title: Az Európai Parlament és a Tanács 1999/96/EK irányelve (1999. december 13.) a járművek hajtására használt sűrítéses gyújtású motorok gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátása, valamint a járművek hajtására használt, földgáz- vagy PB-gázüzemű külső gyújtású motorok gázhalmazállapotúszennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 88/77/EGK tanácsi irányelv módosításáról

eurovoc_concepts:
air quality
approximation of laws
combustion gases
motor vehicle
motor vehicle pollution

text: 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 269 31999L0096 L 44/1 AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK HIVATALOS LAPJA 2000. 2. 16. AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS 1999/96/EK IRÁNYELVE (1999. december 13. ) a járművek hajtására használt sűrítéses gyújtású motorok gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátása, valamint a járművek hajtására használt, földgáz- vagy PB-gázüzemű külső gyújtású motorok gázhalmazállapotúszennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről és a 88/77/EGK tanácsi irányelv módosításáról AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és külö- nösen annak 95. cikkére, hivatalos becslés a tényleges adatoknál kisebbnek bizo- nyult; mivel szigorú szennyezőanyag-kibocsátási előírásokat kell megállapítani; ezért valamennyi gépjárműre tekintettel a Bizottság javaslatára (1), (4) tekintettel a Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), a Szerződés 251. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelő- en (3), (1) mivel a belső piac keretében intézkedéseket kell hozni; (2) mivel az Európai Közösségnek a Tanács által 1973. novem- ber 22-én jóváhagyott első környezetvédelmi cselekvési programja (4) szerint a gépjárművek kipufogógázai által okozott levegőszennyezés elleni küzdelemben a legújabb tudományos eredményeket is figyelembe kell venni, és a már elfogadott irányelveket ennek megfelelően módosítani kell; mivel az ötödik cselekvési program szerint, amelyet általános formájában a Tanács 1993. február 1-jei állásfog- lalásában hagyott jóvá (5), további erőfeszítések szüksége- sek a gépjárművek szennyezőanyag-kibocsátása jelenlegi szintjének jelentős csökkentése érdekében; (3) mivel köztudomású, hogy a közlekedés Közösségen belüli fejlődése jelentős mértékben megterheli a környezetet; mivel számos, a forgalomsűrűség növekedésére vonatkozó (1) HL C 173. , 1998. 6. 8. , 1. o. és HL C 43. , 1999. 2. 17. , 25. o. (2) HL C 407. , 1998. 12. 28. , 27. o. (3) Az Európai Parlament 1998. október 21-i véleménye (HL C 341. , 1998. 11. 9. , 74. o. ), a Tanács 1999. április 22-i közös álláspontja (HL C 296. , 1999. 10. 15. , 1. o. ) és az Európai Parlament 1999. november 16-i határozata (a Hivatalos Lapban még nem tet- ték közzé). (4) HL C 112. , 1973. 12. 20. , 1. o. (5) HL C 138. , 1993. 5. 17. , 1. o. mivel a 88/77/EGK irányelv (6) a gépjárművekben használt dízelmotorok által kibocsátott szénmonoxid, el nem ége- tett szénhidrogének és nitrogén-oxidok határértékeit az érintett járművekre egy, az európai közlekedési viszonyok- nak megfelelő vizsgálati eljárás alapján állapította meg; mivel ezen irányelvet először a 91/542/EGK irányelv (7) módosította két szakaszban, amelyek közül az első (1992/1993) egybeesett a személygépkocsikra vonatkozó új európai szennyezőanyag-kibocsátási szabványok beve- zetésének időpontjaival; mivel a második szakasz (1995/1996) hosszabb időre szóló iránymutatást adott az európai motoripar számára azzal, hogy a határértékeket a fejlesztés alatt álló technológiáktól várható eredményekre alapozva állapította meg, miközben az iparnak időt adott ahhoz, hogy ezeket a technológiákat tökéletesítse; mivel a 96/1/EK irányelv (8) előírta, hogy a 0,7 dm3 – nél kisebb hengerűrtartalmú és 3 000min-1 – nél magasabb névleges fordulatszámú kis dízelmotoroknál a 91/542/EGK irány- elv által a részecskekibocsátásra előírt határértékek 1999- ben kerüljenek bevezetésre; mivel azonban műszaki okok- ból a 0,75 dm3 – nél kisebb hengerűrtartalmú és 3 000min-1 – nél magasabb névleges fordulatszámú gyors- járású kis dízelmotorok esetében a részecskekibocsátás tekintetében célszerű különbséget tenni, de 2005-ben ezt a különbségtételt meg kell szüntetni; (5) mivel a 91/542/EGK irányelv 5. cikkének (3) bekezdése alapján a Bizottságnak 1996 végéig jelentést kellett tennie szennyezőanyag-kibocsátás a Tanácsnak az együttes (6) HL L 36. , 1988. 2. 9. , 33. o. (7) HL L 295. , 1991. 10. 25. , 1. o. (8) HL L 40. , 1996. 2. 17. , 1. o. (6) (7) (8) (9) 270 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet határértékeinek felülvizsgálata terén – szükség esetén a vizsgálati eljárás felülvizsgálatával – megtett előreha- ladásról; mivel új típusjóváhagyásoknál az ilyen módosí- tott határértékek 1999. október 1-je előtt nem alkalmaz- hatók; mivel a Bizottság a 94/12/EK irányelv (1) 4. cikke előírása- inak teljesítése érdekében európai programot fogadott el a levegőminőségre, a közúti szennyezőanyag-kibocsátásra, tüzelőanyagokra és motortechnológiákra vonatkozóan (az autó-olaj program); mivel egy, az autó-olaj program kere- tében készült költség/haszon elemzés azt mutatta, hogy a nehéz haszongépjárműveknél a dízelmotor-technológia további tökéletesítésére van szükség ahhoz, hogy 2010-re el lehessen érni azt a levegőminőséget, amelyet az autó-olaj programra vonatkozó bizottsági közlemény előír; zemelő járműveken tapasztalt vezetési mintákat jobban reprezentáló új vizsgálati ciklusoknak a szennyezőanyag- kibocsátásra tett hatását; mivel a 2008-tól alkalmazandó új NOx – határérték e szennyezőanyag kibocsátásának határ- értékét további 43 %-kal fogja csökkenteni; mivel 2002 végéig a Bizottságnak egy, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak benyújtandó jelentésben meg kell vizsgálnia a rendelkezésre álló technológiát a 2008-ra vonatkozó köte- lező NOx – szabványok megerősítése szempontjából, amely jelentéshez szükség esetén megfelelő javaslatokat kell mellékelni; (10) mivel „fokozottan környezetkímélő járművek” – ként (En- hanced environmentally friendly vehicles, EEV) meghatá- rozott alkalmazható megengedhető szennyezőanyag-kibocsátási határértékeket vezetnek be; járműveknél mivel a 88/77/EGK irányelv új dízelmotorokra vonatkozó előírásainak tökéletesítése része egy átfogó közösségi stra- tégiának, amely magában foglalja a könnyű haszonjármű- vekre és személygépkocsikra vonatkozó szabványok felül- vizsgálatát gépjármű- évtől, tüzelőanyagok tökéletesítését, és a már üzemben lévő járművek szennyezőanyag-kibocsátásának pontosabb megállapítását; a 2000. valamint a mivel a 88/77/EGK irányelv egyike a tagállamok gépjármű- vek és pótkocsijaik típusjóváhagyására vonatkozó tagál- lami jogszabályok közelítéséről szóló, 1970. február 6-i 70/156/EGK tanácsi irányelvben (2) meghatározott típus- jóváhagyási eljárás szerinti külön irányelveknek; mivel a gépjárművek szennyezőanyag-kibocsátási szintje csökken- tésének célkitűzését az egyes tagállamok nem képesek kie- légítő módon megvalósítani, és ezért az jobban megvaló- sítható a gépjárművek által okozott levegőszennyezés elleni jogszabályok közelítésével; intézkedésekre vonatkozó tagállami mivel a 2000. évtől alkalmazandó szennyezőanyag- kibocsátási határértékeknek a szénmonoxid, összes szén- hidrogén, NOx és részecskekibocsátás 30 %-ának megfelelő mértékű csökkentését jelentő leszállítását az autó-olaj pro- gram a kielégítő középtávú levegőminőség elérése kulcsin- tézkedésének tekinti; mivel a kipufogógázok átlátszatlan- ságának a jelenlegi motortípusokon mért értékhez képest történő 30 %-os csökkentése és a 72/306/EGK tanácsi irányelv (3) kiegészítése hozzájárul a részecskék csökken- téséhez; mivel a szennyezőanyag-kibocsátási határértékek 2005. évtől alkalmazandó további leszállítása, ami 30 %-os szénmonoxid, összes szénhidrogén, NOx és 80 %-os részecskekibocsátás-csökkentést jelent, nagy mértékben hozzá fog járulni a középtávú levegőminőség javításához; mivel ezek a csökkentések figyelembe fogják venni az ü (1) HL L 100. , 1994. 4. 19. , 42. o. (2) HL L 42. , 1970. 2. 23. , 1. o. A legutóbb a 98/91/EK európai parla- menti és tanácsi irányelvvel (HL L 11. , 1999. 1. 16. , 25. o. ) módosí- tott irányelv. (3) HL L 190. , 1972. 8. 20. , 1. o. A legutóbb a 97/20/EK irányelvvel (HL L 125. , 1997. 5. 16. , 21. o. ) módosított irányelv. szempontjából (11) mivel a fedélzeti diagnosztikai rendszer (on-board diagnos- tics, OBD) még nincs teljes mértékben kifejlesztve a nehéz haszongépjárművekre, de 2005-től bevezetésre kerül azzal a céllal, hogy lehetővé tegye a járművek szennyezőanyag- kibocsátás és rendszereinek gyors hibamegállapítását és ezáltal tökélete- sebb ellenőrzés és karbantartás révén lehetővé váljon az üzemben lévő járműveken a kezdeti szennyezőanyag- kibocsátási értékek sokkal jobb fenntartása; mivel megha- tározott követelmények kerülnek bevezetésre 2005-től az új nehézhaszongépjármű-motorok tartósságára és az üzemben lévő nehéz haszongépjárművek megfelelőségi vizsgálatára vonatkozóan; alkatrészeinek fontos a téve dízelmotorok (12) mivel új típusvizsgálati ciklusok kerülnek bevezetésre a gáz-halmazállapotú és részecskékből álló szennyező anya- gok és a kipufogógáz-átlátszatlanság meghatározására, lehetővé szennyezőanyag- kibocsátásának reprezentatívabb kiértékelését olyan vizs- gálati körülmények között, amelyek jobban hasonlítanak azokra a viszonyokra, amelyekkel a járművek üzem köz- ben találkoznak; mivel új kombinált (kétciklusos) vizsgá- lati eljárás került bevezetésre a hagyományos dízelmoto- rokra és oxidációs katalizátorokkal ellátott dízelmotorokra; mivel új kombinált (kétciklusos) vizsgálati eljárás került bevezetésre a gázüzemű motorokra, továbbá a korszerű kibocsátáscsökkentő berendezésekkel ellátott dízelmoto- rokra; mivel 2005-től minden dízelmotort mindkét alkal- mazható vizsgálati ciklussal vizsgálni kell; mivel a Bizott- ság figyelemmel kíséri az egész világra kiterjedően összehangolt vizsgálati eljárásra vonatkozó tárgyalások előrehaladását; (13) mivel a tagállamoknak meg kell engedni, hogy adókedvez- mények útján előmozdítsák a közösségi szinten elfogadott követelményeknek megfelelő járművek forgalmazását, miközben az ilyen kedvezményeknek meg kell felelniük a Szerződés rendelkezéseinek, és teljesíteniük kell bizonyos, a belső piac eltorzulásának elkerülését célzó feltételeket; mivel ezen irányelv nem érinti a tagállamoknak azt a jogát, hogy a szennyező anyagok és más anyagok kibocsátását figyelembe vegyék a gépjárművekre kiszabott útadók kiszámításánál; 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 271 (14) mivel a gépjárművek szennyezőanyag-kibocsátására vonat- kozó közösségi jogszabályok fejlődése során figyelembe kell venni a részecskék jellemzőivel kapcsolatban jelenleg folyó kutatások eredményeit; C sorában megadott megengedhető szennyezőanyag- kibocsátási határértékeket. ” 3. Az I–VIII. melléklet helyébe ennek az irányelvnek a mellékle- tében szereplő I–VII. melléklet lép. (15) mivel a Bizottság 2000. december 31-ig jelentést terjeszt elő a dízelüzemű nehéz haszongépjárművek kibocsátás- csökkentő berendezéseinek fejlődéséről és ennek a tüzelő- anyagok minőségével való összefüggéséről, a részecskeki- bocsátás mérési és mintavételi eljárásai pontosságának és reprodukálhatóságának tökéletesítése szükségességéről és az egész világra kiterjedően összehangolt vizsgálati ciklus fejlődéséről; (16) mivel a 88/77/EGK irányelvet ennek megfelelően módosí- tani kell; ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET: 1. cikk A 88/77/EGK irányelv az alábbiak szerint módosul: 1. A cím helyébe a következő alábbi szöveg lép: használt „A Tanács 1987. december 3-i 88/77/EGK irányelve a jármű- vekben motorok sűrítéses gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecs- kekibocsátása, valamint a járművek hajtására használt, földgáz- vagy PB-gázüzemű külső gyújtású motorok gáz- halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedé- sekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről ”. gyújtású 2. Az 1. cikk helyébe a következő rendelkezés lép: „1. cikk Ennek az irányelvnek az alkalmazásában: – »jármű« a 70/156/EGK irányelv II. melléklete A. pontjában meghatározott bármely jármű, amelyet kompressziós (sűrí- téses) gyújtású vagy gázüzemű motor hajt, az M1 kategóri- ába tartozó, 3,5 t megengedett legnagyobb össztömegű jár- művek kivételével, – »kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motor« a jármű haj- tására szolgáló olyan erőforrás, amelyre mint a 70/156/EGK irányelv 2. cikkében meghatározott önálló műszaki egységre típusjóváhagyás adható. 2. cikk július 1-jétől (1) 2000. a gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskeki- bocsátása és a kibocsátott kipufogógázok átlátszatlansága alapján egyik tagállam sem: egy motornak kezdve – tagadhatja meg az EK-típusjóváhagyás megadását vagy a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó fran- cia bekezdésében említett okirat kiadását vagy a nemzeti típus- jóváhagyás megadását egy kompressziós gyújtású vagy gázü- zemű motorral hajtott járműre, vagy – tilthatja meg ilyen új járművek nyilvántartásba vételét, értéke- sítését, forgalomba helyezését vagy használatát, vagy – tagadhatja meg az EK-típusjóváhagyás megadását egy komp- ressziós gyújtású vagy gázüzemű motorra, vagy – tilthatja meg az új kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motor eladását vagy használatát, ha az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv mellékle- teinek vonatkozó előírásait teljesítik, különösképpen, ha a motor által kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és lég- szennyező részecskék mennyisége és a kipufogógázok átlátszat- lansága kielégíti az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irány- elv I. mellékletének 6. 2. 1. pontjában található táblázatok A sorában vagy B1 vagy B2 sorában megadott határértékeket vagy a C sorában megadott határértékeket. (2) 2000. október 1-jétől kezdve a tagállamok: – nem adhatnak EK-típusjóváhagyást vagy nem adhatják ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó fran- cia bekezdésében említett okiratot, és – kötelesek megtagadni a nemzeti típusjóváhagyást, olyan járművek a kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motorok olyan típusa- ira, illetve a kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motorral haj- a motor típusaira, tott gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskeki- bocsátásának mértéke és a kipufogógázok átlátszatlansága nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6. 2. 1. pontjában található táblázatok A sorában megadott határértékeknek. amelyeknél – »EEV« olyan fokozottan környezetkímélő jármű (Enhanced environmentally friendly vehicle), amelynek hajtómotorja kielégíti az I. melléklet 6. 