan laadun erotessa 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetusta yhteisestä tarkistetaan laadusta, sopimuksesta suhteessa siihen, miten tämä laatuero vaikuttaa puuvillan, josta siemenet on poistettu, hintaan suhteessa 5 artiklassa tarkoitettuun hintaan, sopimuspuolten hintaa b) c) d) pitänyt maksaa ennakko vähimmäishinnasta, sopimuspuolten yhteisellä sopimuksella erikseen määritellyin edellytyksin, jonka suuruus vahvistetaan pidettävä tukioikeuden valvomiseksi sekä puuvillasta, josta siemeniä ei ole poistettu, että puuvillasta, josta siemenet on poistettu, varastokirjanpitoa, joka täyttää määriteltävät vaatimukset, ja toimitettava muut tukioikeuden valvontaan tarvittavat todisteet, todistettava, että sopimuksen täytäntöön panemiseksi toimitetusta puuvillasta tehdään 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu pinta-alailmoitus. 17 12 artikla 1. Voidakseen saada tukea yksittäisen tuottajan tai tuottajaryhmittymän lukuun siemeniä poistavien yritysten, jotka täyttävät pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 4 kohdassa tarkoitetut perusteet, on: a) b) c) d) e) jättää kyseisen tuottajan tai pitänyt tuottajaryhmittymän hyväksymä ilmoitus, jossa täsmennetään edellytykset, joiden mukaan siementen poisto suoritetaan, sekä tuen hallinnointia koskevat edellytykset, sitouduttava yksittäiselle tuottajalle tai tarvittaessa tuottajaryhmittymälle, kokonaisuudessaan suorittamaan tuki asianomaiselle täytettävä 11 artiklan c kohdassa tarkoitetut edellytykset, todistettava, että puuvillasta, johon a alakohdassa säädetty ilmoitus viittaa, tehdään 15 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu pinta-alailmoitus, noudattamaan 11 artiklan a kohdassa olevaa sopimuslauseketta vastaavaa sitoumusta sekä mainitun ryhmittymän sitoumusta laatia ja toimittaa todisteet vähimmäishinnan maksamisesta jäsenilleen. 2. 1. 2. Omaan lukuunsa siemeniä poistavan tuottajaryhmittymän 1 kohdan e alakohdassa tarkoitettujen lausekkeen tai sitoumuksen noudattamatta jättämistä pidetään pöytäkirjassa N:o 4 olevassa 4 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten täyttämättä jättämisenä. V LUKU: TUEN MYÖNTÄMINEN 13 artikla Maksettavan tuen määrä on tukihakemuksen jättöpäivänä voimassa olevan tuen määrä. Tukihakemus ja tarvittaessa vakuus jätetään erikseen määriteltävän jakson aikana puuvillamäärälle, josta siemeniä ei ole poistettu, jonka toimittaminen siementenpoistoyritykseen on suoritettava kyseisen markkinointivuoden alusta alkaen ja ennen erikseen määriteltävää päivämäärää. Oikeus tukeen syntyy, kun puuvillasta poistetaan siemenet. Tukea maksetaan kuitenkin asianomaisen pyynnöstä ennakkoon markkinointivuoden alkua seuraavan lokakuun 16 päivästä alkaen, kun puuvilla, josta siemeniä ei ole poistettu, on toimitettu siementenpoistoyritykseen, edellyttäen, että annetaan riittävä vakuus. Ennakkomaksun suuruus määritetään 3 kohdan mukaisesti. Tuen määrä maksetaan viimeistään ennen markkinointivuoden loppua ja 7 artiklan soveltamisesta johtuvien mahdollisten tuen mukautusten määrittelyn jälkeen. 18 3. 1. 2. Ennakkomaksu on yhtä suuri kuin 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu kohdehinta, jonka määrä josta on vähennetty maailmanmarkkinahinta sekä alennus, lasketaan 7 artiklassa säädettyjen säännösten mukaisesti, kuitenkin siten, että tosiasiallinen ensimmäisen 17 luetelmakohdan mukaisesti vahvistetulla jota on korotettu 15 prosentilla. tuotannolla, korvataan tuotanto artiklan kohdan 2 16 alkua päivästä seuraavasta Markkinointivuoden alkaen ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun ennakkomaksun määrä korvataan uudella määrällä, joka määritellään saman laskutavan mukaisesti, mutta 17 artiklan 2 kohdan toisen luetelmakohdan mukaisesti vahvistetun tuotannon uudelleenarvioinnin mukaisesti korotettuna vähintään 7,5 prosentilla. Tämän vuoksi 16 päivästä lokakuuta 15 päivään joulukuuta maksetut ennakkomaksut suurenevat, paitsi jos näiden kahden ennakkomaksun määrän välinen erotus on vähemmän kuin yksi euro 100 kilogrammalta. joulukuuta 14 artikla Tukea myönnetään ainoastaan laadultaan virheettömälle, kunnolliselle ja myyntikelpoiselle tuotteelle. Jos puuvillan, josta siemenet on poistettu, määrä on enintään 33 prosenttia siementenpoistoyritykseen toimitetun puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määrästä, josta siemenet on poistettu, määrälle kerrottuna 100:lla ja jaettuna 32:lla. tukea maksetaan puuvillan, Jos puuvillan, josta siemenet on poistettu, määrä on suurempi kuin 33 prosenttia siementenpoistoyritykseen toimitetun puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määrästä, tukea maksetaan puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määrälle kerrottuna 33:lla ja jaettuna 32:lla. 3. Puuvillan, josta siemenet on poistettu, määrä on sama kuin sen paino, jota on tarvittaessa mukautettu sen mukaan poikkeaako: – ja – todettu sen epäpuhtausprosentista, epäpuhtausprosentti laatua 5 edustavasta sen todettu kosteusprosentti kaupallista kosteusprosentista. laatua edustavan kuidun 15 artikla 1. Jäsenvaltiot ottavat käyttöön valvontajärjestelmän, erityisesti vähimmäishinnan noudattaminen sekä vahvistaa: jolla voidaan varmistaa – jokaiseen siementenpoistoyritykseen puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määrä, toimitetun yhteisössä tuotetun 19 – – yhteisössä tuotetun puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, määrä, josta siemenet on poistettu, puuvillan, jonka siemenet on poistettu, määrä, joka on saatu jokaisessa siementenpoistoyrityksessä ensimmäisessä luetelmakohdassa tarkoitetusta puuvillasta. 2. Otetaan käyttöön kylvettyjen viljelyalojen ilmoitusjärjestelmä erityisesti tukihakemusten kohteena olevan puuvillan alkuperän paikkansapitävyyden varmistamiseksi. 1. Jäsenvaltioiden on määriteltävä puuvilla-alalla 16 artikla – – – ympäristön parantamistoimet voidaan vähentää ympäristölle haitallisia vaikutuksia, ja erityisesti viljelymenetelmät, joilla tutkimusohjelmat kehittämiseksi, ympäristöystävällisempien viljelymenetelmien keinot näiden tutkimusten tulosten ja kyseisistä menetelmistä saatavan hyödyn levittämiseksi tuottajien keskuuteen. 2. 3. 4. Jäsenvaltioiden on toteutettava asianmukaisina pitämänsä ympäristötoimenpiteet puuvillan tuotantoon käytettävän maatalousmaan erityistilanteen perusteella. Lisäksi jäsenvaltioiden on toteutettava tarvittavat toimenpiteet muistuttaakseen tuottajille ympäristölainsäädännön noudattamisen tärkeydestä. Jäsenvaltioiden on tarvittaessa rajoitettava puuvillan, josta siemeniä ei ole poistettu, tuotantotukeen oikeutettuja pinta-aloja puolueettomin perustein, jotka koskevat: – – – – taloutta niillä alueilla, joille puuvillan tuotanto on tärkeää, kyseisten pinta-alojen maaperän lämpötilaa ja kosteutta, keinokasteluvesien hoitoa, ympäristön parantamiseen soveltuvaa viljelykiertoa ja viljelytekniikoita. Tuottajajäsenvaltioiden päivää joulukuuta 2003 kertomus puuvilla-alan ympäristötilanteesta sekä 1, 2 ja 3 kohdan mukaisesti toteutettujen kansallisten toimenpiteiden vaikutuksista. toimitettava komissiolle ennen on 31 VI LUKU: YLEISTÄ 17 artikla 1. Mitä tulee tämän asetuksen yksityiskohtaisten sääntöjen soveltamiseen ja jäsenvaltioiden komissiolle ilmoittamiin tietoihin, komissiota avustaa asetuksen 20 täytäntöönpanossa asetuksen (EY) N:o 1308/70 12 artiklassa perustettu pellavan ja hampun hallintokomitea. säännöt yksityiskohtaiset Nämä kaikkia valvontatoimenpiteitä, joita tarvitaan Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen sääntöjenvastaisuuksilta. suojelemiseksi Valvontatoimenpiteet voivat perustua tiettyihin asetuksella (ETY) N:o 3508/92 käyttöön otetun yhdennetyn hallinto- ja valvontajärjestelmän osiin. koskevat muun muassa petoksilta muilta ja Kun viitataan tähän alakohtaan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 artiklassa säädettyä hallintomenettelyä artiklan 7(3) mukaisesti. Päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika on yksi kuukausi. 2. Komissio vahvistaa 1 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen ennen erikseen määriteltyä päivämäärää kunkin kyseisen jäsenvaltion osalta: – – – satoennusteet huomioon ottaen 13 artiklan 3 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun arvioidun tuotannon sekä siitä johtuvan uuden kohdehinnan väliaikainen alenemisen, sadonkorjuun edistymisen huomioon ottaen 13 artiklan 3 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetun tuotannon uudelleenarvioinnin sekä siitä johtuvan kohdehinnan uuden väliaikaisen alenemisen, kuluvan markkinointivuoden tosiasiallisen tuotannon sekä 7 artiklassa tarkoitetun kohdehinnan alenemisen ja 8 artiklassa tarkoitetun tuen määrän lisäämisen ottaen erityisesti huomioon määrät, joille tukea on haettu. 18 artikla Asetuksen (EY) N:o 2799/98 sekä yhteisen maatalouspolitiikan rahoituksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1258/1999 säännöksiä sovelletaan tässä asetuksessa säädettyyn järjestelmään soveltuvin osin. 19 artikla siirtymätoimenpiteet ovat Jos tarpeen tässä asetuksessa säädettyjen mukautusten täytäntöönpanon helpottamiseksi, nämä toimenpiteet toteutetaan 17 artiklan 1 kohdassa säädettyä menettelyä noudattaen. Niitä sovelletaan enintään markkinointivuoden 2000/2001 loppuun. Kumotaan asetukset (ETY) N:o 1964/87 ja (EY) N:o 1554/95. 20 artikla 21 21 artikla Tämä asetus tulee voimaan seitsemäntenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 1 päivästä syyskuuta 2000. Edellä olevaa 19 artiklaa sovelletaan kuitenkin päivästä, jona tämä asetus tulee voimaan. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 22 RAHOITUSSELVITYS BUDJETTIKOHTA: B1-141 TOIMENPITEEN NIMI: Ehdotus neuvoston asetukseksi puuvillan tuotantotuesta. MÄÄRÄRAHAT: 862 miljoonaa EUR (alustavan talousarvioesityksen muutos) OIKEUSPERUSTA: Kreikan liittymisasiakirjan liitteenä oleva pöytäkirja N:o 4. TOIMENPITEEN TAVOITE: Puuvillan yhteisen markkinajärjestelyn muuttaminen neuvoston kesäkuussa 1998 antaman valtuutuksen perusteella. 1. 2. 3. 4. 5. VAIKUTUKSET TALOUSARVIOON 5. 0 MENOT - 5. 1 - - TULOT - - EY:N TALOUSARVIOSTA (TUET/INTERVENTIOT) KANSALLISISTA TALOUSARVIOISTA MUISTA LÄHTEISTÄ EY:N OMAT VARAT (MAKSUT/TULLIT) KANSALLISELLA TASOLLA 5. 0. 1 MENOARVIO 5. 1. 1 TULOARVIO 5. 2 LASKUTAPA: - 12 KUUKAUDEN JAKSO (miljoonaa EUR) 770 KULUVA VARAINHOITO- VUOSI (1999) (miljoonaa EUR) Ei sovelleta SEURAAVA VARAINHOITO- VUOSI (2000) (miljoonaa EUR) Ei sovelleta - - - 2001 770 2002 770 2003 770 2004 770 6. 0 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION KYSEISEEN LUKUUN OTETUISTA MÄÄRÄRAHOISTA 6. 1 MAHDOLLISUUS RAHOITUKSEEN TOTEUTETTAVANA OLEVAN TALOUSARVION LUKUJEN VÄLISELLÄ SIIRROLLA 6. 2 LISÄTALOUSARVION TARVE 6. 3 MYÖHEMPIIN TALOUSARVIOIHIN OTETTAVAT MÄÄRÄRAHAT HUOMAUTUKSIA: KYLLÄ / EI KYLLÄ / EI KYLLÄ / EI KYLLÄ / EI Ehdotuksessa muutetaan tuen laskutapaa nostamalla kohdehinnan alentamiseen käytettävä TEM:n ylitystä koskeva osuus 50 prosentista 60 prosenttiin. Jos kaikki muut seikat pysyvät ennallaan eli TEM:n ylitys on 50 - 60% ja maailmanmarkkinahinta 302 - 347 EUR/t - viimeisten markkinointivuosien keskiarvon mukaisesti - kokonaismenot ovat 770 miljoonaa EUR sovellettaessa korotusten järjestelmää. Korkeampien hintojen yhteydessä otetaan käyttöön, kuten aiemminkin, toinen enimmäismäärä, jolloin menot vähenevät asteittain. Jos hinnat ovat sitä vastoin alle 302 EUR/t, ehdotus mahdollistaa menojen merkittävän alentamisen. Jos hinnat olisivat esimerkiksi niinkin alhaiset kuin 221 EUR/t, kuten markkinointivuoden 1998/99 painotettu keskiarvo, kokonaismenot olisivat satovuoden 1999/2000 tuotannon osalta 772 miljoonaa EUR noin 872 miljoonan EUR sijasta. 23