2. 1 pontjában szereplő táblázatok (3) 2001. október 1-jétől kezdve, kivéve a harmadik országokba történő kivitelre szánt járműveket és motorokat és a már forga- lomban lévő járművek cseremotorjait, a tagállamok: 272 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet – az új járműveket vagy új motorokat a 70/156/EGK irányelv- nek megfelelően kísérő megfelelőségi igazolásokat az azon irányelv 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazása szempontjá- ból a továbbiakban nem tekinthetik érvényesnek, és (6) 2008. október 1-jétől kezdve a tagállamok: – nem adhatnak EK-típusjóváhagyást vagy nem adhatják ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó fran- cia bekezdésében említett okiratot, és – megtiltják a kompressziós gyújtású és gázüzemű motorral haj- tott új járművek nyilvántartásba vételét, eladását, forgalomba helyezését vagy használatát, és az új kompressziós gyújtású és gázüzemű motorok értékesítését és használatát, – megtagadják a nemzeti típusjóváhagyást, ha a motor gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyező- részecskekibocsátásának mértéke és a kipufogógázok átlátszatlan- sága nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6. 2. 1. pontjában található táblázatok A sorában megadott határértékeknek. (4) 2005. október 1-jétől kezdve a tagállamok: – nem adhatnak EK-típusjóváhagyást vagy nem adhatják ki a 70/156/EGK irányelv 10. cikke (1) bekezdésének utolsó fran- cia bekezdésében említett okiratot, és – kötelesek megtagadni a nemzeti típusjóváhagyást, olyan járművek a kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motorok olyan típusa- ira, illetve a kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motorral haj- tott a motor típusaira, gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskeki- bocsátásának mértéke és a kipufogógázok átlátszatlansága nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6. 2. 1. pontjában található táblázatok B1 sorában megadott határértékeknek. amelyeknél (5) 2006. október 1-jétől kezdve, kivéve a harmadik országokba történő kivitelre szánt járműveket és motorokat és a már forga- lomban lévő járművek cseremotorjait, a tagállamok: – az új járműveket vagy új motorokra a 70/156/EGK irányelv- nek megfelelően vonatkozó megfelelőségi igazolásokat az azon irányelv 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazása szem- pontjából a továbbiakban nem tekinthetik érvényesnek, és olyan járművek a kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motorok olyan típusa- ira, illetve a kompressziós gyújtású vagy gázüzemű motorral haj- a motor típusaira, tott gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskeki- bocsátásának mértéke és a kipufogógázok átlátszatlansága nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6. 2. 1. pontjában található táblázatok B2 sorában megadott határértékeknek. amelyeknél (7) 2009. október 1-jétől kezdve, kivéve a harmadik országokba történő kivitelre szánt járműveket és motorokat és a már forga- lomban lévő járművek cseremotorjait, a tagállamok: – az új járműveket vagy új motorokra a 70/156/EGK irányelv- nek megfelelően vonatkozó megfelelőségi igazolásokat az azon irányelv 7. cikke (1) bekezdésének alkalmazása szem- pontjából a továbbiakban nem tekinthetik érvényesnek, és – megtiltják a kompressziós gyújtású és gázüzemű motorral haj- tott új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését, forga- lomba helyezését vagy használatát, és új kompressziós gyúj- tású és gázüzemű motorok eladását és használatát, ha a motor gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyező- részecskekibocsátásának mértéke és a kipufogógázok átlátszatlan- sága nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6. 2. 1. pontjában található táblázatok B2 sorában megadott határértékeknek. (8) Az (1) bekezdésnek megfelelően egy olyan motort, amely tel- jesíti az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv mellék- letei szerinti követelményeket, és megfelel az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6. 2. 1. pontjában található táblázatok C sorában megadott határértékeknek, úgy kell tekinteni, mint amely megfelel a 2-7. bekezdés követelményeinek. – megtiltják a kompressziós gyújtású és gázüzemű motorral haj- tott új járművek nyilvántartásba vételét, értékesítését, forga- lomba helyezését vagy használatát és az új kompressziós gyúj- tású és gázüzemű motorok eladását és használatát, 3. cikk ha a motor gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyező- részecskekibocsátásának mértéke és a kipufogógázok átlátszatlan- sága nem felel meg az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6. 2. 1. pontjában található táblázatok B1 sorában megadott határértékeknek. (1) A tagállamok csak olyan gépjárművek tekintetében adhatnak adókedvezményeket, amelyek megfelelnek az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelvnek. E kedvezményeknek meg kell felelniük a Szerződés rendelkezéseinek, és teljesíteniük kell az alábbi a) vagy b) pont alatt megadott feltételeket: 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 273 a) minden olyan új járműre vonatkozniuk kell, amelyet egy tagál- lamban forgalomba hoznak, és amely már előre megfelel az ezzel az irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellék- letének 6. 2. 1. pontjában foglalt táblázatok A sorában feltün- tetett határértékeknek, majd 2000. október 1-jétől megfelel ugyanennek a táblázatnak a B1 vagy B2 sorában feltüntetett határértékeknek. A kedvezményeket a 2. cikk (3) bekezdésében új járművekre megállapított szennyezőanyag-kibocsátási határértékek köte- lező alkalmazásának vagy az ezzel az irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. melléklete 6. 2. 1. pontjában található táblázatok B1 vagy B2 sorában megadott szennyezőanyag- kibocsátási határértékek kötelező alkalmazásának időpontjá- tól meg kell szüntetni; b) minden olyan új járműre vonatkozniuk kell, amelyet egy tagál- lamban forgalomba hoznak, és amely megfelel az ezen irány- elvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. melléklete 6. 2. 1. pontja táblázatainak C sorában megadott megengedett határ- értékeknek. (2) Az egyes gépjárműtípusok esetében a kedvezmények mértéke nem haladhatja meg az ezen irányelvvel módosított 88/77/EGK irányelv I. mellékletének 6. 2. 1. pontjában található táblázatok A sorában vagy B1 vagy B2 sorában megadott határértékek vagy C sorában megadott határértékek teljesítésének érdekében beveze- tett műszaki megoldásoknak és ezek járműbe szerelésének járu- lékos költségeit. 5. cikk 2005. október 1-jétől az új típusú, 2006. október 1-jétől pedig megadott típusú bármilyen típusjóváhagyásnak a hogy kibocsátáscsökkentő berendezések a jármű vagy a motor teljes rendes élettartama alatt kifogástalanul működnek. motorra kell, járműre is igazolnia azt és A Bizottság megvizsgálja a különböző kategóriájú nehéz haszongépjárművek rendes élettartamát, és az egyes kategóriákra megfelelő tartóssági követelményeket javasol. 6. cikk 2005. október 1-jétől az új típusú, 2006. október 1-jétől pedig bármilyen típusú járműre megadott típusjóváhagyásnak meg kell is, hogy a kibocsátáscsökkentő követelnie annak igazolását berendezések a jármű teljes rendes élettartama alatt, szokásos üzemi körülmények mellett kifogástalanul működnek (gondosan karbantartott és használt üzemelő járművek megfelelősége). E rendelkezést a Bizottságnak a 7. cikknek megfelelően meg kell erősítenie és ki kell egészítenie. (3) A Bizottságot észrevételei megtételéhez szükséges időben tájékoztatni kell az e cikkben említett kedvezmények megadásá- nak vagy módosításának szándékáról. 7. cikk 4. cikk 2005. október 1-jétől minden új járműtípust, 2006. október 1-jétől pedig minden járműtípust fedélzeti diagnosztikai rendszerrel (on-board diagnostic system, OBD) vagy fedélzeti mérőrendszerrel (on-board measurement system, OMR) kell felszerelni a kipufogógáz-kibocsátás üzem közbeni folyamatos ellenőrzésére. E célból a Bizottság intézkedéseket javasol az Európai Parlament- nek és a Tanácsnak. Ezeknek tartalmazniuk kell az alábbiakat: – az OBD-rendszerhez való korlátlan és szabványos hozzáférés ellenőrzés, diagnosztika és javítások céljából, – a hibakódok szabványosítása, A Bizottság legkésőbb 12 hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően vagy 2000. december 31-éig, bármelyik is következik be előbb, javaslatot terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé ezen irányelv megerősítésére vagy kiegészítésére. A javaslatnak figyelembe kell vennie az alábbiakat: – az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az 98/69/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 3. cikkében és a 98/70/EK irányelv (2) 9. cikkében meghatározott felülvizsgálati eljárása, – a kompressziós gyújtású és gázüzemű motor kibocsátáscsök- kentési technikájának fejlődése, beleértve az utókezelő techni- kát is, figyelembe véve az ilyen technikának a tüzelőanyag- minőséggel való összefüggését, – a jelenlegi mérési és mintavételi eljárások pontossága és repro- dukálhatósága javításának szükségessége, tekintettel a moto- rok igen alacsony részecskekibocsátási szintjeire, – a tartalék alkatrészek kompatibilitása az OBD-rendszerrel fel- szerelt járművek javításának, cseréjének és szervizelésének lehetővé tétele érdekében. (1) HL L 350. , 1998. 12. 28. , 1. o. (2) HL L 350. , 1998. 12. 28. , 58. o. 274 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet – a típusjóváhagyásnál alkalmazott, az egész világra kiterjedően összehangolt vizsgálati ciklus fejlődése, továbbá a javaslatnak tartalmaznia kell az alábbiakat: – ezen irányelv 4. cikke, és megfelelően, a személygépkocsik és könnyű haszongépjárművek kipufogógáz-kibocsátásának csökkentéséről szóló 98/69/EK irányelv alapján a nehéz haszongépjárműveken 2005. október 1-jétől egy OBD- rendszer bevezetésére vonatkozó szabályok, – ezen irányelv 5. cikke alapján 2005. október 1-jétől a kibo- csátáscsökkentő berendezések tartósságára vonatkozó rendel- kezések, – ezen irányelv 6. cikke alapján 2005. október 1-jétől a járműtípus-jóváhagyási eljárás során a már forgalomban lévő járművek megfelelőségét biztosító rendelkezések, figyelembe véve az e járművek motorjain végzendő vizsgálatok sajátos voltát és az OBD-rendszerektől nyerhető specifikus informá- ciókat, költség/haszon megközelítésben, – új alternatív tüzelőanyagok széleskörű bevezetése következ- ményeképpen jelenleg nem szabályozott szennyező anyagok megfelelő határértékei. 2001. december 31-ig a Bizottság jelentést tesz az egész világra kiterjedően összehangolt vizsgálati ciklusra vonatkozó tárgyalá- sok előrehaladásáról. 2002. június 30-ig a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Par- lamentnek és a Tanácsnak egy OBM-rendszer működtetésének követelményeire vonatkozóan. A jelentés alapján a Bizottság javaslatot nyújt be azokra a legkésőbb 2005. január 1-jéig hatályba lépő intézkedésekre, amelyek tartalmazzák a műszaki előírásokat és megfelelő mellékleteket annak érdekében, hogy lét- rejöjjön egy, az OBD-rendszerekkel legalább egyenértékű folya- matos ellenőrzést biztosító és azzal kompatibilis OBM-rendszer típusjóváhagyása. A Bizottság legkésőbb 2002. december 31-éig egy, az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak szóló jelentésben megvizsgálja a rendelkezésre álló technológiát a 2008-ra vonatkozó kötelező NOx – szabványok megerősítése szempontjából, amely jelentés- hez szükség esetén megfelelő javaslatokat mellékel. 8. cikk (1) A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek legkésőbb 2000. július 1-jég megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot. Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azok- ban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg. (2) A tagállamok közlik a Bizottsággal hazai joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az irányelv által szabályozott terü- leten fogadnak el. 9. cikk Ez az irányelv az Európai Közösségek Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba. 10. cikk Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei. Kelt Brüsszelben, 1999. december 13-án. az Európai Parlament részéről a Tanács részéről az elnök N. FONTAINE az elnök S. HASSI 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 275 MELLÉKLET TARTALOMJEGYZÉK I. MELLÉKLET HATÁLY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS RÖVIDÍTÉSEK, EK-TÍPUS- JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM, MŰSZAKI LEÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK, GYÁR- TÁSMEGFELELŐSÉG……………………………………………………………… 1. Hatály…………………………………………………………………………………………………… 2. Fogalommeghatározások és rövidítések ……………………………………………………………… 3. Az EK-típus-jóváhagyási kérelem……………………………………………………………………… 4. EK-típusjóváhagyás …………………………………………………………………………………… 5. A motor megjelölése…………………………………………………………………………………… 6. Előírások és vizsgálatok ……………………………………………………………………………… 7. Beépítés a járműbe …………………………………………………………………………………… 8. A motorcsalád ………………………………………………………………………………………… 9. Gyártásmegfelelőség …………………………………………………………………………………… 1. függelék A gyártásmegfelelőség vizsgálati módszere, ha a szórás kielégítő ……………… 2. függelék A gyártásmegfelelőség vizsgálati módszere, ha a szórás nem kielégítő vagy nem áll rendelkezésre ………………………………………………………………… 3. függelék A gyártásmegfelelőség vizsgálati módszere a gyártó kérésére ………………… II. MELLÉKLET ADATKÖZLŐ LAP ……………………………………………………………… 1. függelék A(z alap)motor fő jellemzői és a vizsgálat végrehajtására vonatkozó informá- ciók………………………………………………………………………………… 1. A motor leírása ………………………………………………………………………………………… 2. A légszennyezés csökkentésére tett intézkedések …………………………………………………… 3. Tüzelőanyag-ellátás …………………………………………………………………………………… 4. Szelepvezérlés ………………………………………………………………………………………… 5. Gyújtási rendszer (csak külső gyújtású motoroknál) ………………………………………………… 6. A motor által meghajtott berendezések ……………………………………………………………… 7. Kiegészítő információk a vizsgálati körülményekre vonatkozóan …………………………………… 8. A motor működési adatai……………………………………………………………………………… 2. függelék A motorcsalád fő jellemzői ……………………………………………………… 1. Közös paraméterek …………………………………………………………………………………… 2. Motorcsalád-jegyzék …………………………………………………………………………………… 3. függelék A családhoz tartozó motortípus fő jellemzői …………………………………… 1. A motor leírása ………………………………………………………………………………………… 2. A légszennyezés csökkentésére tett intézkedések …………………………………………………… 3. Tüzelőanyag-ellátás …………………………………………………………………………………… 4. Szelepvezérlés ………………………………………………………………………………………… 5. Gyújtási rendszer (csak külső gyújtású motoroknál) ………………………………………………… 4. függelék A motorral kapcsolatos járműrészek jellemzői ………………………………… Oldal 278 278 278 284 285 287 289 291 