title: PREGUNTA ESCRITA P-2451/99 de Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) a la Comisión. Solapamiento de reuniones de la Comisión y del Parlamento Europeo.

eurovoc_concepts:
administration of the Institutions
communications policy
interinstitutional relations (EU)
parliamentary session
promotion of the European idea
public awareness campaign

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/11 2. 3. 4. 5. 6. 7. ¿CuÆnto amianto se produjo y se utiliz(cid:243) en 1997 en la Uni(cid:243)n Europea? ¿En cuÆntas fabricas se utiliz(cid:243) amianto en opini(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n? ¿En cuÆntos edificios de oficinas se utiliz(cid:243) amianto en opini(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n? ¿En cuÆntas viviendas privadas se utiliz(cid:243) amianto en opini(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n? ¿En cuÆntos edificios escolares se utiliz(cid:243) amianto en opini(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n? ¿QuØ edificios deben sanearse prioritariamente en opini(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n? ¿QuØ directivas ha adoptado la Comisi(cid:243)n para conseguir un saneamiento rÆpido y eficiente de la 8. contaminaci(cid:243)n hist(cid:243)rica por amianto? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de marzo de 2000) La comercializaci(cid:243)n y el uso de cinco de los seis tipos diferentes de amianto estÆn prohibidos desde 1991 en la Comunidad. El 26 de junio de 1999, la Comisi(cid:243)n adopt(cid:243) la Directiva 1999/77/CE, de 26 de julio de 1999, por la que se adapta al progreso tØcnico por sexta vez el Anexo I de la Directiva del Consejo 76/ 769/CEE relativa a la aproximaci(cid:243)n de las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas de los Estados miembros que limitan la comercializaci(cid:243)n y el uso de determinadas sustancias y preparados peligrosos (amianto) (1), que extiende la prohibici(cid:243)n a todos los tipos de amianto a partir del 1 de enero de 2005 a mÆs tardar. Hay muy pocas excepciones a esta prohibici(cid:243)n y serÆn examinadas por la Comisi(cid:243)n antes del 1 de enero de 2003. Esta Directiva prevendrÆ el aumento de las existencias de amianto en la Comunidad. La Comisi(cid:243)n no posee un inventario detallado del uso del amianto en los Estados miembros. La Comisi(cid:243)n no posee la informaci(cid:243)n solicitada en los puntos 2 a 7 de la pregunta de su Seæor(cid:237)a. Los residuos de amianto estÆn regulados por la legislaci(cid:243)n sobre residuos en general, en particular por la Directiva del Consejo 75/442/CEE, de 15 de julio de 1975, relativa a residuos (2) (tal como ha sido modificada). AdemÆs, los residuos de amianto constituyen residuos peligrosos con arreglo a la Directiva del Consejo 91/689/CEE, de 12 de diciembre de 1991 (3), cuando forman parte de materiales de aislamiento presentes en los residuos de construcci(cid:243)n y derribo. La Directiva del Consejo 87/217/CEE, de 19 de marzo de 1987 sobre la prevenci(cid:243)n y la reducci(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n del medio ambiente producida por el amianto (4) contiene determinadas normas bÆsicas sobre la evacuaci(cid:243)n y eliminaci(cid:243)n de los residuos de amianto. Dichas disposiciones no exigen una eliminaci(cid:243)n rÆpida y eficaz de dichos residuos de amianto. (1) DO L 207 de 6. 8. 1999. (2) DO L 194 de 25. 7. 1975. (3) DO L 377 de 31. 12. 1991. (4) DO L 85 de 28. 3. 1987. (2000/C 330 E/010) PREGUNTA ESCRITA P-2451/99 de Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Solapamiento de reuniones de la Comisi(cid:243)n y del Parlamento Europeo La Comisi(cid:243)n organiza regularmente reuniones o conferencias (de prensa) en momentos que coinciden con las sesiones plenarias del Parlamento Europeo en Estrasburgo o Bruselas. Por ejemplo, el Comisario Kinnock organiza el viernes 19 de noviembre de 1999 una conferencia de prensa y un almuerzo de trabajo en La Haya, a los que tambiØn se ha invitado a diputados al Parlamento Europeo, mientras que dicho Parlamento se reœne ese d(cid:237)a en Estrasburgo. ¿Comparte la Comisi(cid:243)n mi punto de vista de que son inconvenientes tales solapamientos de 1. reuniones y conferencias, dado que la Comisi(cid:243)n ha de asistir a las sesiones del Parlamento? C 330 E/12 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 ¿Es consciente la Comisi(cid:243)n de que tales solapamientos perjudican la informaci(cid:243)n en la prensa acerca 2. de los resultados de las sesiones plenarias del Parlamento, puesto que los periodistas no pueden estar en dos lugares al mismo tiempo? 3. ¿Comparte la Comisi(cid:243)n mi punto de vista de que una coordinaci(cid:243)n entre las Instituciones sobre los calendarios de reuniones de cada cual favorecer(cid:237)a la imagen de Europa en general y la del Parlamento Europeo en particular? Respuesta del Presidente Prodi en nombre de la Comisi(cid:243)n (25 de enero de 2000) Los comisarios intentan asegurarse de que tales reuniones no impidan su presencia en el Parlamento. Como todos los Comisarios, el Vicepresidente Kinnock es muy consciente de que durante las sesiones plenarias su primera obligaci(cid:243)n es contestar a cualquier pregunta parlamentaria sobre asuntos de su responsabilidad. La Comisi(cid:243)n conoce el calendario de reuniones y se esforzarÆ por evitar coincidencias indeseables. EstÆ completamente de acuerdo con Su Seæor(cid:237)a en que es importante que cada instituci(cid:243)n europea tenga en cuenta los calendarios de reuniones de las otras. (2000/C 330 E/011) PREGUNTA ESCRITA E-2486/99 de Joachim Wuermeling (PPE-DE) y Maria Berger (PSE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: La ampliaci(cid:243)n hacia el Este. G(cid:252)nter Verheugen anuncia la creaci(cid:243)n de un instrumento de ayuda para las regiones fronterizas En una entrevista de 8 de noviembre de 1999, publicada en la revista alemana Focus, el miembro de la comisi(cid:243)n, G(cid:252)nter Verheugen pidi(cid:243) que Østa cree un instrumento de ayuda para las regiones fronterizas con los pa(cid:237)ses de la Europa Central y del Este, con objeto de compensar los perjuicios que la ampliaci(cid:243)n hacia el Este pudiera originar en estas zonas, a las que afecta especialmente. ¿En quØ fase se encuentran en la Comisi(cid:243)n los trabajos para la creaci(cid:243)n de dicho instrumento de 1. ayuda? ¿Puede la Comisi(cid:243)n proporcionar mayor informaci(cid:243)n sobre la estructura, la vigencia y la amplitud 2. del instrumento de ayuda? ¿Se utilizarÆn para fomentar la ayuda a las regiones fronterizas, ademÆs de fondos de la UE, tambiØn 3. fondos nacionales? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de enero de 2000) Durante el pr(cid:243)ximo periodo de programaci(cid:243)n 2000-2006, la iniciativa comunitaria interreg III prestarÆ particular atenci(cid:243)n a las actividades en favor de las regiones situadas en las fronteras exteriores de la Comunidad, en la perspectiva de su ampliaci(cid:243)n. En efecto, estÆ prevista la promoci(cid:243)n de estas regiones en virtud del Cap(cid:237)tulo A «Cooperaci(cid:243)n transfronteriza» de interreg, cuya dotaci(cid:243)n supondrÆ como m(cid:237)nimo el 50 % de la asignaci(cid:243)n total dedicada a esta iniciativa. En su propuesta de orientaciones para dicha iniciativa (1), la Comisi(cid:243)n ha fijado las condiciones para su aplicaci(cid:243)n. Esta propuesta es actualmente objeto de consulta en los Estados miembros y otras instituciones comunitarias. Una vez obtenido el dictamen del Parlamento, previsto para febrero de 2000, estas orientaciones serÆn adoptadas por la Comisi(cid:243)n con carÆcter definitivo y comunicadas a los Estados miembros. Al tØrmino de este procedimiento, los Estados miembros dispondrÆn de seis meses para presentar sus propuestas de programas. Como ocurre con todos los programas cofinanciados en el contexto de los Fondos Estructurales, la ayuda comunitaria con cargo a interreg deberÆ contar con una contrapartida nacional. (1) COM(1999) 479 final


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2344/99 υποβολή: Salvador Jové Peres (GUE/NGL) και Pedro Marset Campos (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Εισαγωγές ντομάτας από το Μαρόκο.

eurovoc_concepts:
EU market
Morocco
agricultural market
association agreement (EU)
economic consequence
fruit vegetable
import (EU)
international trade
market stabilisation
tariff quota
trade agreement (EU)
voluntary restraint agreement

text: C 225 E/110 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 H episthmonikh· epitroph· trofi·mvn epanh·lue sto ue·ma thw tojikologi·aw tvn aflatojinv·n sthn 108h olome·leia· thw to Septe·mbrio toy 1997 (3) lamba·nontaw ypo·ch thn ajiolo·ghsh poy pragmatopoi·hse h koinh· epitroph· empeirognvmo·nvn tvn FAO/POY gia ta pro·sueta trofi·mvn (JECFA) (4). H episthmonikh· epitroph· trofi·mvn anagnv·rise thn tera·stia prospa·ueia poy kate·bale h koinh· epitroph· empeirognvmo·nvn gia thn pragmatopoi·hsh posotikh·w ajiolo·ghshw toy kindy·noy, syndya·zontaw ta stoixei·a poy aforoy·n thn ikano·thta karkinoge·nesh kai thn e·kuesh tvn anurv·pvn, alla· to·nise epi·shw toyw polya·riumoyw periorismoy·w kai eikasi·ew poy enypa·rxoyn sthn prose·ggish ayth·, oi opoi·oi paroysia·sthkan me safh·neia sthn e·kuesh. H episthmonikh· epitroph· trofi·mvn to·nise o·ti h koinh· epitroph· empeirognvmo·nvn den amfiba·llei gia thn tojikologi·a tvn aflatojinv·n («Oi aflatoji·new ei·nai metajy· tvn isxyro·tervn metallajigo·nvn kai karkinogo·nvn oysiv·n poy gnvri·zoyme») kai o·ti arkete·w apo· tiw dhlv·seiw thw mikth·w epitroph·w empeirognvmo·nvn ei·nai sy·mfvnew me th gnv·mh poy eje·frase h episthmonikh· epitroph· trofi·mvn sxetika· me tiw aflatoji·new to 1994 kai sympe·rane o·ti h gnv·mh ayth· ejakoloyuei· na ei·nai e·gkyrh. Me ba·sh thn ajiolo·ghsh ayth· uevrei·tai o·ti o kauorismo·w me·gistvn timv·n anoxh·w, epiple·on apo· ta prolhptika· me·tra gia thn apofygh· tvn moly·nsevn, syneisfe·rei sthn prostasi·a tvn katanalvtv·n. Ta o·ria ayta· pre·pei na kauoristoy·n se epi·pedo o·so to dynato·n pio xamhlo·. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· gnvri·zei poly· kala· th shmasi·a thw paragvgh·w karydiv·n Brazili·aw gia tiw koinvnike·w synuh·kew tvn iuagenv·n paragvgv·n kai gia th diath·rhsh toy da·soyw toy Amazoni·oy. Epome·nvw, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· ejeta·zei tv·ra, sto plai·sio tvn programma·tvn texnikh·w synergasi·aw me tiw xv·rew poy emple·kontai, ti ei·doyw texnikh· kai oikonomikh· eni·sxysh mporei· na prosferuei· e·tsi v·ste na ejakoloyuh·sei h paragvgh· karydiv·n Brazili·aw vw tro·pow diath·rhshw thw biologikh·w poikilo·thtaw sto tropiko· da·sow toy Amazoni·oy, na beltivuei· h poio·thta tvn karydiv·n Brazili·aw o·son afora· thn periektiko·thta se aflatoji·new kai na beltivuoy·n oi koinvnike·w synuh·kew tvn mikrv·n, iuagenv·n kallierghtv·n. Vsto·so oi sto·xoi aytoi· ei·nai deyterey·ontew se sxe·sh me thn prostasi·a tvn Eyrvpai·vn katanalvtv·n apo· toyw kindy·noyw gia th dhmo·sia ygei·a poy ofei·lontai sth mo·lynsh apo· tiw aflatoji·new. EE L 201 thw 17. 7. 1998, sel. 43 kai sel. 93. Ekue·seiw thw episthmonikh·w epitroph·w trofi·mvn, 35h seira·. (1) (2) (3) Praktika· thw 108hw synedri·ashw thw episthmonikh·w epitroph·w trofi·mvn poy pragmatopoih·uhke stiw Bryje·llew stiw 18- 19 Septembri·oy 1997. Tessarakosth· e·nath synedri·ash, Rv·mh, 17-26 Ioyni·oy 1997, Peri·lhch kai sympera·smata, esv·kleisto tmh·ma. (4) (2000/C 225 E/113) GRAPTH ERVTHSH E-2344/99 ypobolh·: Salvador Jové Peres (GUE/NGL) kai Pedro Marset Campos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Eisagvge·w ntoma·taw apo· to Maro·ko Env· ypa·rxei poso·stvsh 150. 676 to·nvn gia tiw eisagvge·w ntoma·taw apo· to Maro·ko, metajy· Oktvbri·oy 1998 kai Marti·oy 1999 to Maro·ko ejh·gage sthn EE 181. 542 to·n. , parabia·zontaw to shmei·o 4 toy Prvtoko·lloy sxetika· me to kauestv·w poy pre·pei na efarmo·zetai gia thn eisagvgh· sthn Koino·thta gevrgikv·n proi¤o·ntvn apo· to Maro·ko, to opoi·o anafe·rei kata· gra·mma: «To Maro·ko desmey·etai oi synolike·w ejagvge·w prow thn Koino·thta kata· tiw anvte·rv perio·doyw kai sy·mfvna me toyw problepo·menoyw apo· to paro·n Prvto·kollo o·royw na mhn yperbai·noyn tiw sympefvnhme·new apo· ta a·rura 3 kai 4 poso·thtew». Ti me·tra skopey·ei na la·bei h Epitroph· prokeime·noy na ejasfalisuei· o·ti to Prvto·kollo ua efarmo·zetai sto me·llon; Pvw skopey·ei na apozhmiv·sei toyw paragvgoy·w thw Koino·thtaw gia tiw oikonomike·w zhmi·ew poy ype·sthsan apo· thn mh th·rhsh toy Prvtoko·lloy; (2000/C 225 E/114) GRAPTH ERVTHSH E-2345/99 ypobolh·: Salvador Jové Peres (GUE/NGL) kai Pedro Marset Campos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Eisagvge·w ntoma·taw apo· to Maro·ko To Maro·ko parebi·ase to a·ruro 3 toy Prvtoko·lloy sxetika· me to efarmoste·o kauestv·w stiw eisagvge·w sthn Koino·thta gevrgikv·n proi¤o·ntvn apo· to Maro·ko, kauestv·w to opoi·o kauori·zei thn mhniai·a katanomh· kai to periuv·rio toy 20 % thw epitrepo·menhw ype·rbashw. tsi, kata· toyw mh·new Noe·mbrio kai Ianoya·rio thw perysinh·w perio·doy empori·aw, to Maro·ko proka·lese thn kata·rreysh tvn agorv·n kai proka·lese sobaro· oikonomiko· plh·gma ston tome·a


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2303/99 från SIR Robert Atkins (PPE-DE) till kommissionen. Datorproblem på flygplatser i samband med årtusendeskiftet.

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) SKRIFTLIG FR¯GA P-2267/99 fr(cid:229)n SIR Robert Atkins (PPE-DE) till kommissionen (24 november 1999) ˜mne: ¯r 2000-problemet p(cid:229) flygplatser Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionen vidtagit eller kommer den att vidta f(cid:246)r att se till att alla internationella flygplatser p(cid:229) medlemsstaternas territorium (cid:228)r skyddade mot det hot som (cid:229)r 2000-problemet utg(cid:246)r? (2000/C 219 E/166) SKRIFTLIG FR¯GA E-2303/99 fr(cid:229)n SIR Robert Atkins (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Datorproblem p(cid:229) flygplatser i samband med (cid:229)rtusendeskiftet (13 december 1999) ˜r kommissionen (cid:246)vertygad om att internationella flygplatser kan garantera resen(cid:228)rernas s(cid:228)kerhet med tanke p(cid:229) risken f(cid:246)r datorproblem orsakade av (cid:229)rtusendeskiftet? (2000/C 219 E/167) SKRIFTLIG FR¯GA E-2304/99 fr(cid:229)n SIR Robert Atkins (PPE-DE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Datorproblem p(cid:229) flygplatser i samband med (cid:229)rtusendeskiftet Kommer kommissionen att offentligg(cid:246)ra n(cid:229)gra rapporter om risken f(cid:246)r skador p(cid:229) utrustning p(cid:229) inter- nationella flygplatser p(cid:229) grund av datorproblem orsakade av (cid:229)rtusendeskiftet? (2000/C 219 E/168) SKRIFTLIG FR¯GA E-2305/99 fr(cid:229)n SIR Robert Atkins (PPE-DE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Datorproblem p(cid:229) flygplatser i samband med (cid:229)rtusendeskiftet Hur m(cid:229)nga internationella flygplatser inom EU har genomf(cid:246)rt de anpassningar som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att undvika skador, risker eller f(cid:246)rseningar f(cid:246)r passagerare och frakt p(cid:229) grund av datorproblem orsakade av (cid:229)rtusendeskiftet? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 och E-2305/99 ingivet av Loyola de Palacio f(cid:246)r kommissionen (16 december 1999) Kommissionens roll n(cid:228)r det millennieproblematiken (Y2K) i samband med luftfart och flygplatser (cid:228)r, liksom n(cid:228)r det g(cid:228)ller andra sektorer d(cid:228)r problemet (cid:228)r aktuellt, fr(cid:228)mst att underl(cid:228)tta spridningen av information. I enlighet med nuvarande nationella befogenheter och subsidiaritetsprincipen (cid:228)r det f(cid:246)rst och fr(cid:228)mst flygplatsmyndigheterna och de nationella luftfartsmyndigheterna som (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r Y2K- problemet n(cid:228)r det g(cid:228)ller flygplatser. P(cid:229) internationell niv(cid:229) har s(cid:228)kerhetsf(cid:246)reskrifter fastst(cid:228)llts som skall g(cid:228)lla i hela v(cid:228)rlden, och medlemsstaterna ansvarar f(cid:246)r att best(cid:228)mmelser och f(cid:246)reskrifter som g(cid:228)ller flygplatser f(cid:246)ljs. En rad internationella organisationer har egna arbetsuppgifter i enlighet med sina ansvarsomr(cid:229)den