291 293 296 298 300 302 303 303 304 305 308 308 308 309 310 312 312 312 314 314 315 316 319 319 320 276 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet III. MELLÉKLET A VIZSGÁLATI ELJÁRÁS ………………………………………………………… 1. Bevezetés ……………………………………………………………………………………………… 2. Vizsgálati körülmények ……………………………………………………………………………… 1. függelék Az ESC és ELR vizsgálati ciklusok ……………………………………………… 1. A motor és a próbapad beállításai …………………………………………………………………… 2. Az ESC-vizsgálat ……………………………………………………………………………………… 3. Az ELR-vizsgálat ……………………………………………………………………………………… 4. A gáz-halmazállapotú szennyező anyagok mennyiségének kiszámítása …………………………… 5. A részecskekibocsátás kiszámítása …………………………………………………………………… 6. A füstértékek számítása ……………………………………………………………………………… 2. függelék A ETC vizsgálati ciklus …………………………………………………………… 1. A motor feltérképezési eljárása ……………………………………………………………………… 2. A referencia-vizsgálaticiklus létrehozása ……………………………………………………………… 3. Vizsgálat a szennyezőanyag-kibocsátás meghatározására …………………………………………… 4. A gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás számítása ……………………………………… 5. A részecskekibocsátás számítása (csak dízelmotoroknál) …………………………………………… 3. függelék ETC próbapad program ………………………………………………………… 4. függelék Mérési és mintavételi eljárások …………………………………………………… 1. Bevezetés ……………………………………………………………………………………………… 2. A fékpad és a vizsgálókamra felszerelése……………………………………………………………… 3. A gáz-halmazállapotú összetevők meghatározása …………………………………………………… 4. A részecskék meghatározása ………………………………………………………………………… 5. A füst meghatározása ………………………………………………………………………………… 5. függelék A kalibrációs eljárás ……………………………………………………………… 1. A gázelemző készülékek kalibrálása ………………………………………………………………… 2. A CVS- (állandó térfogatú mintavevő) rendszer kalibrációja ………………………………………… 3. A részecskemérő rendszer kalibrálása ………………………………………………………………… 4. A füstmérő rendszer kalibrálása ……………………………………………………………………… IV. MELLÉKLET A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOKHOZ ÉS A GYÁRTÁS MEGFELÉELŐSGÉNEK ELLENŐRZÉSÉHEZ REFERENCIA-TÜZELŐZNYAG MŰSZAKI JELLEMZŐI …………………………………………………………… HASZNÁLANDÓ 1. Dízelüzemanyag ……………………………………………………………………………………… 2. Földgáz ………………………………………………………………………………………………… 3. Cseppfolyós PB-gáz …………………………………………………………………………………… V. MELLÉKLET ELEMZŐ ÉS MINTAVEVŐ RENDSZER ………………………………………… 1. A gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás meghatározása ………………………………… 2. A kipufogógáz hígítása és a részecskék meghatározása ……………………………………………… 3. A füst meghatározása ………………………………………………………………………………… VI. MELLÉKLET EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY ……………………………………………………… VII. MELLÉKLET PÉLDA A SZÁMÍTÁSI ELJÁRÁSRA ……………………………………………… Oldal 321 321 322 324 324 325 327 329 332 334 336 336 336 337 341 345 347 357 357 357 358 360 362 364 364 370 372 373 374 374 375 376 377 377 384 399 403 405 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 277 ÁBRÁK JEGYZÉKE 1. ábra 2. ábra 3. ábra 4. ábra 5. ábra 6. ábra 7. ábra 8. ábra 9. ábra 10. ábra 11. ábra 12. ábra 13. ábra 14. ábra 15. ábra 16. ábra 17. ábra 18. ábra 19. ábra 20. ábra 21. ábra 22. ábra 23. ábra 24 ábra. A vizsgálati ciklusok specifikus meghatározása ………………………………………… A gyártásmegfelelőség vizsgálatának folyamatábrája …………………………………… Az ELR-vizsgálat műveletsorozata ……………………………………………………… A NOx ellenőrzési pont interpolációja …………………………………………………… ETC próbapadi program ………………………………………………………………… A NOx-konverter hatékonyságát ellenőrző készülék vázlata …………………………… Kezeletlen kipufogógáz CO, CO2, NOx és HC összetevőit elemző rendszer folyamatábrá- ja; csak az ESC-vizsgálatnál ……………………………………………………………… Hígított kipufogógáz CO, CO2, NOx és HC összetevőit elemző rendszer folyamatábrája; az ETC-vizsgálatnál, választhatóan az ESC-nél…………………………………………… Metánelemzés folyamatábrája (GC módszer) …………………………………………… Nem metán eltávolítóval (NMC) végzett metánelemzés folyamatábrája………………… izokinetikus szondával és részmintavétellel Részleges átáramlású hígítórendszer (szívóventilátor-vezérlés) ………………………………………………………………… Részleges átáramlású hígítórendszer izokinetikus szondával és részmintavétellel (nyomóventilátor-vezérlés) ……………………………………………………………… Részleges átáramlású hígítórendszer CO2-vagy NOx-koncentráció-méréssel és részmin- tavétellel …………………………………………………………………………………… Részleges átáramlású hígítórendszer CO2-koncentráció-méréssel, szénegyensúllyal és tel- jes mintavétellel …………………………………………………………………………… Részleges átáramlású hígítórendszer egy Venturi-torokkal, koncentráció-méréssel és rész- mintavétellel ……………………………………………………………………………… Részleges átáramlású hígítórendszer két Venturi-torokkal vagy két fojtótárcsával, kon- centrációméréssel és részmintavétellel …………………………………………………… Részleges átáramlású hígítórendszer többcsöves megosztással, koncentráció méréssel és részmintavétellel…………………………………………………………………………… Részleges átáramlású hígítórendszer áramlásszabályozással és teljes mintavétellel …… Részleges átáramlású hígítórendszer áramlásszabályozással és részmintavétellel ……… Teljes átáramlású hígítórendszer ………………………………………………………… Részecskeminta-vevő rendszer …………………………………………………………… Kétszeres hígítórendszer (csak teljes átáramlású rendszernél) …………………………… Teljes átáramlású füstölésmérő …………………………………………………………… Részleges átáramlású füstölésmérő ……………………………………………………… TÁBLÁZATOK JEGYZÉKE 1. táblázat Határértékek – ESC- és ELR-vizsgálat …………………………………………………… 2. táblázat Határértékek – ETC-vizsgálatok ………………………………………………………… 3. táblázat Az 1. függelék mintavételi tervének elfogadási és elutasítási küszöbértékei …………… 4. táblázat A 2. függelék mintavételi tervének elfogadási és elutasítási küszöbértékei …………… 5. táblázat A 3. függelék mintavételi tervének elfogadási és elutasítási küszöbértékei …………… 6. táblázat A regressziós egyenes tűrései …………………………………………………………… 7. táblázat A regresszió analízisből törölhető pontok ……………………………………………… 8. táblázat A mérőkészülékek pontossága …………………………………………………………… 9. táblázat Ajánlott szűrőterhelések ………………………………………………………………… Oldal 280 295 328 331 356 367 377 378 381 383 385 385 386 386 387 388 389 390 390 394 397 397 400 401 290 290 297 299 301 340 341 357 361 278 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet I. MELLÉKLET HATÁLY, FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS RÖVIDÍTÉSEK, EK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM, MŰSZAKI LEÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK, GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG 1. HATÁLY Ennek az irányelvnek a hatálya minden kompressziós gyújtású motorral ellátott gépjárműből származó gáz-halmazállapotú szennyező anyagra és légszennyező részecskére, és minden külső gyújtású, földgáz- zal vagy PB-gázzal üzemeltetett gépjárműből származó gáz-halmazállapotú szennyező anyagra, valamint az 1. cikkben meghatározott kompressziós gyújtású és külső gyújtású motorra kiterjed, az olyan N1, N2 és M2 kategóriába tartozó járművek kivételével, amelyek a legutóbb a 98/77/EK irányelvvel (1) módosí- tott 70/220/EGK tanácsi irányelv (2) szerint kaptak típusjóváhagyást. 2. FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK ÉS RÖVIDÍTÉSEK Ennek az irányelvnek az alkalmazásában: 2. 1. 2. 2. „vizsgálati ciklus” meghatározott fordulatszámon és nyomatékkal elvégzett vizsgálati programpontok sora, amelyeket a motor állandósult üzemi állapotában (ESC-vizsgálat) vagy átmeneti üzemi állapotában (ETC, ELR-vizsgálat) hajtanak végre; „egy motor (motorcsalád) jóváhagyása” egy motortípus (motorcsalád) gáz-halmazállapotú szennyező anya- gok és légszennyező részecskék kibocsátási szintjének szempontjából történő jóváhagyása; 2. 3. „dízelmotor” egy kompressziós gyújtású elven működő motor; „gázmotor” földgázzal (FG) vagy propán-bután gázzal (PB-gáz) működtetett motor; 2. 4. 2. 5. 2. 6. 2. 7. a „motor típusa” olyan motorok kategóriája, amelyek ezen irányelv II. mellékletében rögzített fő jellem- zőik tekintetében nem különböznek egymástól; „motorcsalád” egy gyártó motorjainak csoportja, amelyek az irányelv II. mellékletének 2. függeléke szerint meghatározott kialakításuk folytán hasonló kipufogó szennyezőanyag-kibocsátási jellemzőkkel rendel- keznek; a család minden tagjának meg kell felelnie a vonatkozó szennyezőanyag-kibocsátási határérté- keknek; „alapmotor” egy motorcsaládból kiválasztott olyan motor, amelynek szennyezőanyag-kibocsátási jellem- zői az egész motorcsaládra jellemzőek; „gáz-halmazállapotú szennyező anyag” szén-monoxid, szénhidrogének (dízelmotoroknál CH1,85, PB-gáznál CH2,525 és földgáznál CH2,93 (NMHC) arány feltételezésével), metán (földgáznál CH4 arány feltételezésé- vel) és nitrogén-oxidok, ez utóbbiakat nitrogén-dioxid (NO2) egyenértékben kifejezve; „légszennyező részecskék” mindazon anyagok, amelyek a kipufogógáz tiszta, szűrt levegővel oly módon történő felhígítása után, hogy a hőmérséklet ne haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, egy meghatározott szűrőközegen összegyűlnek; 2. 8. „füst” egy dízelmotor kipufogógáz-áramában lebegő részecskék, amelyek a fényt elnyelik, visszaverik vagy megtörik; (1) HL L 286. , 1998. 10. 23. , 1. o. (2) HL L 76. , 1970. 4. 6. , 1. o. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 279 2. 9. 2. 10. 2. 11. 2. 12. 2. 13. 2. 14. 2. 15. 2. 16. 2. 17. 2. 18. 2. 19. 2. 20. 2. 21. 2. 22. 2. 23. 2. 24. 2. 25. „hasznos teljesítmény” az az „EK kW” – ban kifejezett teljesítmény, amely fékpadon a forgattyústengely vagy annak megfelelője végén vehető le, a legutóbb a 97/21/EK(1) irányelvvel módosított 80/1269/EGK irány- elvben (2) meghatározott EK teljesítménymérési módszer szerint mérve; „gyártó által megadott legnagyobb teljesítmény (Pmax)” a gyártó által a típus-jóváhagyási kérelemben mega- dott legnagyobb teljesítményt jelenti, EK kW-ban (leadott teljesítmény) kifejezve; „százalékos fordulatszámnál; terhelés” a legnagyobb rendelkezésre álló nyomaték hányadát jelenti egy motor- „ESC-vizsgálat” egy, az e melléklet 6. 2. pontja szerint állandósult állapotban végzett 13 üzemmódból álló vizsgálati ciklus; „ELR-vizsgálat” egy, az e melléklet 6. 2. pontja szerint végzett állandó motor-fordulatszámon alkalmazott terhelési fokozatok sorából álló ciklus; „ETC-vizsgálat” egy, az e melléklet 6. 2. pontja szerint végzett 1 800 másodpercről másodpercre változó átmeneti üzemmódból álló ciklus; a „motor üzemi fordulatszám-tartománya” a motor üzemeltetése során legtöbbet használt fordulatszám- tartomány, amely az irányelv III. mellékletében meghatározott alacsony és magas fordulatszámok között helyezkedik el; „alacsony fordulatszám (nlo)” az a legalacsonyabb motor-fordulatszám, amelynél a gyártó által megadott leg- nagyobb teljesítmény 50 %-a lép fel; „magas fordulatszám (nhi)” az a legmagasabb motor-fordulatszám, amelynél a gyártó által megadott leg- nagyobb teljesítmény 70 %-a lép fel; „A, B és C motor-fordulatszámok” azok a vizsgálati fordulatszámok a motor üzemi fordulatszám- tartományán belül, amelyeket az irányelv III. mellékletének 1. függelékében meghatározott módon az ESC- és ELR-vizsgálatoknál kell alkalmazni; „ellenőrzési terület” az A és C motor-fordulatszámok közötti és a 25 és 100 százalékos terhelés közötti terü- let; „referencia-fordulatszám (nref)” az a 100 százalékos fordulatszám-érték, amelyet az irányelv III. mellékleté- nek 2. függelékében meghatározott módon az ETC-vizsgálat relatív fordulatszám-értékeinek denormali- zálásához kell használni; „füstölésmérő” egy olyan készülék, amely a fénykioltási elv alkalmazásával a füst-részecskék fényelnyelé- sének mérésére szolgál; „FG-tartomány” (földgáz-tartomány) az 1993. novemberi EN 437 európai szabványban meghatározott H vagy L tartományok egyike; „önalkalmazkodási képesség” a motor bármely eszköze, amely lehetővé teszi a levegő/tüzelőanyag arány állandó értéken való tartását; „újrakalibrálás” egy földgázmotor finom-beszabályozása annak érdekében, hogy egy más földgáz- tartományban ugyanazok legyenek a motor jellemzői (teljesítmény, tüzelőanyag-fogyasztás); „Wobbe-index (alsó Wl; vagy felső Wu)” az egységnyi térfogatú gáz megfelelő fűtőértékének és az azonos referenciaviszonyok mellett mért relatív sűrűsége négyzetgyökének hányadosa: W = HGas×√ρair/ρgas (1) HL L 125. , 1997. 5. 16. , 31. o. (2) HL L 375. , 1980. 12. 31. , 46. o. 280 HU 2. 26. 2. 27. 2. 28. Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet „l-eltolási tényező (Sl)” kifejezés, amely a motorvezérlő rendszer megkívánt flexibilitását írja le, a l levegőfelesleg-hányados változása tekintetében, ha a motor a tiszta metántól különböző összetételű gáz- zal üzemel (az Sl kiszámítását lásd a VII. mellékletben). „EEV” olyan fokozottan környezetkímélő jármű, amelyet e melléklet 6. 2. 1. pontja táblázatainak C sorá- ban megadott megengedett szennyezőanyag-kibocsátási határértékeknek megfelelő motor hajt; „hatástalanító berendezés” a motor vagy a jármű minden olyan eleme, amely méri vagy érzékeli a jármű- sebességet, a motor-fordulatszámot, a használt áttételt, a hőmérsékletet, a szívócsővákuumot vagy bár- mely más paramétert a kibocsátáscsökkentő berendezés bármely részének működtetése, modulálása, kés- leltetése vagy kikapcsolása céljából, ami azzal jár, hogy romlik a kibocsátáscsökkentő berendezés hatékonysága olyan körülmények között, amelyeknek bekövetkezése a jármű rendes használata során várható. Egy ilyen elem nem tekinthető hatástalanító berendezésnek, ha: – – a berendezés szükségességét időszakosan a motor olyan átmeneti üzemi viszonyok elleni védelme indokolja, amelyek rongálódást vagy meghibásodást okozhatnának, és ugyanerre a célra nem alkal- mazható olyan intézkedés, amely nem rontja a kibocsátáscsökkentő berendezés hatékonyságát, a berendezés csak a motor indításakor és/vagy felmelegítése során működik, és ugyanerre a célra nem alkalmazható olyan intézkedés, amely nem rontja a kibocsátáscsökkentő berendezés hatékonyságát; 1. ábra a vizsgálati ciklusok specifikus meghatározása 2. 29. Jelölések és rövidítések 2. 29. 