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2287/99 di Karin Riis-Jørgensen (ELDR) alla Commissione. Libertà di circolazione e normativa fiscale danese.

eurovoc_concepts:
Denmark
EU national
Portugal
Spain
double taxation
free movement of persons
pension scheme
retired person
tax convention
tax harmonisation
tax on income

text: 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/87 Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (22 dicembre 1999) La proposta di direttiva del Consiglio sull(cid:146)incenerimento dei rifiuti (1) Ł stata adottata il 7 ottobre 1998. Il Parlamento ha formulato il suo parere in prima lettura il 14 aprile 1999 e il Consiglio ha adottato la posizione comune il 25 novembre 1999. Durante la preparazione della direttiva la Commissione ha intrattenuto intensi colloqui con gli esperti di tutti gli Stati membri e delle altre parti interessate. Tali colloqui e le negoziazioni condotte in sede di Consiglio hanno portato all(cid:146)adozione di una posizione comune che tiene conto delle esigenze specifiche degli Stati membri nordici. impianti di combustione che praticano il coincenerimento dei rifiuti, La posizione comune tenta di applicare al coincenerimento dei rifiuti gli stessi requisiti validi per l(cid:146)incenerimento. Nel caso degli i valori limite di emissione applicabili sono in genere piø rigorosi di quelli relativi agli impianti che non utilizzano i rifiuti. Il problema, tuttavia, non Ł sempre legato al rispetto di limiti di emissione piø rigidi, quanto al costo delle misurazioni richieste dalla direttiva. Per affrontare questo aspetto la futura direttiva prevede la possibilit(cid:224) di ottenere un(cid:146)autorizzazione a ridurre la frequenza delle misurazioni, con la conseguente riduzione dei costi per gli operatori. L(cid:146)articolo 11, paragrafo 6 stabilisce la possibilit(cid:224) di effettuare misurazioni periodiche e non continue dell(cid:146)acido fluoridrico, dell(cid:146)acido cloridrico e dell(cid:146)anidride solforosa. Inoltre, il paragrafo 7 del medesimo articolo, proposto dalla delegazione finlandese in Consiglio, consente di ridurre la frequenza delle misurazioni periodiche dei metalli pesanti e della diossina se sussistono alcuni criteri. La Commissione ritiene pertanto che la futura direttiva tenga gi(cid:224) in considerazione i requisiti specifici dei sistemi di gestione dei rifiuti esistenti i nuovi sviluppi che potrebbero emergere in sede di seconda lettura. in Finlandia. Essa Ł inoltre disposta a considerare tutti (1) GU C 372 del 2. 12. 1998, modificata dal COM(1999) 330 def. (2000/C 225 E/087) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2287/99 di Karin Riis-Jłrgensen (ELDR) alla Commissione Oggetto: Libert(cid:224) di circolazione e normativa fiscale danese (13 dicembre 1999) Quando un cittadino danese si trasferisce in Spagna e vi stabilisce il proprio domicilio e il centro dei propri interessi, la sua pensione viene tassata a norma della legislazione spagnola, mentre se sceglie di trasferirsi in Portogallo, Ł la normativa fiscale danese che viene applicata sulla sua pensione. E(cid:146) disposta la Commissione a spiegare, alla luce del principio fondamentale del trattato sulla libert(cid:224) di circolazione, in qual modo pu(cid:242) considerasi conforme a detto principio questa mancanza di libert(cid:224) di circolazione dei cittadini danesi rispetto alla tassazione delle pensioni? Non essendo stata introdotta a livello comunitario alcuna normativa comune sul diritto impositivo relativo ai redditi da pensione, non si rischia, come dimostra l(cid:146)esempio surriferito, che con l(cid:146)applicazione di norme fiscali nazionali venga violato il principio fondamentale dell(cid:146)UE sulla libert(cid:224) di circolazione? Risposta data dal sig. Bolkestein in nome della Commissione (6 gennaio 2000) In effetti, non essendo armonizzate le imposte sul reddito delle persone fisiche, i cittadini europei sono confrontati a normative fiscali diverse al momento di stabilire la propria residenza in un altro Stato membro. Ci(cid:242) comporta livelli di imposizione diversi che, in taluni casi, potrebbero incidere sulla decisione di cambiare residenza. C 225 E/88 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 In forza di una serie di convenzioni, per la maggior parte bilaterali, gli Stati membri hanno concordato la ripartizione della potest(cid:224) impositiva per le situazioni non prettamente nazionali. La ripartizione del diritto di prelievo fiscale tra gli Stati interessati avviene conformemente a quanto concordato attraverso negoziati bilaterali. Le convenzioni anzidette si ispirano in genere al modello di convenzione bilaterale raccomandato dall(cid:146)Organizzazione per la cooperazione e lo sviluppo economici (OCSE), il cui articolo 18 Ł stato recepito come articolo 18 nella convenzione firmata da Danimarca e Spagna il 3 luglio 1972. Esso stabilisce che, fatte salve le disposizioni applicabili a remunerazioni e pensioni del settore pubblico, le pensioni e le altre remunerazioni analoghe corrisposte ad un residente di uno Stato contraente, in relazione ad un cessato impiego, sono tassabili esclusivamente in detto Stato. Un articolo dello stesso tenore era stato inserito nella convenzione siglata tra la Danimarca e il Portogallo il 3 marzo 1972. Tuttavia, avendo denunciato detta convenzione con decorrenza dal 1o gennaio 1995, la Danimarca non Ł piø tenuta a concedere al Portogallo il diritto impositivo esclusivo sulle pensioni che percepiscono i danesi emigrati. Anche se non sono piø legati da una convenzione in materia fiscale, i due Stati membri devono comunque, in applicazione del principio della libera circolazione nella Comunit(cid:224), stabilito dal trattato CE, evitare e sopprimere la doppia imposizione, quanto meno detraendo dalle proprie imposte l(cid:146)importo gi(cid:224) corrisposto nell(cid:146)altro Stato membro. La Commissione Ł a conoscenza di casi il Portogallo si Ł effettivamente astenuto dall(cid:146)assoggettare alla propria normativa fiscale le pensioni di cittadini danesi gi(cid:224) tassate in Danimarca. in cui (2000/C 225 E/088) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2292/99 di Reinhold Messner (Verts/ALE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Proroga delle concessioni autostradali in Italia Il governo italiano sta prorogando le concessioni a tutte le societ(cid:224) autostradali. In base alla cosiddetta direttiva Ciampi-Costa (1), potranno essere prorogate eccezionalmente le concessioni autostradali per sanare contenziosi in essere (mancati adeguamenti tariffari, riconoscimento dei lavori svolti per i Mondiali 1990 e Colombiane 1992, altri eventuali contenziosi su cui dovr(cid:224) essere richiesto il parere dell(cid:146)Avvocatura di Stato). A questo proposito, le convenzioni, ovvero gli atti che regolano il rapporto tra Stato e concessionarie, dovranno essere riviste entro il 31 dicembre 1999. Se si esclude la convenzione con Autostrade SpA, finora sono state firmate dal governo 7 convenzioni di proroga delle 19 restanti (2). Esse sono ora all(cid:146)esame della Corte dei conti. Lo schema di convenzione-tipo tra ANAS e societ(cid:224) concessionarie, su cui dovranno essere calcolati e quantificati contenziosi, tariffe, piano finanziario, investimenti e clausole contrattuali, non Ł stato nemmeno sottoposto all(cid:146)esame della Corte dei conti! Per giustificare la proroga lire in nuove infrastrutture delle 19 concessioni, si prevedono investimenti pari a 11. 418 miliardi di autostradali, alcune delle quali non sono neppure state autorizzate, andando cos(cid:236) contro la normativa nazionale (3) e rendendo vana l(cid:146)elaborazione in corso del Piano generale dei trasporti. Con la proroga, inoltre, molte di queste concessioni superano i 30 anni prescritti dalla legge (4). La nuova legge in materia di protezione civile prevede tra l(cid:146)altro che le societ(cid:224) concessionarie assicurino misure di sicurezza per le in corso di gallerie autostradali (cid:129) cosa che imporr(cid:224) nel breve tempo una revisione delle concessioni accordo (5). 1. Non ritiene la Commissione che il rinnovo di tali concessioni vada contro le direttive 92/50/CEE, 93/37/CEE e 89/440/CEE in quanto non Ł stata indetta una gara pubblica europea per l(cid:146)affidamento delle concessioni (6)? Non pensa la Commissione che le nuove opere siano funzionali a giustificare il prolungamento 2. automatico delle concessioni, e quindi dei monopoli autostradali? 3. Non pensa la Commissione che, prima di qualsiasi proroga, sia necessario innanzitutto riformare il settore italiano delle concessioni autostradali al fine di recepire pienamente la normativa europea in materia di appalti pubblici (7)?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2324/99 van Daniela Raschhofer (NI) aan de Commissie. Overeenkomst over wetenschappelijke en technologische samenwerking tussen de Europese Gemeenschap en de Russische Federatie.

eurovoc_concepts:
Argentina
China
Community budget
EU financing
Russia
biotechnology
cooperation agreement (EU)
cost-effectiveness analysis
military research
operation of the Institutions
scientific cooperation
technical cooperation

text: 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/101 3. Hoe zijn onderzoekers en wetenschappers, dan wel ambtenaren en ander overheidspersoneel bij deze samenwerkingsovereenkomst betrokken? 4. Bestrijkt de overeenkomst ook het onderzoek op het gebied van de biotechnologie c. q. de militaire biotechnologie? (2000/C 225 E/102) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2324/99 van Daniela Raschhofer (NI) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Overeenkomst over wetenschappelijke en technologische samenwerking tussen de Europese Gemeenschap en de Russische Federatie De Commissie doet een voorstel voor de sluiting van een overeenkomst voor wetenschappelijke en technologische samenwerking met de Russische Federatie. In het kader van deze overeenkomst dient de samenwerking en de uitwisseling van ideeºn op het gebied van onderzoek en ontwikkeling te worden ge(cid:239)ntensiveerd. Zoals ook de Begrotingscommissie reeds heeft vastgesteld, dient de Commissie over het voorstel meer gedetailleerde informatie te verstrekken. Zonder een antwoord op de volgende vragen is een serieuze behandeling van het voorstel niet mogelijk: 1. Welke financiºle bijdrage leveren de Russische partners tot de onderzoeksactiviteiten? 2. Zijn er analysen van de baten en de kostenefficiºntie van dergelijke internationale samenwerkings- overeenkomsten? Zo ja, wat zijn daarvan de uitkomsten? 3. Hoe zijn onderzoekers en wetenschappers, dan wel ambtenaren en ander overheidspersoneel bij deze samenwerkingsovereenkomst betrokken? 4. Bestrijkt de overeenkomst ook het onderzoek op het gebied van de biotechnologie c. q. de militaire biotechnologie? Gecombineerd Antwoord van de heer Busquin namens de Commissie op de schritftelijke vragen E-2322/99, E-2323/99 en E-2324/99 (11 januari 2000) Voor alle in het kader van deze diverse overeenkomsten gestarte wetenschappelijke en technologische samenwerkingsprojecten moeten de betrokken partners uit derde landen hun eigen onderzoekskosten financieren. Er wordt uit hoofde van deze overeenkomsten dus geen enkele communautaire financiering toegekend aan de partners uit deze landen. Overeenkomstig de besluiten van de Raad en het Parlement en zoals v(cid:243)(cid:243)r de inwerkingtreding van de overeenkomsten het geval was, komen China en Argentiniº niettemin nog steeds voor communautaire financiering in aanmerking in het kader van het bijzondere programma (cid:132)Onderzoek voor ontwikkeling(cid:148); Rusland zal zelfs na de inwerkingtreding van de overeenkomst financiºle steun van de Gemeenschap kunnen blijven krijgen voor activiteiten in het kader van INCO-Copernicus en INTAS. en technologische De wetenschappelijke samenwerkingsovereenkomsten Gemeenschap-Argentiniº, Gemeenschap-China en Gemeenschap-Rusland zullen op zichzelf geen bijkomende kosten voor de begro- ting van de Gemeenschap inhouden buiten de beheerskosten die met de genoemde overeenkomsten samenhangen. Tot nu toe is er voor de overige wetenschappelijke en technologische samenwerkingsover- eenkomsten geen echte kosten-batenanalyse uitgevoerd. Er hebben evenwel evaluaties plaats van de instrumenten en/of projecten die in samenwerking met Argentiniº, China en Rusland alsmede voor de overige van kracht zijnde overeenkomsten worden uitgevoerd. Ook in de toekomst zal dit zo blijven. In de overeenkomsten met Argentiniº en China is uitdrukkelijk bepaald dat er met regelmatige tussen- pozen evaluaties moeten worden uitgevoerd, waarbij de verlenging van de overeenkomsten afhankelijk is van de conclusies van die evaluaties. C 225 E/102 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 De communautaire wetenschappers en onderzoekers zijn rechtstreeks betrokken bij die overeenkomsten, die hen in staat stellen op wetenschappelijk en technologisch vlak met hun collega(cid:146)s uit de betrokken derde landen samen te werken en ideeºn, ervaring en deskundigheid uit te wisselen. Deze vormen van samen- werking en deze uitwisselingen kunnen overigens tot een versterking van de menselijke middelen op het gebied van onderzoek in de Gemeenschap leiden. De ambtenaren en andere medewerkers van de Commissie moeten de wetenschappelijke gemeenschappen over de door de overeenkomst geboden mogelijkheden informeren en moeten de gestarte samenwerking opvolgen en evalueren, met name door deel te nemen aan de werkzaamheden van elke gezamenlijke stuurgroep die opgericht werd om elk van deze overeenkomsten ten uitvoer te leggen; vervolgens brengen zij verslag uit bij de gezamenlijke instanties die voor elk van deze landen belast zijn met de follow-up van de relaties met de Gemeenschap. De overeenkomsten voor wetenschappelijke en technologische samenwerking hebben uitsluitend betrek- king op civiele onderzoeksactiviteiten en omvatten het onderzoek op het gebied van de biotechnologie. Voor Rusland is de sector van de biotechnologie niet uitdrukkelijk in de overeenkomst vermeld maar er feitelijk impliciet in opgenomen voor zover het biomedisch en medisch onderzoek, dat er steeds meer afhankelijk van is, er op zich uitdrukkelijk in vermeld is. (2000/C 225 E/103) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2326/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Invoer van staal van bedenkelijke kwaliteit voor gewapend beton De aardbevingen in Griekenland en Turkije hebben geleid tot grote bezorgdheid over de kwaliteit van het staal dat wordt gebruikt om beton te wapenen. In Griekenland is het een publiek geheim dat een deel van het ingevoerde staal van aanzienlijk mindere kwaliteit is dan op de begeleidende documenten is vermeld. Verder wordt erover geklaagd dat de controles ontoereikend zijn en dat, indien blijkt dat het om staal van mindere kwaliteit gaat, het toch in Europa mag worden ingevoerd ondanks het feit dat het dezelfde externe kenmerken als de hogere kwaliteit vertoont (ribben bijvoorbeeld), waardoor het dus probleemloos als zogenaamde hogere kwaliteit kan worden aangewend zonder dat er enige beteugelende controle plaats- vindt (marktonderzoek). Kan de Commissie antwoorden op de volgende vragen: 1. Welke maatregelen denkt ze samen met de lidstaten te nemen om de controles op te drijven? 2. Wanneer zullen er uniforme kwaliteitsmodellen voor betonwapeningsstaal en een uniform controle- stelsel op grond van deze modellen van kracht zijn? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (17 januari 2000) Voor de invoer van staalproducten uit derde landen, waar de productienormen verschillend kunnen zijn van die welke in de Gemeenschap worden toegepast, moet een onderscheid worden gemaakt tussen de behandeling van deze producten bij de inklaring bij de douane en de kwaliteitsbeoordeling die op het product zelf kan worden uigevoerd. Wat de douaneprocedures betreft, speelt de kwaliteit van een product slechts een rol bij de indeling ervan in de ene of de andere categorie van de gecombineerde nomenclatuur, die overeenkomt met het geharmoniseerde internationale tariefsysteem (bijvoorbeeld: gelegeerd of niet-gelegeerd staal). Elk onjuist gebruik van douaneverklaringen, met name om bepaalde voordelen bij de toepassing van douanerechten te verkrijgen, kan worden vervolgd. Een dergelijke rechtsvervolging wordt ingesteld na een onderzoek door de nationale douane-instanties. In het algemeen is er voor bouwproducten een rechtsgrondslag wat de procedure voor de conformiteits- verklaring betreft, namelijk Beschikking 97/597/EG van de Commissie van 14 juli 1997 betreffende de procedure voor de conformiteitsverklaring van voor de bouw bestemde producten overeenkomstig