1. A vizsgálati paraméterek jelölései Jelölés Mértékegység Meghatározás Ap AT CEE CEM C1 m2 m2 – – – Az izokinetikus mintavevő szonda keresztmetszeti területe A kipufogócső keresztmetszeti területe Etán-hatásfok Metán-hatásfok Carbon 1 egyenértékű szénhidrogén 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 281 Jelölés Mértékegység Meghatározás conc ppm/térf. % Koncentrációt jelző alsó index D0 DF D E EZ fa fc FFH FS GAIRW GAIRD GDILW GEDFW GEXHW GFUEL GTOTW H HREF Ha Hd m3/s A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrációs függvény metszéke – – – Hígítási tényező Bessel függvény állandó Bessel függvény állandó g/kWh Az ellenőrzési pont interpolált NOx kibocsátása – s-1 – – kg/h kg/h kg/h kg/h kg/h kg/h kg/h Laboratóriumi légköri tényező Bessel szűrő kikapcsolási frekvencia Tüzelőanyag-fajlagos tényező a nedves koncentrációnak száraz koncentrációra való átszámításához Sztöchiometriai együttható Beszívott levegő tömegárama nedves alapon Beszívott levegő tömegárama száraz alapon Hígítólevegő tömegárama nedves alapon Egyenértékű hígított kipufogógáz tömegáram nedves alapon Kipufogógáz-tömegáram nedves alapon Tüzelőanyag-tömegáram Hígított kipufogógáz tömegáram nedves alapon MJ/m3 Fűtőérték g/kg g/kg g/kg Az abszolút nedvességtartalom referenciaértéke (10,71 g/kg) A beszívott levegő abszolút nedvességtartalma A hígítólevegő abszolút nedvességtartalma HTCRAT mol/mol Hidrogén/szén arány i K k KH, D KH, G KV KW, a – – m-1 – – – Egy egyedi üzemmódot jelölő index Bessel-állandó Fényelnyelési együttható Nedvességkorrekciós tényező NOx – ra dízelmotornál Nedvességkorrekciós tényező NOx – ra gázmotornál CVF kalibrációs függvény Száraz ® nedves korrekciós tényező a beszívott levegőre 282 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Jelölés Mértékegység Meghatározás KW, d KW, e KW, r L La m mass MDIL MSAM Md Mf Mf, p Mf, b MSAM MSEC MTOTW MTOTW, i N NP NP, i n np nhi nlo nref pa pA pB – – – % m Száraz ® nedves korrekciós tényező a hígítólevegőre Száraz ® nedves korrekciós tényező a hígított kipufogógázra Száraz ® nedves korrekciós tényező a kezeletlen kipufogógázra A legnagyobb nyomatékhoz viszonyított százalékos nyomaték a vizsgált motornál Tényleges optikai úthossz A térfogat-kiszorításos szivattyú kalibrációs függvény meredeksége g/h vagy g A szennyezőanyag-kibocsátás tömegáramát jelző alsó index kg kg mg mg mg mg kg kg kg kg % – – min-1 s-1 min-1 min-1 min-1 kPa kPa kPa A részecskeminta vevő szűrőkön áthaladt hígítólevegő minta tömege A részecskeminta vevő szűrőkön áthaladt hígított kipufogógáz minta tömege A hígítólevegő összegyűjtött részecskeminta tömege Az összegyűjtött részecskeminta tömege Az elsődleges szűrőn összegyűjtött részecskeminta tömege A másodlagos szűrőn összegyűjtött részecskeminta tömege A részecskeminta vevő szűrőkön áthaladt hígított kipufogógáz- minta tömege A másodlagos hígítólevegő tömege Összes CVS-tömeg a ciklus alatt, nedves alapon Pillanatnyi CVS-tömeg, nedves alapon Fényelnyelés A térfogat-kiszorításos szivattyú összes fordulata a ciklus alatt A térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatainak száma egy időközön belül A motor fordulatszáma A térfogat-kiszorításos szivattyú fordulatszáma Magas motor-fordulatszám Alacsony motor-fordulatszám Referencia motor-fordulatszám az ETC-vizsgálatnál A motor által beszívott levegő telítési gőznyomása Abszolút nyomás Teljes légköri nyomás 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 283 Jelölés Mértékegység Meghatározás pd ps p1 P(a) P(b) P(n) P(m) W Qs q r Ra Rd Rf r S Si Sl T Ta t te tf tp Dt Dti t V0 W Wact kPa kPa kPa kW kW kW kW – A hígítólevegő telítési gőznyomása Száraz légköri nyomás Nyomásesés a szivattyú szívócsonkjánál A vizsgálat során felszerelendő segédberendezések által felvett tel- jesítmény A vizsgálat során leszerelendő segédberendezések által felvett telje- sítmény Korrigálatlan hasznos teljesítmény A fékpadon mért teljesítmény Bessel-állandó m3/s CVS-térfogatáram – – % % – Hígítási arány Az izokinetikus szonda és a kipufogócső keresztmetszeti területe- inek aránya A beszívott levegő relatív nedvességtartalma A hígítólevegő relatív nedvességtartalma A FID (lángionizációs detektor) választényezője kg/m3 Sűrűség kW m-1 – K K s s s s s s % m3/ford – kWh A fékpad beállítása Pillanatnyi füst-érték l-eltolási tényező Abszolút hőmérséklet A beszívott levegő abszolút hőmérséklete Mérési idő Villamos reakcióidő A szűrő reakcióideje a Bessel függvényhez Fizikai reakcióidő Az egymás után felvett füstadatok között eltelt idő (= 1/mintavétel gyakorisága) A pillanatnyi CFV-áram időköze Füst fényáteresztése A térfogat-kiszorításos szivattyú térfogatárama tényleges viszonyok mellett Wobbe-index Az ETC-ciklus tényleges munkája 284 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Jelölés Mértékegység Meghatározás kWh Az ETC-ciklus referencia munkája – – m3/ford m-1 Súlyozási tényező Tényleges súlyozási tényező A térfogat-kiszorításos szivattyú térfogatáram kalibrációs függvénye 1 s Bessel átlagolású füstérték Wref WF WFE X0 Yi 2. 29. 2. A vegyi összetevők jelölései CH4 C2H6 C3H8 CO DOP CO2 HC NMHC NOX NO NO2 PT Metán Etán Propán Szénmonoxid Dioktil-ftalát Szén-dioxid Szénhidrogének Nem-metán szénhidrogének Nitrogén-oxidok Nitrogén-monoxid Nitrogén-dioxid Részecskék 2. 29. 3. Rövidítések CFV CLD CVS ELR ESC ETC FID GC HCLD HFID LPG NDIR NG NMC PDP Kritikus áramlású Venturi-torok (critical flow Venturi) Kemilumineszcens (kémiai lumineszcencia elvén működő) detektor (chemiluminescent detector) Állandó térfogatú mintavevő (constant volume sampler) Európai terhelés válaszvizsgálat (European load response test) Európai állandósult állapotú ciklus (European steady state cycle) Európai átmeneti ciklus (European transient cycle) Lángionizációs detektor (flame ionization detector) Gázkromatográf (gas chromatograph) Fűtött kemilumineszcens (kémiai luminescencia elvén működő) detektor (heated chemilu- minescent detector) Fűtött lángionizációs detektor (heated flame ionization detector) Propán-bután gáz (liquified petroleum gas) Nem-diszperzív infravörös abszorpció elvén működő gázelemző készülék (non-dispersive infrared analyser) Földgáz (natural gas) Nem-metán eltávolító (non-methane cutter) Térfogat-kiszorításos szivattyú (positive displacement pump) 3. 3. 1. 3. 1. 1. AZ EK-TÍPUS-JÓVÁHAGYÁSI KÉRELEM EK-típus-jóváhagyási kérelem egy motortípusra vagy motorcsaládra mint önálló műszaki egy- ségre légszennyező részecskék kibocsátási Egy motortípusnak vagy motorcsaládnak dízelmotor esetében a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok szintje szempontjából, gázmotorok esetében a gáz- és halmazállapotú szennyező anyagok kibocsátási szintje szempontjából való típusjóváhagyása iránti kérel- met a motor gyártójának vagy a gyártó jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. 3. 1. 2. A kérelemhez az alább felsorolt dokumentumokat kell mellékelni három példányban, és a következő részleteket kell megadni: 3. 1. 2. 1. A motortípus, vagy ha ilyen van, a motorcsalád leírását, amely tartalmazza az irányelv II. mellékletében megadott, a 70/156/EGK irányelv 3. és 4. cikkében szereplő követelményekkel megegyező részleteket. 3. 1. 3. Egy a II. mellékletben leírt jellemzőknek megfelelő „motortípust” vagy „alapmotort” át kell adni a 6. pont- ban meghatározott jóváhagyási vizsgálatok elvégzésével megbízott műszaki szolgálatnak. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 285 3. 2. EK-típus-jóváhagyási kérelem egy járműtípusra a motor szempontjából 3. 2. 1. Egy járműnek a dízelmotorja vagy motorcsaládja gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszen- nyező részecskék kibocsátási szintje szempontjából, és gázmotorja vagy motorcsaládja gáz- halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátási szintje szempontjából való jóváhagyása iránti kérelmet a motor gyártójának vagy a gyártó jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. 3. 2. 2. A kérelemhez az alább felsorolt dokumentumokat kell mellékelni három példányban, és a következő részleteket kell megadni: 3. 2. 2. 1. A járműtípus, a motorhoz kapcsolódó járműrészek és a motortípus, vagy ha ilyen van, a motorcsalád leírását, amely tartalmazza az irányelv II. mellékletében megadott részleteket, azzal a dokumentációval együtt, amelyet a 70/156/EGK irányelv 3. cikke szerint a kérelemhez mellékelni kell. 3. 3. EK-típusjóváhagyás kérelmezése egy jóváhagyott motorral felszerelt járműtípusra 3. 3. 1. Egy járműnek a jóváhagyott dízelmotorja vagy motorcsaládja gáz-halmazállapotú szennyező anyagok és légszennyező részecskék kibocsátási szintje szempontjából, és jóváhagyott gázmotorja vagy motorcsa- ládja gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátási szintje szempontjából való jóváhagyása iránti kérelmet a motor gyártójának vagy a gyártó jogszerűen meghatalmazott képviselőjének kell benyújtania. 3. 3. 2. A kérelemhez az alább felsorolt dokumentumokat kell mellékelni három példányban, és a következő részleteket kell megadni: 3. 3. 2. 1. A járműtípus, és a motorhoz kapcsolódó járműrészek leírását, amely tartalmazza az irányelv II. mellék- letében megadott részleteket – adott esetben – és a járműbe épített a motor, vagy ha van ilyen, a motor- család mint önálló műszaki egység EK-típusbizonyítványának (VI. melléklet) egy másolatát, azzal a doku- mentációval együtt, amelyet a 70/156/EGK irányelv 3. cikke szerint a kérelemhez mellékelni kell. 4. EK-TÍPUSJÓVÁHAGYÁS 4. 1. Univerzális tüzelőanyag EK-típusjóváhagyásának megadása Univerzális tüzelőanyagra EK-típusjóváhagyás az alábbi követelmények teljesítése esetén adható: 4. 1. 1. 4. 1. 2. 4. 1. 3. Dízelüzemanyag esetében az alapmotor teljesíti az irányelv követelményeit a IV. mellékletben meghatá- rozott referencia-tüzelőanyaggal. Földgáz-motor esetében az alapmotornak bizonyítania kell, hogy bármilyen, a kereskedelemben kap- ható tüzelőanyaghoz alkalmazkodni tud. Földgáz esetében általában kétféle tüzelőanyag létezik, magas fűtőértékű tüzelőanyag (H-gáz) és alacsony fűtőértékű tüzelőanyag (L-gáz), de mindkét területen erős szó- rás mutatkozik és a gázok jelentős mértékben különböznek egymástól Wobbe-indexszel kifejezett ener- giatartalmukban és l-eltolási tényezőjükben (Sl). A Wobbe-index és l-eltolási tényező kiszámítására szol- gáló képletek a 2. 25. és 2. 26. pontban találhatók. A referencia-tüzelőanyagok összetétele e paraméterek eltéréseit tükrözi. Az alapmotornak ki kell elégítenie az irányelv követelményeit a IV. mellékletben megadott G20 és G25 referencia-tüzelőanyagokkal anélkül, hogy a két vizsgálat között a tüzelőanyag változása miatt bármilyen utánállítást végeznének. A tüzelőanyag-váltás után azonban egy ETC-cikluson át alkalmazkodási menetet lehet végezni, mérés nélkül. A vizsgálat előtt az alapmotort be kell járatni a III. melléklet 2. függelékének 3. bekezdésében leírt eljárás alkalmazásával. Olyan földgáz-üzemű motor esetében, amely önműködően alkalmazkodik egyfelől a H-gázok választé- kához, másfelől az L-gázok választékához, és amelynél egy kapcsolóval kell átváltani a H-tartomány és az L-tartomány között, az alapmotort az egyes tartományokra a IV. mellékletben meghatározott mindkét referencia-tüzelőanyaggal vizsgálni kell, a kapcsoló mindkét helyzetében. A tüzelőanyag a H-gáz tarto- mányban G20 (1. tüzelőanyag) és G23 (2. tüzelőanyag), az L-gáz tartományban pedig G23 (1. tüzelő- anyag) és G25 (2. tüzelőanyag). Az alapmotornak teljesítenie kell az irányelv követelményeit a kapcsoló mindkét helyzetében anélkül, hogy a kétféle kapcsolóhelyzetben végzett két vizsgálat között a tüzelő- anyag változása miatt bármilyen utánállítást végeznének. A tüzelőanyag-váltás után azonban egy ETC- cikluson át alkalmazkodási menetet lehet végezni, mérés nélkül. A vizsgálat előtt az alapmotort be kell járatni a III. melléklet 2. függelékének 3. bekezdésében leírt eljárás alkalmazásával. 4. 1. 3. 1. A gyártó kérésére a motort egy harmadik tüzelőanyaggal (3. tüzelőanyag) is vizsgálni lehet, ha a l-eltolási tényező (Sl) a G20 és G25 tüzelőanyag eltolási tényezői közé esik, pl. ha a 3. tüzelőanyag kereskedelem- ben kapható. Ennek a vizsgálatnak az eredményei szolgálhatnak a gyártás megfelelősége kiértékelésének alapjául. 286 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 4. 1. 3. 2. A szennyezőanyag-kibocsátási eredmények „r” viszonyszámát az egyes szennyező anyagokra az alábbiak szerint kell meghatározni: r = vagy ra = és rb = kibocsátási eredménya 2. referencia – tüzelőanyaggal kibocsátási eredménya 1. referencia – tüzelőanyaggal kibocsátási eredménya 2. referencia – tüzelőanyaggal kibocsátási eredménya 3. referencia – tüzelőanyaggal kibocsátási eredmény az 1. referencia – tüzelőanyaggal kibocsátási eredmény a 3. referencia – tüzelőanyaggal 4. 1. 4. PB-gáz esetében az alapmotornak bizonyítania kell, hogy bármilyen kereskedelemben kapható tüzelő- anyaghoz alkalmazkodni tud. PB-gáz esetében a C3/C4 összetétel változik. A referencia-tüzelőanyagok tükrözik ezeket az eltéréseket. Az alapmotornak ki kell elégítenie az irányelv követelményeit a IV. mel- lékletben megadott „A” és „B” referencia-tüzelőanyagokkal anélkül, hogy a két vizsgálat között a tüzelő- anyag változása miatt bármilyen utánállítást végeznének. A tüzelőanyag-váltás után azonban egy ETC- cikluson át alkalmazkodási menetet lehet végezni, mérés nélkül. A vizsgálat előtt az alapmotort be kell járatni a III. melléklet 2. függelékének 3. bekezdésében leírt eljárás alkalmazásával. 4. 1. 4. 1. A szennyezőanyag-kibocsátási eredmények „r” viszonyszámát az egyes szennyező anyagokra az alábbiak szerint kell meghatározni: r = kibocsátási eredmény a 2. referencia – tüzelőanyaggal kibocsátási eredmény a 1. referencia – tüzelőanyaggal 4. 2. Korlátozott EK-típusjóváhagyás megadása a tüzelőanyagok egy tartományára A technika mai állása szerint még nincs mód arra, hogy a kis fűtőértékű földgázt felhasználó motorokat önműködően alkalmazkodóvá tegyék. Mindazonáltal az ilyen motorok hatásfoka és CO2 – kibocsátása kedvező. Ha egy felhasználó garanciával rendelkezik állandó összetételű tüzelőanyag szállítását illetően, dönthet kis fűtőértékű tüzelőanyagot felhasználó motor alkalmazása mellett. Az ilyen motornak a tüze- lőanyag szempontjából korlátozott jóváhagyás adható. A nemzetközi összehangolás érdekében kívána- tos, hogy az ilyen motor egy példánya nemzetközi jóváhagyást kapjon. A tüzelőanyag szempontjából korlátozott változatoknak azonosaknak kellene lenniük, kivéve a tüzelőanyag-rendszer ECU-ja adatbá- zisának tartalmát, és a tüzelőanyag-rendszernek azokat a részeit (például a befecskendező fúvókákat), amelyeket hozzá kell igazítani az eltérő tüzelőanyag-áramhoz. Tüzelőanyag szempontjából korlátozott EK-típusjóváhagyás az alábbi követelmények teljesítése esetén adható: 4. 2. 1. Földgáz-üzemű és vagy H-gáz tartományba vagy L-gáz tartományba tartozó gázzal való működésre kialakított motor kipufogógáz-kibocsátásának jóváhagyása Az alapmotort a megfelelő tartományra a IV. mellékletben meghatározott megfelelő két referencia- tüzelőanyaggal kell vizsgálni. A H-tartományba eső gázokra a két tüzelőanyag a G20 (1. tüzelőanyag) és a G23 (2. tüzelőanyag), az L- tartományba eső gázokra pedig a G23 (1. tüzelőanyag) és a G25 (2. tüze- lőanyag). Az alapmotornak ki kell elégítenie a szennyezőanyag-kibocsátási követelményeket anélkül, hogy a két vizsgálat között a tüzelőanyag változása miatt bármilyen utánállítást végeznének. A tüzelőanyag-váltás után azonban egy ETC-cikluson át alkalmazkodási menetet lehet végezni, mérés nél- kül. A vizsgálat előtt az alapmotort be kell járatni a III. melléklet 2. függelékének 3. bekezdésében leírt eljárás alkalmazásával. 