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2292/99 van Reinhold Messner (Verts/ALE) aan de Commissie. Verlenging van de autoweg-concessies in Italië.

eurovoc_concepts:
EU law
Italy
award of contract
competence of the Member States
motorway
national implementing measure
restriction on competition
service concession
sustainable mobility
transport planning

text: C 225 E/88 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 8. 8. 2000 Via meestal bilaterale akkoorden hebben de lidstaten een regeling getroffen voor de spreiding van de belastingrechten in situaties die geen zuiver binnenlands karakter hebben. Door deze akkoorden worden de belastingrechten over de betrokken staten verdeeld volgens de resultaten van bilaterale onderhandelingen. Een algemeen gebruikelijk patroon is het model van een bilateraal verdrag dat door de organisatie voor economische samenwerking en ontwikkeling (OESO) wordt aanbevolen. Artikel 18 van dat model is gekozen als artikel 18 van het Verdrag tussen Denemarken en Spanje van 3 juli 1972. Het bepaalt, rekening houdend met uiteenlopende regels voor overheidsbezoldigingen en pensioenen, dat pensioenen en andere soortgelijke bezoldigingen die aan een inwoner van een verdragsluitende staat worden uitge- keerd uit hoofde van zijn, vroegere werkzaamheden, alleen in die lidstaat belastbaar zijn. Dat zelfde artikel is opgenomen in het verdrag tussen Denemarken en Portugal van 3 maart 1972. Dat verdrag is evenwel met ingang van 1 januari 1995 door Denemarken opgezegd, zodat Denemarken niet langer verplicht is het exclusieve recht om Deense pensioenen van emigranten te belasten aan Portugal over te laten. Ondanks het ontbreken van een toepasbaar belastingverdrag zijn de twee lidstaten door de in het EG- Verdrag vastgelegde beginselen van het vrije verkeer in de Gemeenschap verplicht dubbele belastingheffing te voorkomen en af te schaffen, op zijn minst door een in de andere lidstaat betaalde belasting op hun eigen belastingaanslag te verrekenen. Zo heeft de Commissie weet van gevallen waarin Portugal heeft afgezien van de toepassing van zijn eigen belastingregels op Deense pensioenen die al in Denemarken waren belast. (2000/C 225 E/088) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2292/99 van Reinhold Messner (Verts/ALE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Verlenging van de autoweg-concessies in Italiº De Italiaanse regering is bezig met de verlenging van de concessies voor de autowegen. Krachtens de zgn. Ciampi-Costarichtlijn (1) kunnen bij uitzondering de autoweg-concessies worden verlengd ter oplossing van bestaande geschillen (het niet aanpassen van de tarieven, erkenning van t. g. v. de wereldkampioenschappen van 1990 en de (cid:132)Colombiane(cid:148) van 1992 uitgevoerde werkzaamheden, eventuele andere geschillen, waarover de advocaat-generaal om advies moet worden gevraagd). Derhalve moeten de conventies, ofwel de besluiten die de betrekkingen tussen de overheid en de concessiehouders regelen, uiterlijk op 31 decem- ber 1999 worden herzien. Afgezien van de conventie met Autostrade SpA, zijn tot nu toe door de regering 7 conventies voor de verlenging van de 19 overige ondertekend. (2) Momenteel zijn zij in behandeling bij de Rekenkamer. Het schema van een modelconventie tussen de ANAS en de concessiehouders, aan de hand waarvan geschillen, tarieven, de financiºle planning, investeringen en contractuele clausules moeten worden berekend en gekwantificeerd, is de Rekenkamer echter niet voorgelegd! Voor de verlenging van de 19 concessies worden investeringen van 11. 418 miljard lire voor nieuwe autoweginfrastructuur geraamd, waarvan sommige zelfs nog niet zijn goedgekeurd, hetgeen in strijd is met de nationale wetgeving (3) en het lopende algemene vervoersprogramma op losse schroeven stelt. Bovendien overschrijden na de verlenging vele van deze concessies de wettelijk voorgeschreven 30 jaar (4). De nieuwe wet inzake burgerbescherming schrijft o. a. voor dat de concessiehouders zorgen voor veiligheidsmaatregelen voor autowegtunnels, hetgeen binnenkort een herziening van de in behandeling zijnde concessies vereist. (5) Kan de Commissie mededelen: of zij niet vindt dat de verlenging van deze concessies in strijd is met de richtlijnen 92/50/EEG, 93/ 1. 37/EEG en 89/440/EEG, aangezien geen Europese openbare aanbesteding is uitgeschreven voor de toewij- zing van de concessies (6), of zij meent dat de nieuwe werkzaamheden de automatische verlenging van de concessies en dus van 2. de autowegmonopolies rechtvaardigen, 3. of het haars inziens voor iedere verlenging in de eerste plaats noodzakelijk is de Italiaanse sector van de autosnelwegconcessies te hervormen, teneinde de Gemeenschapswetgeving inzake openbare aanbeste- dingen volledig om te zetten (7), 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/89 hoe zij deze verlengingen kan aanvaarden, die de werkzaamheden voor een algemeen vervoerspro- 4. gramma dat de communautaire aanwijzingen voor een modaal evenwichtsherstel en beperking van het gemotoriseerde verkeer overneemt, nutteloos maken? (1) Zie richtlijn van de minister van Openbare Werken en de minister van Schatkist, Begroting en Economische Planning van 20. 10. 1998, protocol nr. 011790/Min. Schatkist. (2) De conventies betreffen de ondernemingen: Venetiº-Padua, Autostrada dei Fiori, RAV, Ativa, Turijn-Milaan, Serravalle en Brenner SpA. De verlengingen gelden voor hoogstens 12 jaar. (3) De vigerende wetgeving staat de concessiehouders en de ANAS niet toe nieuwe autowegtrajecten aan te leggen, tenzij dit uitdrukkelijk wettelijk is goedgekeurd. De nog toepasselijke wet nr. 376 van 13. 8. 1975 schrijft namelijk in art. 18 bis voor de aanleg van nieuwe autowegen en tunnels op te schorten, in afwachting van een algemene hervorming van de regeling inzake autowegconcessies. Deze hervorming is nooit gerealiseerd. (6) (4) Deze tijdslimiet wordt sedert 1955 in alle wetten herhaald en bevestigd in de recente wet inzake aanbestedingen (wet 109/94, geco(cid:246)rdineerd bij wet 415/98). Deze absolute limiet geldt natuurlijk ook voor verlengde concessies. (5) Zie wet nr. 226 van 13. 7. 1999, art. 8 bis, vierde alinea, die voorschrijft dat de werkzaamheden worden uitgevoerd door de concessiehouders met speciale kredieten uit de financiºle programma(cid:146)s die dus binnen 6 maanden zullen worden aangepast. PB L 209 van 24. 7. 1992, PB L 199 van 9. 8. 1993 en PB L 268 van 15. 9. 1989. Overeenkomstig richtlijn 89/440/ EEG worden de concessies voor openbare werken normalerwijze verleend via de beperkte aanbestedingsprocedure, terwijl richtlijn 93/37/EEG een communautaire aanbestedingsprocedure voorschrijft voor de concessie voor aanleg en beheer. Sedert 1975, toen de door het Ministerie van Openbare Werken ingestelde commissie-Odorisio constateerde dat de concessiehouders steeds meer in de schulden raakten en de aanleg van nieuwe autowegtrajecten werd opgeschort (wet nr. 376 van 13. 8. 1975), wacht deze sector op hervorming. De opschortingswet schreef ook de goedkeuring voor van een wet tot hervorming van het gehele systeem voor 1980, hetgeen nooit is gebeurd. (7) Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (20 januari 2000) De Commissie heeft twee nieuwe onderzoeken geopend naar de verlenging van de concessies voor autowegen in Italiº en heeft contact opgenomen met de Italiaanse autoriteiten om de verschillende aspecten van deze kwestie toe te lichten. Deze problemen zullen worden besproken tijdens een vergadering met de Italiaanse autoriteiten, die binnenkort te Rome zal plaatsvinden. De Commissie heeft ook aan alle andere lidstaten gevraagd hoe de concessies voor autowegen er zijn geregeld, teneinde een overzicht te krijgen van dit probleem, dat belangrijke economische en sociale gevolgen heeft. Indien er inbreuken op het communautaire recht worden vastgesteld, zal de Commissie een onderzoek instellen in het kader van de procedure in artikel 226 (ex artikel 169) van het EG-Verdrag. De Commissie streeft ernaar (cid:132)duurzame mobiliteit(cid:148) in de Gemeenschap te bevorderen door de ontwikke- ling van doeltreffende, milieuvriendelijke, veilige en sociaal aanvaardbare transportsystemen. In het actie- programma (cid:132)Duurzame mobiliteit: perspectieven voor de toekomst(cid:148) worden de initiatieven gespecificeerd die de Commissie op dit gebied wil nemen. De verantwoordelijkheid voor de opstelling van nationale kaderprogramma(cid:146)s inzake transport en transportinfrastructuur ligt echter bij de lidstaten. De Commissie moet alleen nagaan of de communautaire wetgeving terzake wordt nageleefd. (2000/C 225 E/089) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2293/99 van Reinhold Messner (Verts/ALE) aan de Commissie (13 december 1999) Betreft: Verlenging van de concessies aan de (cid:132)Societ(cid:224) Italiana Autostrade SpA(cid:148) De Italiaanse regering heeft bij wetsbesluit goedkeuring gehecht aan de verlenging van de concessie aan de Italiaanse maatschappij (cid:132)Autostrade SpA(cid:148) van 2018 tot 2038 (1), en dit ondanks negatieve adviezen van de Italiaanse Rekenkamer en de mededingingsautoriteit (Antitrust) (2). De Rekenkamer heeft vervolgens de desbetreffende ministeriºle besluiten met voorbehoud doen registreren, een procedure die impliceert dat het Italiaanse parlement zich erover dient uit te spreken. Het Parlement heeft dat nooit gedaan. (3) De


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2401/99 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Kansainvälisen oikeuden ensisijaisuus EU-direktiiviin nähden ja rauta-Reiniä koskevien sopimusoikeudellisten määräysten noudattaminen.

eurovoc_concepts:
Belgium
Netherlands
international agreement
international law
intra-EU relations
national law
rail network

text: 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/125 ehtoja. Er(cid:228)iden j(cid:228)rjest(cid:246)piirien jo harkitsema vaihtoehto on riippumattoman henkil(cid:246)n tai elimen nime(cid:228)mi- nen tarkistusteht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n. On laajalti tunnustettu tosiasia, ett(cid:228) j(cid:228)seni(cid:228) itse(cid:228)(cid:228)nkin kiinnostaa tiet(cid:228)(cid:228), paljonko j(cid:228)seni(cid:228) heid(cid:228)n j(cid:228)rjest(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n on. Mill(cid:228)(cid:228)n komission tekem(cid:228)ll(cid:228) ehdotuksella ei ole tarkoitus loukata yhdistymisvapautta tai muita henkil(cid:246)n yksityisyyteen liittyvi(cid:228) oikeuksia. V(cid:228)itteet t(cid:228)llaisten ehdotusten olemassaolosta ovat t(cid:228)ysin vailla todellisuus- pohjaa. (2000/C 225 E/133) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2401/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (13. joulukuuta 1999) Aihe: Kansainv(cid:228)lisen oikeuden ensisijaisuus EU-direktiiviin n(cid:228)hden ja rauta-Reini(cid:228) koskevien sopimusoi- keudellisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten noudattaminen Euroopan laajuisten verkkojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen korotukset osoittavat niiden t(cid:228)rkeyden Euroopan unionille. Sek(cid:228) uudelle ett(cid:228) jo olemassaolevan kuljetusinfrastruktuurin uudistamiselle voidaan antaa yhteisrahoitusta. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) neuvoston tulisi kiinnitt(cid:228)(cid:228) erityist(cid:228) huomiota rauta-Reinin tapaukseen. Belgian ja Alankomaiden v(cid:228)lisen jakosopimuksen (Belgisch-Nederlands Scheidingsverdrag, 19. huhtikuuta 1839) 12 artiklan ja siihen perustuvien Belgian ja Alankomaiden v(cid:228)lill(cid:228) 5. marraskuuta 1842 ja 13. tammikuuta 1873 tehtyjen sopimusten (niin kutsuttu rauta-Rein -sopimus) perusteella Belgialla on kulkuoikeus Alankomaiden Sittardin alueen l(cid:228)pi Saksan rajalle. T(cid:228)m(cid:228) kansainv(cid:228)linen kauttakulkuoikeus otettiin k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n vuosien 1869 ja 1879 v(cid:228)lill(cid:228), kun alueelle rakennettiin Euroopan ensimm(cid:228)inen rajan ylitt(cid:228)v(cid:228) rautatieyhteys. Ensimm(cid:228)isen ja toisen maailmansodan j(cid:228)lkeen Antwerpenin ja Saksan Ruhrin alueen v(cid:228)linen rauta-Rein j(cid:228)i kuitenkin pois k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228). Nyky(cid:228)(cid:228)n Alankomaiden viranomaiset est(cid:228)v(cid:228)t kansalliseen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n vedoten t(cid:228)m(cid:228)n kansainv(cid:228)lisen rautatieyhteyden ottamisen uudelleen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n. 1. Tunnustaako neuvosto, ett(cid:228) Belgialla on kauttakulkuoikeus Alankomaiden Sittardin alueen l(cid:228)pi Saksan rajalle Belgian ja Alankomaiden v(cid:228)lisen jakosopimuksen (19. huhtikuuta 1839) 12 artiklan ja siihen perustuvien Belgian ja Alankomaiden v(cid:228)lill(cid:228) 5. marraskuuta 1842 ja 13. tammikuuta 1873 tehtyjen sopimusten perusteella? 2. Onko Alankomaiden ymp(cid:228)rist(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246), jonka osaksi luontotyyppidirektiivi on otettu, toissijai- nen edell(cid:228) mainittuihin kansainv(cid:228)lisiin sopimuksiin n(cid:228)hden, kun otetaan huomioon, ett(cid:228) yksi Belgian ja Alankomaiden jakosopimuksen sopimuspuolista (Ven(cid:228)j(cid:228)) ei ole yhteis(cid:246)n j(cid:228)senvaltio? (Huom. Wienin sopimushan m(cid:228)(cid:228)rittelee nimenomaisesti kansainv(cid:228)lisen oikeuden ensisijaisuuden kansallisen oikeuden suhteen. ) 3. Aikooko neuvosto, kun otetaan huomioon vastaukset kysymyksiin 1 ja 2, kehottaa Alankomaiden viranomaisia noudattamaan sopimusoikeudellisia velvoitteitaan, erityisesti kun rauta-Reinin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto kuvastaa hyvin yhteis(cid:246)luottamuksen yleist(cid:228) periaatetta? Mik(cid:228) on syyn(cid:228), jos neuvosto ei aio n(cid:228)in tehd(cid:228)? Vastaus (28. helmikuuta 2000) Esitt(cid:228)m(cid:228)nne kysymys ei kuulu neuvoston toimivaltaan. (2000/C 225 E/134) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2403/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Ehdotus Poseima-ohjelman m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen leikkaamisesta 2 miljoonalla eurolla Komissio v(cid:228)litti parlamentille 9. marraskuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)tyn oikaisukirjelm(cid:228)n N:o 4 talousarvioesitykseen vuodeksi 2000, jossa se ehdotti Poseima-ohjelman m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahojen v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) 2 miljoonalla eurolla ja lis(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja muille Posei-ohjelmille (Poseidom ja Poseican)