4. 2. 1. 1. A gyártó kérésére a motort egy harmadik tüzelőanyaggal (3. tüzelőanyag) is vizsgálni lehet, ha a l-eltolási tényező (Sl) a G20 és G23 tüzelőanyag, illetve a G23 és G25 tüzelőanyag eltolási tényezői közé esik, pl. ha a 3. tüzelőanyag kereskedelemben kapható. Ennek a vizsgálatnak az eredményei szolgálhatnak a gyár- tásmegfelelőség kiértékelésének alapjául. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 287 4. 2. 1. 2. A szennyezőanyag-kibocsátási eredmények „r” viszonyszámát az egyes szennyező anyagokra az alábbiak szerint kell meghatározni: r = vagy ra = és rb = kibocsátási eredmény a 2. referencia – tüzelőanyaggal kibocsátási eredmény a 1. referencia – tüzelőanyaggal kibocsátási eredmény a 2. referencia – tüzelőanyaggal kibocsátási eredmény a 3. referencia – tüzelőanyaggal kibocsátási eredmény az 1. referencia – tüzelőanyaggal kibocsátási eredmény a 3. referencia – tüzelőanyaggal 4. 2. 1. 3. A felhasználóhoz való leszállításkor a motort el kell látni egy címkével (lásd az 5. 1. 5. pontot), amelyen fel kell tüntetni, hogy a motort milyen gáztartományokra hagyták jóvá. 4. 2. 2. Földgáz- vagy PB-gázüzemű, és egy meghatározott összetételű gázzal való működésre kialakított motor kipufogógáz- kibocsátásának jóváhagyása 4. 2. 2. 1. Az alapmotornak ki kell elégítenie a szennyezőanyag-kibocsátásra vonatkozó követelményeket földgáz- motor esetében a G20 és G25 referencia-tüzelőanyagokkal és PB-gáz motor esetében az „A” és „B” referencia-tüzelőanyagokkal, a IV. melléklet meghatározásai szerint. A vizsgálatok között szabad finom- beállítást végezni a tüzelőanyag-rendszeren. A finombeállítás a tüzelőanyag-adatbázis újrakalibrálását jelenti anélkül, hogy akár az alapvető szabályozási stratégia, akár az adatbázis alapvető szerkezete meg- változna. Szükség esetén megengedhető a tüzelőanyag-áramlás mértékével közvetlen kapcsolatban álló elemek (például befecskendező fúvókák) kicserélése. 4. 2. 2. 2. A gyártó kérésére a motort a G20 és G23 vagy a G23 és G25 referencia- tüzelőanyagokkal lehet vizs- gálni, amely esetben a típusjóváhagyás vagy csak a H-tartományba eső, vagy csak az L-tartományba eső gázokra érvényes. 4. 2. 2. 3. A felhasználóhoz való leszállításkor a motort el kell látni egy címkével (lásd az 5. 1. 5. pontot), amelyen fel kell tüntetni, hogy a motort milyen összetételű gázra kalibrálták 4. 3. Egy motorcsalád egy tagja szennyezőanyag-kibocsátásának jóváhagyása 4. 3. 1. A 4. 3. 2. pontban említett eset kivételével az alapmotorra vonatkozó jóváhagyást minden további vizs- gálat nélkül ki kell terjeszteni a motorcsalád minden tagjára, (a 4. 2. 2. pontban leírt motorok esetében) abba a tartományba tartozó minden tüzelőanyag-összetételre, amely tartományra az alapmotort jóvá- hagyták, vagy (a 4. 1. vagy 4. 2. pontban leírt motorok esetében) ugyanarra a tüzelőanyag-tartományra, amelyre az alapmotort jóváhagyták. 4. 3. 2. Másodlagos vizsgálati motor Abban az esetben, ha egy motorcsaládhoz tartozó motor vagy egy jármű e motor szempontjából tör- ténő típusjóváhagyásának kérésekor a jóváhagyó hatóság úgy ítéli meg, hogy a kiválasztott alapmotor tekintetében a benyújtott kérelem nem képviseli teljes mértékben az I. melléklet 1. függelékében megha- tározott motorcsaládot, a jóváhagyó hatóság egy alternatív, és ha szükséges, egy további referencia- vizsgálatimotort választhat ki és vizsgálhat meg. 4. 4. A típusbizonyítvány A 3. 1. , 3. 2. és 3. 3. pontban említett jóváhagyás esetén egy a VI. mellékletben közölt mintával egyező alakú bizonyítványt kell kiadni. 5. A MOTOR MEGJELÖLÉSE 5. 1. A műszaki egységként jóváhagyott motoron az alábbiakat kell feltüntetni: 5. 1. 1. a motor gyártójának védjegye vagy kereskedelmi neve; 288 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 5. 1. 2. a gyártó kereskedelmi leírása; 5. 1. 3. az EK-típus-jóváhagyási szám, amelyet megelőz(nek) az EK-típusjóváhagyást megadó ország megkülön- böztető betűje (betűi) vagy száma(i) (1); 5. 1. 4. Földgáz-üzemű motor esetében az EK-típus-jóváhagyási szám után az alábbi jelölések valamelyikét kell elhelyezni: – H a H-gáztartományra jóváhagyott és kalibrált motor esetében, – L az L-gáztartományra jóváhagyott és kalibrált motor esetében, – HL a mind a H-, mind az L-gáztartományra jóváhagyott és kalibrált motor esetében, – Ht olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, H-gáztartományba tartozó gázra hagy- tak jóvá és kalibráltak, és amely átalakítható egy másik H-gáztartományba tartozó bizonyos gázhoz a motor tüzelőanyag-rendszerének finomhangolása útján, – Lt olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, L-gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és amely átalakítható egy másik L-gáztartományba tartozó bizonyos gázhoz a motor tüzelőanyag-rendszerének finomhangolása útján, – HLt olyan motor esetében, amelyet egy bizonyos összetételű, H- vagy L-gáztartományba tartozó gázra hagytak jóvá és kalibráltak, és átalakítható egy másik H- vagy L-gáztartományba tartozó bizonyos gázhoz a motor tüzelőanyag-rendszerének finomhangolása útján; 5. 1. 5. Címkék Földgáz- vagy PB-gázüzemű, a tüzelőanyag-tartomány szempontjából korlátozott típusjóváhagyással ren- delkező motoroknál az alábbi címkék alkalmazhatók: 5. 1. 5. 1. Ta r t a l o m Az alábbi információkat kell megadni: A 4. 2. 1. 3. pont esetében a címkén fel kell tüntetni: „CSAK A H-TARTOMÁNYBA TARTOZÓ FÖLD- GÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ”. Szükség esetén a „H” helyett „L” – et kell írni. A 4. 2. 2. 3. pont esetében a címkén fel kell tüntetni: „CSAK… SPECIFIKÁCIÓJÚ FÖLDGÁZZAL ÜZEMEL- TETHETŐ” vagy „CSAK… SPECIFIKÁCIÓJÚ PB-GÁZZAL ÜZEMELTETHETŐ” aszerint, hogy melyik a helyes. A IV. melléklet táblázatában (táblázataiban) szereplő minden alkalmazható információt meg kell adni a motor gyártója által megadott egyes összetevőkkel és határértékekkel együtt. A betűknek és számoknak legalább 4 mm magasaknak kell lenniük. Megjegyzés: Ha egy ilyen címke helyhiány miatt nem helyezhető el, egyszerűsített kódokat kell alkalmazni. Ebben az esetben az összes fenti információt tartalmazó magyarázó jegyzéknek könnyen hozzáférhetőnek kell len- nie minden olyan személy számára, aki a tüzelőanyag-tartályt megtölti, vagy karbantartást vagy javítást végez a motoron és tartozékain, továbbá az érintett hatóságok számára. A magyarázó jegyzék elhelye- zéséről és tartalmáról a gyártónak és a jóváhagyó hatóságnak kell megegyeznie. 5. 1. 5. 2. Tulajdons ágok A címkéknek a motor teljes élettartama során épeknek kell maradniuk. A címkéknek világosan olvasha- tóknak, az azokban szereplő betűknek és számoknak eltávolíthatatlanoknak kell lenniük. Ezenfelül a cím- kéket úgy kell felerősíteni, hogy rögzítésük a motor teljes élettartama alatt kitartson, és ne lehessen a cím- kéket azok tönkretétele vagy megrongálása nélkül eltávolítani. (1) 1 = Németország, 2 = Franciaország, 3 = Olaszország, 4 = Hollandia, 5 = Svédország, 6 = Belgium, 9 = Spanyolország, 11 = Egye- sült Királyság, 12 = Ausztria, 13 = Luxemburg, 16 = Norvégia, 17 = Finnország, 18 = Dánia, 21 = Portugália, 23 = Görögország, FL = Liechtenstein, IS = Izland, IRL = Írország. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 289 5. 1. 5. 3. El hel yez é s A címkéket a motor olyan részéhez kell rögzíteni, amely a motor rendes üzemeléséhez szükséges, és szo- kásos esetben a motor élettartama során nem kell kicserélni. Ezenfelül a címkéket úgy kell elhelyezni, hogy egy átlagos személy jól láthassa őket, miután a motort a működéséhez szükséges összes segédbe- rendezéssel felszerelték. Abban az esetben, ha egy járműtípusnak a motor szempontjából való EK-jóváhagyását kérik, az 5. 1. pontban meghatározott jelölést a tüzelőanyag-betöltő nyílás közelében is el kell helyezni. esetben, ha Abban az való EK-típusjóváhagyását kérik, az 5. 1. 5. pontban meghatározott jelölést a tüzelőanyag-betöltő nyílás köze- lében is el kell helyezni. jóváhagyott motor szempontjából járműtípusnak egy egy 5. 2. 5. 3. 6. ELŐÍRÁSOK ÉS VIZSGÁLATOK 6. 1. Általános megjegyzések Azokat az alkatrészeket, amelyek hatással lehetnek a dízelmotorok gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátására és a gázmotorok gáz-halmazállapotú szennyezőanyag- kibocsátására, úgy kell megtervezni, legyártani és felszerelni, hogy a motor rendes üzemben megfelel- hessen az ebben az irányelvben előírt követelményeknek. 6. 1. 1. Hatástalanító berendezések és/vagy ésszerűtlen kibocsátáscsökkentési stratégia alkalmazása tilos. Ha a jóváhagyó hatóság gyanúja szerint egy járműtípusnál bizonyos üzemi körülmények között hatástalanító berendezés(eke)t és/vagy ésszerűtlen kibocsátáscsökkentési stratégiát alkalmaznak, kérésére a gyártónak meg kell adnia az ilyen berendezés és/vagy kibocsátáscsökkentési stratégia működésére, valamint hasz- nálatának a szennyezőanyag-kibocsátást befolyásoló hatására vonatkozó információkat. Ennek az infor- mációnak tartalmaznia kell az összes kibocsátáscsökkentő alkatrész leírását és a tüzelőanyag-vezérlő rendszer logikáját, beleértve a gyújtásidőzítési stratégiákat és a kapcsolási pontokat valamennyi üzem- módban. Ezeknek az információknak szigorúan bizalmasaknak kell maradniuk, és nem szabad őket az I. melléklet 3. pontjában előírt dokumentációhoz csatolni. 6. 2. A gáz-halmazállapotú szennyezőanyagokra és légszennyező részecskékre, valamint füst- szennyezőanyagokra vonatkozó előírások A 6. 2. 1. pont táblázatainak A sora szerinti típusjóváhagyáshoz a szennyezőanyag-kibocsátást hagyomá- nyos dízelmotoroknál az ESC- és ELR-vizsgálatokkal kell meghatározni, beleértve azokat a motorokat is, amelyek elektronikus tüzelőanyag-befecskendező berendezéssel, kipufogógáz-visszakeringető rendszer- rel (EGR) és/vagy oxidációs katalizátorokkal vannak felszerelve. Korszerű kipufogógáz-utókezelő rend- szerekkel felszerelt dízelmotorokat, ideértve azokat is, amelyek NOx – katalizátorokkal és/vagy részecske- csapdákkal vannak ellátva, ezenfelül még az ETC-vizsgálattal is vizsgálni kell. A 6. 2. 1. pont táblázatainak B1 vagy B2 sora vagy C sora szerinti típus-jóváhagyási vizsgálathoz a szennyezőanyag-kibocsátást az ESC-, ELR- és ETC-vizsgálatokkal kell meghatározni. Gázmotoroknál a gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátást az ETC-vizsgálattal kell meghatározni. Az ESC- és ELR-vizsgálati eljárás leírása a III. melléklet 1. függelékében, az ETC-vizsgálati eljárás leírása a III. melléklet 2. és 3. függelékében található. A vizsgálatra benyújtott motor gázhalmazállapotúszennyezőanyag- és légszennyezőrészecskekibocsátá- sát, ha van ilyen, és füst-kibocsátását, ha van ilyen, a III. melléklet 4. függelékében leírt módszerekkel kell mérni. A gáz-halmazállapotú szennyező anyagokhoz ajánlott elemzési módszerek, az ajánlott részecs- keminta vevő módszerek és az ajánlott füstmérési módszer leírása az V. mellékletben található. A műszaki szolgálat más módszereket vagy elemző készülékeket is jóváhagyhat, ha úgy találja, hogy azok a kérdéses vizsgálati ciklus esetében egyenértékű eredményeket adnak. A rendszer egyenértékűségének megállapítását a szóban forgó módszer és az ezen irányelv egyik referencia-módszere közötti, 7 (vagy több) mintapárra kiterjedő korrelációs vizsgálatra kell alapozni. A részecskekibocsátásra vonatkozóan csak a teljes átáramlású hígító módszer fogadható el referencia-módszernek. Az „eredmények” kifejezés a specifikus vizsgálati ciklus szennyezőanyag-kibocsátási értékeire utal. A korrelációs vizsgálatot ugyan- abban a laboratóriumban, vizsgálókamrában, ugyanazon a motoron kellelvégezni, lehetőleg egy időben. 290 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Az egyenértékűség akkor fogadható el, ha a mintapárok átlagai ± 5 %-on belül megegyeznek egymással. Ahhoz, hogy az irányelvbe egy új módszert lehessen felvenni, az egyenértékűség megállapítását az ISO 5725 szabványban leírt megismételhetőségi és reprodukálhatósági számításra kell alapozni. 6. 2. 1. Határértékek A szén-monoxid, az összes szénhidrogén, a nitrogénoxidok és a részecskék ESC-vizsgálattal meghatáro- zott fajlagos tömege és a füst ELR-vizsgálattal meghatározott opacitása nem haladhatja meg az 1. táblá- zatban megadott értékeket. 1. táblázat Határértékek – ESC- és ELR-vizsgálat Sor A (2000) B1 (2005) B2 (2008) C (EEV) Szénmonoxid tömege Szénhidro- gének tömege (CO) g/kWh (HC) g/kWh Nitrogén- oxidok tömege (NOx) g/kWh 2,1 1,5 1,5 1,5 0,66 0,46 0,46 0,25 5,0 3,5 2,0 2,0 Részecskék tömege (PT) g/kWh 0,10 0,13 (1) 0,02 0,02 0,02 Füst m-1 0,8 0,5 0,5 0,15 (1) Hengerenként 0,75 dm3 – nél kisebb lökettérfogatú és a névleges teljesítményhez tartozó 3 000min-1 – nél maga- sabb fordulatszámú motoroknál. Dízelmotoroknál, amelyeket még az ETC-vizsgálattal is vizsgálnak, és külön a gázmotoroknál, a szén- monoxid, a nem-metán szénhidrogének, a metán (ahol van ilyen), a nitrogén-oxidok és a részecskék (ahol van ilyen) fajlagos tömege nem haladhatja meg a 2. táblázatban megadott értékeket. 2. táblázat Határértékek – ETC-vizsgálatok (1) Szénmonoxid tömege Nem-metán szénhidrogének tömege Metán tömege Nitrogénoxidok tömege Részecskék tömege Sor (CO) g/kWh (NMHC) g/kWh (CH4) (2)g/kWh (NOx) g/kWh (PT) (3)g/kWh A (2000) 5,45 B1 (2005) B2 (2008) C (EEV) 4,0 4,0 3,0 0,78 0,55 0,55 0,40 1,6 1,1 1,1 0,65 5,0 3,5 2,0 2,0 0,16 0,21 (4) 0,03 0,03 0,02 (1) Gázüzemű motorok szennyezőanyag-kibocsátásának mérésekor az ETC-vizsgálatok elfogadhatóságának igazolási feltételeit (lásd a III. melléklet 2. függelékének 3. 9. pontját) az A sor határértékei viszonylatában újra meg kell vizs- gálni és, ha szükséges, módosítani kell a 70/156/EGK irányelv 13. cikkében szabályozott eljárásnak megfelelően. (2) Csak földgáz-üzemű motoroknál. (3) Nem alkalmazható gázüzemű motoroknál az A fokozatban és a B1 és B2 fokozatban. (4) Hengerenként 0,75 dm3 – nél kisebb lökettérfogatú és a névleges teljesítményhez tartozó 3 000min-1 – nél maga- sabb fordulatszámú motoroknál. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 291 6. 2. 2. Szénhidrogén-mérés dízelmotoroknál és gázüzemű motoroknál 6. 2. 2. 1. A gyártó választhatja azt a megoldást, hogy az összes szénhidrogén (THC) tömegét méri az ETC-vizsgálat során a nem-metán szénhidrogének tömegének mérése helyett. Ebben az esetben az összes szénhidro- gén tömegére vonatkozó határérték azonos azzal, ami a 2. táblázatban a nem-metán szénhidrogének tömegére van megadva. 6. 2. 3. Különleges követelmények dízelmotoroknál 6. 2. 3. 1. A nitrogén-oxidok fajlagos tömege, amelyet az ESC-vizsgálat ellenőrzött területének véletlenszerűen kivá- lasztott ellenőrzési pontjain mértek, nem haladhatja meg 10 %-nál nagyobb mértékben a szomszédos vizsgálati üzemmódok alapján interpolált értékeket (lásd a III. melléklet 1. függelékének 4. 6. 2 és 4. 6. 3 pontját). 6. 2. 3. 2. Az ELR-vizsgálat véletlenszerű vizsgálati fordulatszámánál mért füstérték nem haladhatja meg a két szomszédos vizsgálati fordulatszám legmagasabb füstértékét 20 %-nál nagyobb mértékben vagy a határ- érték 5 %-ánál nagyobb mértékben, attól függően, hogy melyik a nagyobb. 7. 7. 1. BEÉPÍTÉS A JÁRMŰBE A motor járműbe való beépítésének a motor típusjóváhagyása tekintetében meg kell felelnie az alábbi jellemzőknek: 7. 1. 1. a szívási vákuum nem lehet nagyobb a VI. mellékletben a jóváhagyott motorra megadottnál; 7. 1. 2. a kipufogó ellennyomás nem lehet nagyobb a VI. mellékletben a jóváhagyott motorra megadottnál; 7. 1. 3. 7. 1. 4. a motor üzemeltetéséhez szükséges segédberendezések teljesítményfelvétele nem lehet nagyobb a VI. mel- lékletben a jóváhagyott motorra megadottnál; a motor üzemeltetéséhez szükséges segédberendezések teljesítményfelvétele nem lehet nagyobb a VI. mel- lékletben a jóváhagyott motorra megadottnál. 8. A MOTORCSALÁD 8. 1. A motorcsaládot meghatározó paraméterek A motorcsalád, a gyártó által megadottak szerint, azokkal az alapvető jellemzőkkel határozható meg, amelyeknek a család minden motorjánál azonosaknak kell lenniük. Egyes esetekben a paraméterek kölcsönhatásban lehetnek egymással. Ezeket a hatásokat szintén figyelembe kell venni annak biztosítá- sára, hogy egy családba csak hasonló kipufogógáz-kibocsátási jellemzőkkel bíró motorok kerüljenek. Ahhoz, hogy a motorokat ugyanabba a családba tartozóknak lehessen tekinteni, az alább felsorolt alap- vető paraméterek tekintetében kell azonosaknak lenniük: 8. 1. 1. Munkafolyamat: – 2-ütemű, – 4-ütemű 8. 1. 2. Hűtőközeg: – – levegő, víz, – olaj 8. 1. 3. Gázmotoroknál és utókezelővel felszerelt motoroknál – hengerszám (más dízelmotorok, amelyek hengerszáma kisebb az alapmotorénál, ugyanahhoz a motorcsaládhoz tar- tozónak tekinthetők, feltéve hogy a tüzelőanyag-rendszer minden egyes hengerhez külön adagolja a tüz- előanyagot). 292 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 8. 1. 4. Az egyes hengerek űrtartalma: – a motoroknak 15 %-os teljes szóráson belül kell lenniük 8. 1. 5. A szívás rendszere: – – – atmoszférikus szívás, feltöltött, feltöltött, levegőhűtővel 8. 1. 6. Az égéstér típusa/kialakítása: – előkamrás, – örvénykamrás, – nyitott kamrás 8. 1. 7. Szelepek és nyílások – elrendezés, méret és darabszám: – hengerfej, – hengerpalást, – forgattyúház 8. 1. 8. Tüzelőanyag-befecskendező rendszer (dízelmotorok) – – – – – szivattyúsoros befecskendező, vezetékben elhelyezett szivattyú, elosztó rendszerű adagoló szivattyú, egyes elem, egyedi befecskendező fúvóka 8. 1. 9. Tüzelőanyag-rendszer (gázmotorok): – – – keverőegység, gázbevezetés/-befecskendezés (egypontos, többpontos), folyadék-befecskendezés (egypontos, többpontos) 8. 1. 10. Gyújtási rendszer (gázmotorok) 8. 1. 11. Különféle jellemzők: – – kipufogógáz-visszavezető rendszer, vízbefecskendezés/-emulzió, – másodlagoslevegő-befecskendezés, – feltöltőlevegő-hűtő rendszer 8. 1. 12. A kipufogógáz utókezelése: – háromutas katalizátor – oxidációs katalizátor – redukáló katalizátor – hőreaktor – részecskecsapda 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 293 8. 2. Az alapmotor kiválasztása 8. 2. 1. Dízelmotorok A család alapmotorja kiválasztásának elsődleges kritériuma, hogy melyik motornál a legnagyobb a löke- tenkénti tüzelőanyag-szállítás a gyártó által megadott legnagyobb nyomatékhoz tartozó fordulatszámnál. Ha egynél több motor felel meg ennek az elsődleges feltételnek, az alapmotor kiválasztásának másodla- gos kritériuma, hogy melyik motornál a legnagyobb a löketenkénti tüzelőanyag-szállítás a névleges for- dulatszámnál. Bizonyos esetekben a jóváhagyó hatóság úgy ítélheti meg, hogy a család legrosszabb szennyezőanyag-kibocsátás értékét egy második motor vizsgálata jellemezheti a legjobban. Így a jóvá- hagyó hatóság egy második motort is kiválaszthat a vizsgálathoz olyan tulajdonságok alapján, amelyek- ből arra lehet következtetni, hogy a család motorjai közül ennek lehet a legnagyobb a szennyezőanyag- kibocsátása. Ha az egy családba tartozó motorok olyan változó tulajdonságokkal is rendelkeznek, amelyekről felté- telezhető, hogy hatással vannak a szennyezőanyag-kibocsátásra, ezeket a tulajdonságokat is meg kell álla- pítani és figyelembe kell venni az alapmotor kiválasztásánál. 8. 2. 2. Gázmotorok A család alapmotorja kiválasztásának elsődleges kritériuma, hogy melyik motornak a legnagyobb a hen- gertérfogata. Ha egynél több motor felel meg ennek az elsődleges feltételnek, az alapmotort egy másod- lagos kritérium alapján kell kiválasztani, az alábbi sorrendben: – – – – a legnagyobb löketenkénti tüzelőanyag-szállítás a gyártó által megadott legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszámnál, a legkorábbi előgyújtás, a legkisebb mértékű kipufogógáz-visszavezetés, levegőszivattyú hiánya vagy a legkisebb tényleges levegőszállítású szivattyú. Bizonyos esetekben a jóváhagyó hatóság úgy ítélheti meg, hogy a család legrosszabb szennyezőanyag- kibocsátás értékét egy második motor vizsgálata jellemezheti a legjobban. Így a jóváhagyó hatóság egy második motort is kiválaszthat a vizsgálathoz olyan tulajdonságok alapján, amelyekből arra lehet követ- keztetni, hogy a család motorjai közül ennek lehet a legnagyobb a szennyezőanyag-kibocsátása. 9. 9. 1. GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG A gyártásmegfelelőséget biztosító intézkedéseket a 70/156/EGK irányelv 10. cikkének megfelelően kell megtenni. A gyártásmegfelelőségnek ellenőrzése az irányelv VI. mellékletében meghatározott típusbizo- nyítványokban szereplő leírás alapján történik. Ha az illetékes hatóságok nincsenek megelégedve a gyártó ellenőrzési eljárásával, a 70/156/EGK irányelv X. mellékletének 2. 4. 2 és 2. 4. 3 pontját lehet alkalmazni. 9. 1. 1. Amennyiben mérni kell a szennyezőanyag-kibocsátást, és egy motor típusjóváhagyásának egy vagy több kiterjesztése van, a vizsgálatokat a szóban forgó kiterjesztésre vonatkozó információs csomagban leírt motoron kell elvégezni. 9. 1. 1. 1. Egy szennyezőanyag-vizsgálatra benyújtott motor megfelelősége: Miután a motort átadták a hatóságoknak, a gyártó többé semmiféle beállítást sem végezhet a kiválasztott motorokon. 9. 1. 1. 1. 1. Három motort kell véletlenszerűen kiválasztani a sorozatból. Azokat a motorokat, amelyekre a 6. 2. 1. pont táblázatainak A sora szerinti típusjóváhagyás céljából csak az ESC- és ELR-vizsgálatot vagy csak az ETC-vizsgálatot kell alkalmazni, ezeknek az alkalmazható vizsgálatoknak kell alávetni a gyártás megfe- lelőségének ellenőrzéséhez. A hatóság egyetértésével minden más, a 6. 2. 1. pont táblázatainak A, B1 vagy B2 vagy C sora szerint típusjóváhagyást kapott motort vagy az ESC- és ELR-ciklussal, vagy pedig az ETC- ciklussal kell vizsgálni a gyártás megfelelőségének ellenőrzéséhez. A határértékek e melléklet 6. 2. 1. pont- jában vannak megadva. 9. 1. 1. 1. 2. A vizsgálatokat e melléklet 1. függeléke szerint kell elvégezni akkor, ha az illetékes hatóság meg van elégedve a gyártó által a gépjárművekre és pótkocsijaikra vonatkozó 70/156/EGK irányelv X. melléklete szerint megadott gyártási szórással. 294 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet A vizsgálatokat e melléklet 2. függeléke szerint kell elvégezni akkor, ha az illetékes hatóság nincs meg- elégedve a gyártó által a gépjárművekre és pótkocsijaikra vonatkozó 70/156/EGK irányelv X. melléklete szerint megadott gyártási szórással. A gyártó kérésére a vizsgálatokat az e melléklet 3. függeléke szerint lehet elvégezni. 9. 1. 1. 1. 3. A mintaként kiválasztott motor vizsgálata alapján a sorozatgyártást megfelelőnek kell tekinteni, ha a meg- felelő függelékben alkalmazott vizsgálati kritériumok alapján az összes szennyező anyaggal kapcsolat- ban elfogadási döntés született, és nem megfelelőnek kell tekinteni, ha egy szennyező anyaggal kapcso- latban elutasítási döntés született. Ha egy szennyező anyagra nézve elfogadási döntés született, ezt a döntést a más szennyező anyagokkal kapcsolatos döntés érdekében végzett további vizsgálatok során nem lehet megváltoztatni. Ha nem született elfogadási döntés minden szennyező anyagra és nem született elutasítási döntés egy szennyező anyagra sem, a vizsgálatot egy másik motoron kell elvégezni (lásd a 2. ábrát). Ha nem születik döntés, a gyártó bármelyik pillanatban elhatározhatja a vizsgálat leállítását. Ebben az esetben elutasítási döntést kell feljegyezni. 9. 1. 1. 2. A vizsgálatokat újonnan gyártott motorokon kell elvégezni. A gázüzemű motorokat a III. melléklet 2. függelékének 3. bekezdésében meghatározott módszer szerint be kell járatni. 9. 1. 1. 2. 1. A gyártó kérésére azonban a vizsgálatokat olyan dízel- vagy gázmotorokon lehet elvégezni, amelyek már többet jártak a 9. 1. 1. 2. pontban említett időnél, ami maximum 100 óra lehet. Ebben az esetben a bejá- ratási műveletet a gyártó végzi el, akinek vállalnia kell, hogy semmiféle beállítást sem végez ezeken a motorokon. 9. 1. 1. 2. 2. Ha a gyártó kéri, hogy a 9. 1. 1. 2. 1. pont szerint elvégezhesse a bejáratási műveletet, ez végrehajtható: – minden vizsgálandó motoron, vagy – az első vizsgálandó motoron, egy változási együttható meghatározásával az alábbiak szerint: – – az első vizsgálandó motoron megmérik a szennyezőanyag-kibocsátást nulla és „x” óra elteltével, kiszámítják a szennyezőanyag-kibocsátás változási együtthatóját minden egyes szennyező anyagra a nulla és „x” óra között: Kibocsátás óránál Kibocsátás nulla óránál Ez egynél kevesebb lehet. A következő motorokat nem kell bejáratásnak alávetni, de a nulla órához tartozó szennyezőanyag- kibocsátásukat módosítani kell a változási együtthatóval. Ebben az esetben az alkalmazott értékek: – – az első motor „x” óránál mért értékei, a többi motor nulla óránál mért értékei, megszorozva a változási együtthatóval. 9. 1. 1. 2. 3. A dízelmotoroknál és a PB-gázüzemű motoroknál ezeket a vizsgálatokat kereskedelmi tüzelőanyagokkal lehet elvégezni. A gyártó kérésére azonban a IV. mellékletben leírt referencia-tüzelőanyagok használha- tók. Ez az e melléklet 4. pontjában leírt vizsgálatokat jelenti, minden gázmotornál legalább két referencia- tüzelőanyaggal. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 295 9. 1. 1. 2. 4. Földgáz-üzemű motoroknál valamennyi vizsgálat kereskedelmi tüzelőanyaggal végezhető a következő módon: – H jelű motoroknál a H-tartományba tartozó kereskedelmi tüzelőanyaggal, – L jelű motoroknál az L-tartományba tartozó kereskedelmi tüzelőanyaggal, – HL jelű motoroknál a H- vagy az L-tartományba tartozó kereskedelmi tüzelőanyaggal. A gyártó kérésére azonban a IV. mellékletben leírt referencia-tüzelőanyagok használhatók. Ez az e mel- léklet 4. pontjában leírt vizsgálatokat jelenti, minden gázmotornál legalább két referencia-tüzelőanyaggal. 9. 1. 1. 2. 5. Ha kereskedelmi tüzelőanyagot használva vita támad a gázüzemű motorok meg nem felelése következ- tében, a vizsgálatokat azzal a referencia-tüzelőanyaggal kell elvégezni, amellyel az alapmotort vizsgálták, vagy egy, a 4. 1. 3. 1. és 4. 2. 1. 1. pont szerint megengedett 3. tüzelőanyaggal, amellyel az alapmotort vizs- gálhatták volna. Ekkor az eredményt számítással kell módosítani, a 4. 1. 3. 2. , 4. 1. 4. 1. és 4. 2. 1. 2. pontban leírt megfelelő „r”, „ra” vagy „rb” tényező(k) alkalmazásával. Ha az r, ra vagy rb kisebb egynél, nem kell korrekciót végezni. A mért és a számított eredményeknek azt kell igazolniuk, hogy a motor minden vonatkozó tüzelőanyaggal (1. , 2. és szükség szerint 3. tüzelőanyag) teljesíti a határértékeket. 9. 1. 1. 2. 6. Az egy bizonyos összetételű tüzelőanyaggal való működésre tervezett gázmotor gyártásmegfelelőségi vizsgálatait azzal a tüzelőanyaggal kell elvégezni, amelyre a motort beállították. 2. ábra A gyártásmegfelelőség vizsgálatának folyamatábrája 296 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 1. FÜGGELÉK A GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG VIZSGÁLATI MÓDSZERE, HA A SZÓRÁS KIELÉGÍTŐ 1. Ez a függelék a gyártás szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából való megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha a gyártó által megadott gyártási szórás kielégítő. 2. Legalább három motorból álló mintanagyság mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy annak valószínűsége, hogy a tétel átmenjen a próbán 40 %-nyi hibás motor mellett, 0,95 (a gyártó kockázata = 5 %), míg annak valószínűsége, hogy a tételt elfogadják 65 %-nyi hibás motor mellett, 0,10 (a fogyasztó kockázata = 10 %). 3. Az I. melléklet 6. 2. 1. pontjában megadott valamennyi szennyező anyagra az alábbi eljárást kell alkalmazni (lásd a 2. ábrát): Legyen: L = a szennyező anyag határértékének természetes logaritmusa; χi = a minta i-edik motorján mért érték természetes logaritmusa; s = a gyártási szórás becsült értéke (a mérések természetes logaritmusának vétele után); n = az érvényes mintadarabszám 4. A szórással normált eltérések összegét minden mintára az alábbi képlettel kell kiszámítani: n 1 S ∑ i=1 (L –χi) 5. Ekkor: – ha a vizsgálati statisztika eredménye nagyobb, mint a mintanagyságra a 3. táblázatban megadott elfogadási küszöbérték, a szennyező anyagra az elfogadási döntés érvényes, – ha a vizsgálati statisztika eredménye kisebb, mint a mintanagyságra a 3. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték, a szennyező anyagra az elutasítási döntés érvényes, – egyéb esetben egy további járművet kell megvizsgálni az I. melléklet 9. 1. 1. 1 pontja szerint, és a számítási eljá- rást az egy további egységet tartalmazó mintára kell alkalmazni. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 297 3. táblázat Az 1. függelék mintavételi tervének elfogadási és elutasítási küszöbértékei Legkisebb mintanagyság: 3 A vizsgált motorok halmozott száma (mintanagyság) Elfogadási küszöbérték An Elutasítási küszöbérték Bn 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 3,327 3,261 3,195 3,129 3,063 2,997 2,931 2,865 2,799 2,733 2,667 2,601 2,535 2,469 2,403 2,337 2,271 2,205 2,139 2,073 2,007 1,941 1,875 1,809 1,743 1,677 1,611 1,545 1,479 - 2,112 - 4,724 - 4,790 - 4,856 - 4,922 - 4,988 - 5,054 - 5,120 - 5,185 - 5,251 - 5,317 - 5,383 - 5,449 - 5,515 - 5,581 - 5,647 - 5,713 - 5,779 - 5,845 - 5,911 - 5,977 - 6,043 - 6,109 - 6,175 - 6,241 - 6,307 - 6,373 - 6,439 - 6,505 - 6,571 - 2,112 298 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 2. függelék A GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG VIZSGÁLATI MÓDSZERE, HA A SZÓRÁS NEM KIELÉGÍTŐ VAGY NEM ÁLL RENDELKEZÉSRE 1. Ez a függelék a gyártás szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából való megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha a gyártó által megadott gyártási szórás nem kielégítő, vagy nem áll rendelkezésre. 2. Legalább három motorból álló mintanagyság mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy annak valószínűsége, hogy a tétel átmenjen a próbán 40 %-nyi hibás motor mellett, 0,95 (a gyártó kockázata = 5 %), míg annak valószínűsége, hogy a tételt elfogadják 65 %-nyi hibás motor mellett, 0,10 (a fogyasztó kockázata = 10 %). 3. A szennyező anyagokra az I. melléklet 6. 2. 1. pontjában megadott értékeket logaritmiko-normális eloszlásúnak kell tekinteni, és át kell őket alakítani, meghatározva természetes logaritmusukat. Jelöljük m0 – valés m-mel a minimális, illetve a legnagyobb mintaszámot (m0= 3 és m = 32) és jelöljük n-nel az érvényes mintaszámot. 4. Ha egy sorozatban mért értékek természetes logaritmusai c1, c2…cI, és L a szennyező anyag határértékének ter- mészetes logaritmusa, akkor meg kell határozni az alábbiakat: és di = χi– L  = dn n 1 n∑ i=1 di = V 2 n 2 ) (di– dn n 1 n∑ i=1 5. A 4. táblázatban láthatók a elfogadási (An) és az elutasítási (Bn) küszöbértékek az érvényes mintanagyság függ- /Vnhányados, és ezt kell felhasználni annak megállapításához, vényében. A vizsgálati statisztikai eredménye a dn hogy egy sorozat elfogadható-e vagy nem, az alábbiak szerint: m0 ≤ n ≤ m értékekre: – a sorozat elfogadható, ha,  dn Vn ≤ An, – a sorozatot el kell utasítani, ha, – új mérést kell végezni, ha. An ≤ 6. Megjegyzések  dn Vn  dn Vn ≥ Bn, ≥ Bn. Az alábbi rekurzív képletek jól használhatók a vizsgálati statisztika egymást követő értékeinek kiszámításához:  + 1 n dn 1 dn n)dn–1 =(1 – n)Vn–1 2=(1– (n =2, 3, ∙ ∙ ∙; d1 Vn 1 2 2 + – dn) (dn n – 1 = d1; V1= 0) 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 299 4. táblázat A 2. függelék mintavételi tervének elfogadási és elutasítási küszöbértékei Legkisebb mintanagyság: 3 A vizsgált motorok halmozott száma (mintanagyság) Elfogadási küszöbérték An Elutasítási küszöbérték Bn 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 - 0,80381 - 0,76339 - 0,72982 - 0,69962 - 0,67129 - 0,64406 - 0,61750 - 0,59135 - 0,56542 - 0,53960 - 0,51379 - 0,48791 - 0,46191 - 0,43573 - 0,40933 - 0,38266 - 0,35570 - 0,32840 - 0,30072 - 0,27263 - 0,24410 - 0,21509 - 0,18557 - 0,15550 - 0,12483 - 0,09354 - 0,06159 - 0,02892 - 0,00449 - 0,03876 16,64743 7,68627 4,67136 3,25573 2,45431 1,94369 1,59105 1,33295 1,13566 0,97970 0,85307 0,74801 0,65928 0,58321 0,51718 0,45922 0,40788 0,36203 0,32078 0,28343 0,24943 0,21831 0,18970 0,16328 0,13880 0,11603 0,09480 0,07493 0,05629 0,03876 300 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 3. függelék A GYÁRTÁSMEGFELELŐSÉG VIZSGÁLATI MÓDSZERE A GYÁRTÓ KÉRÉSÉRE 1. Ez a függelék a gyártás szennyezőanyag-kibocsátás szempontjából való megfelelőségének igazolására szolgáló eljárást írja le arra az esetre, ha ezt a gyártó kéri. 2. Legalább három motorból álló mintanagyság mellett a mintavételi eljárás úgy van meghatározva, hogy annak valószínűsége, hogy a tétel átmenjen a próbán 30 %-nyi hibás motor mellett, 0,90 (a gyártó kockázata = 10 %), míg annak valószínűsége, hogy a tételt elfogadják 65 %-nyi hibás motor mellett, 0,10 (a fogyasztó kockázata = 10 %). 3. Az I. melléklet 6. 2. 1. pontjában megadott valamennyi szennyező anyagra az alábbi eljárást kell alkalmazni (lásd a 2. ábrát): Legyen: L = a szennyező anyag határértéke; xi = a minta i-edik motorján mért érték; n = az érvényes mintadarabszám. 4. Ki kell számítani a mintára a vizsgálati statisztikát, mennyiségileg megadva a nem megfelelő motorok számát, azaz ahol xi ≥ L: 5. Ekkor: – ha a vizsgálati statisztika eredménye kisebb, mint a mintanagyságra az 5. táblázatban megadott elfogadási küszöbérték, vagy azzal egyenlő, a szennyező anyagra az elfogadási döntés érvényes, – ha a vizsgálati statisztika eredménye nagyobb, mint a mintanagyságra az 5. táblázatban megadott elutasítási küszöbérték vagy azzal egyenlő, a szennyező anyagra az elutasítási döntés érvényes, – egyéb esetben egy további járművet kell megvizsgálni az I. melléklet 9. 1. 1. 1 pontja szerint, és a számítási eljá- rást az egy további egységet tartalmazó mintára kell alkalmazni. Az 5. táblázatban az elfogadási és elutasítási küszöbértékek az ISO 8422/1991 szabvány segítségével kerültek kiszámításra. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 301 5. táblázat A 3. függelék mintavételi tervének elfogadási és elutasítási küszöbértékei Legkisebb mintanagyság: 3 A vizsgált motorok halmozott száma (mintanagyság) Elfogadási küszöbérték Elutasítási küszöbérték 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 – 0 0 1 1 2 2 3 3 4 4 5 5 6 6 7 8 3 4 4 5 5 6 6 7 7 8 8 9 9 10 10 11 9 302 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet II. MELLÉKLET 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 303 1. függelék A(Z ALAP)MOTOR FŐ JELLEMZŐI ÉS A VIZSGÁLAT VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ INFORMÁCIÓK (1) 304 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 305 306 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 307 308 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 309 310 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 311 312 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 2. függelék A MOTORCSALÁD FŐ JELLEMZŐI 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 313 314 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 3. függelék A CSALÁDHOZ TARTOZÓ MOTORTÍPUS FŐ JELLEMZŐI (1) 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 315 316 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 317 318 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 319 320 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 4. függelék A MOTORRAL KAPCSOLATOS JÁRMŰRÉSZEK JELLEMZŐI 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 321 III. MELLÉKLET A VIZSGÁLATI ELJÁRÁS 1. BEVEZETÉS 1. 1. Ez a melléklet a vizsgált motor által kibocsátott gáz-halmazállapotú összetevők, részecskék és füst mennyi- ségének meghatározási módszerét írja le. Három vizsgálati ciklus leírása következik, amelyeket az I. mellék- let 6. 2. pontjának rendelkezései szerint kell alkalmazni: – – az ESC, amely egy állandósult állapotú 13 üzemmódban végzett ciklusból áll, az ELR átmeneti terhelési fokozatokból áll különböző fordulatszámoknál, amelyek egyetlen vizsgálati eljárás szerves részei, és amelyeket egy időben kell elvégezni, – az ETC, amely átmeneti üzemmódok másodpercről másodpercre változó sorozatából áll. 1. 2. A vizsgálatot fékpadra szerelt, erőmérővel összekapcsolt motorral kell végezni. 1. 3. A mérési elv A motor kipufogógázában lévő mérendő szennyező anyagok magukban foglalják a gáz-halmazállapotú összetevőket (szén-monoxid, összes szénhidrogén a dízelmotoroknál csak az ESC-vizsgálatnál; nem-metán szénhidrogének dízelmotoroknál és gázmotoroknál csak az ETC-vizsgálatnál; metán gázmotoroknál csak az ETC-vizsgálatnál és a nitrogén-oxidok), a részecskéket (csak a dízelmotoroknál) és a füstöt (dízelmotoroknál csak az ELR-vizsgálatnál). Ezenfelül a szén-dioxidot gyakran használják keresőgázként a részleges vagy teljes átáramlású hígítórendszerek hígítási arányának meghatározására. A jó mérnöki gyakorlat ajánlja a szén- dioxid általános mérését, mert ez kitűnő eszköz a próbajáratás alatti mérési problémák felderítésére. 1. 3. 1. Az ESC-vizsgálat A felmelegedett motor üzemállapotai mellett egy előírt műveletsorozat alatt folyamatosan vizsgálni kell a fenti kipufogógáz-szennyezőanyagokat a kezeletlen kipufogógázból vett minta alapján. A vizsgálati ciklus egy sor fordulatszám és terhelési üzemmódból áll, amelyek felölelik a dízelmotorok jellemző üzemi tarto- mányát. Minden egyes üzemmódban meg kell határozni az egyes gáz-halmazállapotú szennyező anyagok koncentrációját, a kipufogógáz-áramot és a motor teljesítményét, és a mért értékeket súlyozni kell. A részecs- kemintát kondicionált külső levegővel kell felhígítani. A teljes vizsgálati eljárás alatt egy mintát kell venni és összegyűjteni megfelelő szűrőkön. Az egyes kibocsátott szennyező anyagok gramm/kilowattórában kifeje- zett mennyiségét az e melléklet 1. függelékében leírt módon kell kiszámítani. Ezenfelül az ellenőrzési terü- letnek a műszaki szolgálat által kiválasztott három vizsgálati pontján (1) mérni kell a NOx mennyiségét, és a mért értékeket össze kell hasonlítani azokkal az értékekkel, amelyek a vizsgálati ciklusnak a kiválasztott vizs- gálati pontokat körülvevő üzemmódjaiból kerültek kiszámításra. A NOx ellenőrzése biztosítja a motor kibo- csátása csökkentésének hatékonyságát a tipikus motorüzemeltetési tartományon belül. 1. 3. 2. Az ELR-vizsgálat Az előírt terhelés-válaszvizsgálat során füstölésmérő segítségével meg kell határozni a felmelegedett motor füstölését. A vizsgálat a motor 10 %-tól 100 %-ig terjedő terheléséből áll állandó fordulatszámon, három különböző motor-fordulatszámnál. Ezenfelül egy negyedik terhelési fokozattal is kell járni, amelyet a műszaki szolgálat választ ki (1), és ennek értékét össze kell vetni az előző terhelési fokozatok értékeivel. A füstölés csúcsértékét az e melléklet 1. függelékében leírt átlagoló algoritmussal kell meghatározni. (1) A vizsgálati pontokat jóváhagyott véletlenszerű (randomizációs) statisztikai módszerekkel kell kiválasztani. 322 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 1. 3. 3. Az ETC-vizsgálat A felmelegedett motor üzemállapotai mellett végzett előírásos átmeneti ciklus során, amely jól megközelíti a tehergépkocsikba és buszokba épített nagy igénybevételű motorok országúti típusú menetjellegét, vizsgálni kell a fenti szennyező anyagokat a teljes kipufogógáz-mennyiség kondicionált külső levegővel történt felhí- gítása után. Felhasználva a motor-fékpad visszacsatolt nyomaték- és fordulatszámjeleit a teljesítményt a cik- lus idejének figyelembevételével összesíteni kell, ami a motornak a ciklus alatt végzett munkáját eredmé- nyezi. Meg kell határozni a NOx és a HC koncentrációját a ciklus alatt, a gázelemző készülék jeleinek integrálásával. A CO, CO2 és NMHC koncentrációja meghatározható a gázelemző készülék jeleinek integrá- lásával vagy zsákos mintavétel útján. A részecskék mennyiségének meghatározásához megfelelő szűrőkön arányos mintát kell összegyűjteni. A hígított kipufogógáz áramát az egész ciklusra meg kell határozni, a kibo- csátott szennyező anyagok tömegének kiszámításához. A kibocsátott szennyezőanyagtömeg-értékeket a motor munkájára kell vonatkoztatni, hogy megkapjuk az egyes szennyező anyagok kilowattóránként kibo- csátott mennyiségét grammokban, az e melléklet 2. függelékében leírtak szerint. 2. VIZSGÁLATI KÖRÜLMÉNYEK 2. 1. A motor vizsgálati körülményei 2. 1. 1. Meg kell mérni a motor által beszívott levegő Kelvinben kifejezett (Ta) abszolút hőmérsékletét és a kPa-ban kifejezett (ps) száraz légköri nyomást, és meg kell határozni az F paramétert az alábbi előírások szerint: (a) dízelmotorokra: Atmoszférikus szívású és mechanikus feltöltésű motorok: F = (99 298)0,7 ps) *( Ta Turbófeltöltős motor levegő-visszahűtéssel vagy anélkül: ps)0,7 F = (99 298)1,5 *( Ta ps)1,2 F = (99 298)0,6 *( Ta (b) gázmotorokra: 2. 1. 2. A vizsgálat érvényessége Ahhoz, hogy a vizsgálatot érvényesnek lehessen tekinteni, az F paraméterre fenn kell állnia a következő összefüggésnek: 0,96 ≤ F ≤ 1,06 2. 2. Feltöltőlevegő-hűtővel felszerelt motorok A feltöltőlevegő hőmérsékletét fel kell jegyezni, és ennek a gyártó által megadott legnagyobb teljesítménynek megfelelő fordulatszámnál és a teljes terhelésnél ± 5 K-re meg kell közelítenie a II. melléklet 1. függelékének 1. 16. 3. pontjában megadott legnagyobb feltöltőlevegő-hőmérsékletet. A hűtőközeg hőmérsékletének lega- lább 293 K-nek (20 °C) kell lennie. Ha a próbaállomás rendszerét használják vagy egy külső fúvót, a feltöltőlevegő hőmérsékletének ± 5 K-re meg kell közelítenie a II. melléklet 1. függelékének 1. 16. 3. pontjában megadott legnagyobb feltöltőlevegő- hőmérsékletet a gyártó által megadott legnagyobb teljesítménynek megfelelő fordulatszámnál és a teljes ter- helésnél. A fenti körülmények eléréséhez szükséges feltöltőlevegőhűtő- beállítást kell használni az egész vizs- gálati ciklus alatt. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 323 2. 3. A motor levegőszívó rendszere Olyan motor-levegőszívó rendszert kell alkalmazni, amely ± 100 Pa-on belül megközelíti a gyártó által meg- adott legnagyobb teljesítménynek megfelelő fordulatszámon és teljes terheléssel működő motor levegőszívó ellenállásának felső határát. 2. 4. A motor kipufogórendszere Olyan kipufogórendszert kell alkalmazni, amely ± 1 000Pa-on belül megközelíti a gyártó által megadott leg- nagyobb teljesítménynek megfelelő fordulatszámon és teljes terheléssel működő motor kipufogó- ellennyomásának felső határát, olyan térfogat mellett, amely a gyártó által megadott érték ± 40 %-án belül van. Használható a próbaállomás rendszere, ha az a motor tényleges üzemi körülményeit reprezentálja. A kipufogórendszernek meg kell felelnie a III. melléklet 4. függelékének 3. 4 pontjában és az V. melléklet 2. 2. 1, EP és 2. 3. 1, EP pontjában leírt kipufogógáz-mintavételi követelményeknek. Ha a motor kipufogógáz-utókezelő berendezéssel van ellátva, a kipufogócső átmérőjének az utókezelő beren- dezést tartalmazó expanziós szakasz elejéhez vezető részen legalább 4 csőátmérőnyi hosszon olyannak kell lennie, mint a gépjárműbe épített állapotban. A kipufogó-gyűjtőcső pereme vagy a turbófeltöltő kilépő csonkja és a kipufogógáz-utókezelő berendezés közötti távolságnak ugyanakkorának kell lennie, mint a gép- járműbe épített állapotban, vagy a gyártó által megadott határok közé kell esnie. A kipufogógáz- ellennyomásnak vagy ellenállásnak ugyanazoknak a kritériumoknak kell megfelelnie, mint amelyek az előző bekezdésben szerepelnek, és ezt egy szeleppel lehet beszabályozni. Az utókezelő berendezés tartályát a elő- zetes vizsgálatok és a motor feltérképezése során el lehet távolítani és egy olyan tartállyal lehet helyettesíteni, amelyben egy inaktív katalizátortartó van. 2. 5. A hűtési rendszer A motorhűtő rendszer teljesítményének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy fenn tudja tartani a gyártó által előírt rendes üzemi hőmérsékleteket. 2. 6. A kenőolaj A vizsgálat során használt kenőolaj műszaki adatait fel kell jegyezni, és csatolni kell a vizsgálati eredmények- hez, a II. melléklet 1. függelékének 7. 1. pontja szerint. 2. 7. A tüzelőanyag A IV. mellékletben megadott referencia-tüzelőanyagot kell használni. A tüzelőanyag hőmérsékletét és a mérési pontot a II. melléklet 1. függelékének 1. 16. 5. pontjában megadott határokon belül a gyártónak kell megadnia. A tüzelőanyag hőmérséklete nem lehet alacsonyabb, mint 306 K (33 °C). Ha nincs külön megadva, a hőmérsékletnek 311 K ± 5 K-nek (38 °C ± 5 °C) kell lennie a tüzelőanyag-ellátó rendszerbe való belépésnél. Földgáz- és PB-gázüzemű motoroknál a tüzelőanyag hőmérsékletének és a mérési pontnak a II. melléklet 1. függelékének 1. 16. 5. pontjában vagy a II. melléklet 3. függelékének 1. 16. 5. pontjában megadott határok között kell lennie akkor, ha a motor nem alapmotor. 2. 8. A kipufogógáz-utókezelő berendezés vizsgálata Ha a motor fel van szerelve kipufogógáz-utókezelő berendezéssel, a vizsgálati ciklus(ok) során mért szennyezőanyag-kibocsátásnak képviselnie kell az üzemi szennyezőanyag-kibocsátást. Amennyiben ezt nem lehet egyetlen ciklussal elérni, (pl. időről időre regenerált részecskeszűrők miatt), több vizsgálati ciklust kell elvégezni, és a vizsgálatok eredményeit átlagolni és/vagy súlyozni kell. A pontos eljárásról a motor gyártó- jának és a műszaki szolgálatnak kell megegyeznie, jó mérnöki megítélés alapján. 324 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 1. függlék AZ ESC- ÉS ELR-VIZSGÁLATI CIKLUSOK 1. A MOTOR ÉS A FÉKPAD BEÁLLÍTÁSAI 1. 1. Az A, B és C motor-fordulatszámok meghatározása Az A, B és C motor-fordulatszámokat a gyártónak kell megadnia az alábbi rendelkezéseknek megfelelően: Az nhi magas fordulatszámot a II. melléklet 1. függelékének 8. 2 pontja szerint meghatározott, a gyártó által megadott P(n) legnagyobb hasznos teljesítmény 70 %-ának számításával kell megállapítani. Az nn az a leg- magasabb motor-fordulatszám, amelynél a teljesítménygörbén ez a teljesítményérték előfordul. Az nlo alacsony fordulatszámot a II. melléklet 1. függelékének 8. 2 pontja szerint meghatározott, a gyártó által megadott P(n) legnagyobb hasznos teljesítmény 50 %-ának számításával kell megállapítani. Az nlo az a leg- alacsonyabb motor-fordulatszám, amelynél a teljesítménygörbén ez a teljesítményérték előfordul. Az A, B és C motor-fordulatszámokat az alábbiak szerint kell kiszámítani: A fordulatszám =nlo+25 %(nhi – nlo) B fordulatszám =nlo+50 %(nhi – nlo) C fordulatszám =nlo+75 %(nhi – nlo) Az A, B és C motor-fordulatszámokat az alábbi módszerek valamelyikével kell igazolni: a) A 80/1269/EGK irányelv szerinti motorteljesítmény-jóváhagyás során kiegészítő vizsgálati pontokat is kell mérni az nhi és az nlo pontos meghatározására. A teljesítménygörbéből meg kell állapítani a legna- gyobb teljesítményt, nhi-t és nlo-t, és az A, B és C motor-fordulatszámokat a fenti rendelkezések szerint kell kiszámítani. b) A motort fel kell térképezni a teljes terhelési görbe mentén, a legnagyobb terheletlen fordulatszámtól az alapjárati fordulatszámig, 1000 fordulat/min tartományonként legalább 5 mérési pontot felvéve, és további mérési pontokat a gyártó által megadott legnagyobb teljesítményhez tartozó fordulatszámhoz képest ± 50 f/min fordulatszámon belül. A feltérképezési görbéből meg kell állapítani a legnagyobb tel- jesítményt, nhi-t és nlo-t, és az A, B és C motor-fordulatszámokat a fenti rendelkezések szerint kell kiszá- mítani. Ha a mért A, B és C motor-fordulatszámok ± 3 %-ra megközelítik a gyártó által megadott motor- fordulatszámokat, a szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálatok során a gyártó által megadott motor- fordulatszámokat kell használni. Ha az eltérés bármelyik motor-fordulatszámnál magasabb 3 %-nál, a szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálatok során a mért motor-fordulatszámokat kell használni. 1. 2. Az erőmérő beállításának meghatározása A II. melléklet 1. függelékének 8. 2 pontjában meghatározott hasznos üzemi feltételek melletti, előírt vizsgá- lati üzemmódokhoz tartozó nyomatékértékek kiszámításához kísérleti úton meg kell határozni a teljes ter- heléshez tartozó nyomatéki görbét. Szükség szerint figyelembe kell venni a motorról meghajtott segédbe- rendezések által felvett teljesítményt. A fékpad beállítását az egyes vizsgálati üzemmódokhoz az alábbi képlettel kell kiszámítani: s = P(n) * s = P(n) * L 100 L 100 hasznos üzemi feltételek mellett vizsgálva + (P(a) – P(b)), nem hasznos üzemi feltételek mellett vizsgálva ahol: s = fékpad beállítási értéke, kW P(n) = a motor hasznos teljesítménye a II. melléklet 1. függelékének 8. 2. pontja szerint, kW L = százalékos terhelés a 2. 7. 1. pont szerint, % P(a) = a felszerelendő segédberendezések által felvett teljesítmény a II. melléklet 1. függelékének 6. 1 pontja szerint P(b) = a leszerelendő segédberendezések által felvett teljesítmény a II. melléklet 1. függelékének 6. 2 pontja szerint 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 325 2. AZ ESC-VIZSGÁLAT A gyártó kívánságára a mérési ciklus előtt egy előzetes vizsgálat végezhető a motor és a kipufogórendszer kondicionálása céljából. 2. 1. A mintavevő szűrők előkészítése Legalább egy órával a vizsgálat megkezdése előtt minden szűrő(pár)t egy zárt, de nem tömített Petri-csészébe és azzal együtt egy mérőkamrába kell helyezni stabilizáció céljából. A stabilizálási időszak végén minden szűrő(pár)t meg kell mérni, és a tárasúlyt fel kell jegyezni. Ez után a szűrő(pár)t zárt Petri-csészében vagy tömített szűrőtartóban kell tárolni addig, amíg nem lesz rá szükség a vizsgálathoz. Ha a szűrő(pár) a mérő- kamrából történt eltávolítása utáni nyolc órán belül nem kerül felhasználásra, használat előtt ismét kondi- cionálni kell és le kell mérni. 2. 2. A mérőberendezés felszerelése A műszereket és a mintavevő szondákat előírt módon kell felszerelni. Ha a kipufogógáz hígításához teljes átáramlású hígítórendszert használnak, a kipufogócső végét be kell kötni a rendszerbe. 2. 3. A hígítórendszer és a motor indítása A hígítórendszert és a motort el kell indítani, és fel kell melegíteni, amíg nem stabilizálódik minden hőmér- séklet és nyomás a teljes terheléshez tartozó értéken a gyártó ajánlásának és a jó mérnöki gyakorlatnak meg- felelően. 2. 4. A részecskeminta vevő rendszer elindítása A részecskeminta vevő rendszert el kell indítani és megkerülő vezetéken (by-pass) át kell járatni. A hígítóle- vegő háttér-részecskeszintjét a hígítólevegőnek a részecskeszűrőn való átengedésével lehet meghatározni. Ha szűrt hígítólevegőt használnak, egy mérés végezhető a vizsgálat előtt vagy után. Ha a hígítólevegőt nem szű- rik, mérés végezhető a ciklus elején és végén, és az értékeket átlagolni kell. 2. 5. A hígítási arány beállítása A hígítólevegő mennyiségét úgy kell beszabályozni, hogy a hígított kipufogógáz hőmérséklete közvetlenül az elsődleges szűrő előtt mérve bármelyik üzemmódnál 325 K (52 °C) vagy annál kevesebb legyen. A (q) teljes hígítási aránynak legalább 4-nek kell lennie. Azoknál a rendszereknél, amelyek CO2 vagy NOx koncentrációmérést használnak a hígítási arány szabályo- zásához, a hígítólevegő CO2 vagy NOx tartalmát minden vizsgálat előtt és után meg kell mérni. A vizsgálat előtti és utáni hígítólevegő háttér-CO2 vagy -NOx koncentrációmérési értékeknek egymáshoz képest 100 ppm-en, illetve 5 ppm-en belül kell lenniük. 2. 6. A gázelemző készülékek ellenőrzése A gázelemző készülékeket nullánál és kalibrálva kell beszabályozni. 2. 7. A vizsgálati ciklus 2. 7. 1. A következő 13 üzemmódból álló ciklust kell lefolytatni a fékpad működtetése mellett a vizsgálati motoron: 326 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Üzemmód száma Motor-fordulatszám Százalékos terhelés Súlyozási tényező Az üzemmód időtartama 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 alapjárat A B B A A A B B C C C C – 100 50 75 50 75 25 100 25 100 25 75 50 0,15 0,08 0,10 0,10 0,05 0,05 0,05 0,09 0,10 0,08 0,05 0,05 0,05 4 perc 2 perc 2 perc 2 perc 2 perc 2 perc 2 perc 2 perc 2 perc 2 perc 2 perc 2 perc 2 perc 2. 7. 2. A vizsgálat műveletsorozata A vizsgálati műveletsorozatot el kell kezdeni. A vizsgálatot a 2. 7. 1. pontban megadott üzemmódszámok sor- rendjében kell elvégezni. A motort minden üzemmódban az előírt ideig kell járatni, a motor-fordulatszám és a terhelés beállítását az első 20 másodpercben kell elvégezni. A megadott fordulatszámot ± 50 fordulaton belül kell tartani, a meg- adott nyomatékot a legnagyobb nyomaték 2 %-án belül kell tartani a vizsgálati fordulatszámon. A gyártó kérésére a vizsgálati műveletsorozat megfelelő számban megismételhető ahhoz, hogy nagyobb részecsketömeget lehessen összegyűjteni a szűrőn. A gyártónak részletes leírást kell adnia az adatok kiérté- keléséről és a számítási eljárásokról. A gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátást az első ciklus alatt kell meghatározni. 2. 7. 3. A gázelemző készülék reagálása A gázelemző készülék kimenő adatait szalagos regisztrálókészülékkel kell feljegyezni, vagy egy egyenértékű adatgyűjtő rendszerrel kell mérni, miközben a kipufogógáz az egész vizsgálati ciklus alatt átáramlik a gáze- lemző készüléken. 2. 7. 4. Részecskeminta vétel A teljes vizsgálati eljáráshoz egy pár szűrőt (elsődleges és másodlagos szűrő, lásd a III. melléklet 4. függelé- kében) kell használni. A vizsgálati ciklusban megadott üzemmódonkénti súlyozási tényezőket kell a minta- vétel során figyelembe venni azzal, hogy a ciklus minden üzemmódjában a kipufogógáz tömegáramával ará- nyos mintát vesznek ki. Ez a minta átáramlási sebességének, a mintavétel idejének és/vagy a hígítási aránynak a megfelelő beállításával érhető el úgy, hogy teljesüljön a tényleges súlyozási tényezők 5. 6. pontban mega- dott kritériuma. Az üzemmódonkénti mintavételi időtartamnak 0,01 súlyozási tényezőnként legalább 4 másodpercnek kell lennie. Az egyes üzemmódokon belül a mintavételt a lehető legkésőbb kell végrehajtani. A részecskeminta vétel befejezésének az egyes üzemmódok vége előtti 5 másodpercre kell esnie. 2. 7. 5. A motor üzemállapota A részecskeminta vétel alatt, de legalább az egyes üzemmódok utolsó perce alatt, a fordulatszámra és terhe- lésre vonatkozó követelmények (lásd a 2. 7. 2. pontot) betartása mellett, minden üzemmódban fel kell jegy- ezni a motor fordulatszámát és terhelését, a beszívott levegő hőmérsékletét és a vákuumot, a kipufogógáz hőmérsékletét és ellennyomását, a tüzelőanyag-áramot és a levegő- vagy kipufogógáz-áramot, a feltöltőlevegő hőmérsékletét, a tüzelőanyag hőmérsékletét és a nedvességtartalmat. Minden más, a számításhoz szükséges kiegészítő adatot fel kell jegyezni (lásd a 4. és 5. pontot). 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 327 2. 7. 6. Az NOx vizsgálata az ellenőrzési területen belül Az NOx vizsgálatát az ellenőrzési területen belül, közvetlenül a 13. üzemmód befejezése után kell végrehaj- tani. A mérések megkezdése előtt a motort a 13. üzemmódban három percen keresztül kondicionálni kell. A méréseket a műszaki szolgálat által kiválasztott különböző helyeken (1) kell végezni, az ellenőrzési területen belül. Az egyes mérések időtartamának 2 percnek kell lennie. A mérési eljárás azonos a 13. ciklusüzemmódban végzett méréssel, és e melléklet 2. 7. 3, 2. 7. 5 és 4. 1 pontja, valamint a III. melléklet 4. függelékének 3. pontja szerint kell elvégezni. A számítást a 4. pont szerint kell elvégezni. 2. 7. 7. A gázelemző készülék ismételt ellenőrzése A szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálat után egy nullázógázt és a korábbival azonos kalibráló gázt kell hasz- nálni az ellenőrzés megismétléséhez. A vizsgálat akkor tekinthető elfogadhatónak, ha a vizsgálat előtti és a vizsgálat utáni eredmény közötti különbség a kalibráló gáz értékének 2 %-ánál kisebb. 3. AZ ELR-VIZSGÁLAT 3. 1. A mérőberendezés felszerelése A füstölésmérőt és a mintavevő szondákat, adott esetben, a kipufogó hangtompító vagy, ha ilyen van, az esetleges utókezelő berendezés után kell elhelyezni, a készülék gyártója által előírt általános felszerelési elő- írásnak megfelelően. Ezenfelül, ahol lehetséges, be kell tartani az ISO IDS 11614 10. szakaszának követel- ményeit is. Bármely zérus vagy teljes léptékű vizsgálat előtt a füstölésmérőt fel kell melegíteni és stabilizálni kell a készü- lék gyártójának ajánlása szerint. Ha a füstölésmérő öblítőlevegő-rendszerrel is el van látva a mérőoptika bekormozódásának megakadályozása céljából, ezt a rendszert is aktiválni kell és be kell állítani a gyártó aján- lásainak megfelelően. 3. 2. A füstölésmérő ellenőrzése A zérus és teljes léptékű ellenőrzést a opacitásleolvasási üzemmódban kell végezni, mivel az opacitási skála két valóban meghatározható kalibrációs pontot nyújt, nevezetesen a 0 % opacitást és a 100 % opacitást. A fényelnyelési együttható ekkor korrekt módon számítható a mért opacitás és a füstölésmérő gyártója által megadott LA alapján, ha a készüléket a vizsgálat céljából visszaállítják a k leolvasási üzemmódba. A füstölésmérő fénysugarának akadályozása nélkül a leolvasást 0,0 % ± 1, 0 % opacitásra kell beszabályozni. Ha a vevőt nem éri fénysugár, a leolvasást 100,0 % ± 1, 0 % opacitásra kell beszabályozni. 3. 3. A vizsgálati ciklus 3. 3. 1. A motor kondicionálása A motor és a rendszer felmelegítését legnagyobb teljesítménnyel kell végezni a gyártó ajánlásai szerinti motorparaméterek stabilizálása céljából. Az előkondicionáló fázisnak az is feladata, hogy a kipufogórend- szerben a korábbi vizsgálatok során lerakódott anyagok ne befolyásolják az éppen végzett vizsgálatot. Ha a motor stabilizálódott, a ciklust az előkondicionáló fázis befejezésétől számított 20 ± 2 másodpercen belül meg kell kezdeni. A gyártó kérésére a mérési ciklus előtt a további kondicionálás céljából egy előzetes vizsgálat végezhető. (1) A vizsgálati pontokat jóváhagyott véletlenszerű (randomizációs) statisztikai módszerekkel kell kiválasztani. 328 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 3. 3. 2. A vizsgálati műveletsorozat A vizsgálat három terhelési fokozat sorozatából áll a III. melléklet 1. 1. pontjában foglaltaknak megfelelően meghatározott három A (1. ciklus), B (2. ciklus) és C (3. ciklus) motor-fordulatszám mindegyikénél, amelyet egy, a műszaki szolgálat által kiválasztott (1) 4. ciklus követ az ellenőrzési területen belül, 10 % és 100 % ter- helés között. A 3. ábrán látható alábbi műveletsorozatot kell végrehajtani a fékpad üzemelése közben a vizs- gálati motoron. 3. ábra Az ELR-vizsgálat műveletsorozata a) A motort az A fordulatszámon és 10 %-os terheléssel kell működtetni 20 ± 2 másodpercig. Az előírt fordulatszámot ± 20 f/min értéken belül, az előírt nyomatékot a legnagyobb nyomaték ± 2 %-án belül kell tartani a vizsgálati fordulatszámon. b) A megelőző szakasz végén a fordulatszám-állító kart gyorsan a teljesen nyitott helyzetbe kell állítani, és 10 ± 1 másodpercig ott kell tartani. A szükséges fékpadterhelést kell alkalmazni ahhoz, hogy a motor fordulatszáma a szakasz első 3 másodpercében ± 150 f/min, a szakasz többi részében ± 20 f/min pon- tossággal fennmaradjon. c) Az (a) és (b) alatt leírt műveletsorozatot kétszer meg kell ismételni. d) A harmadik terhelési lépés befejeztével a motort a B fordulatszámra és 10 %-os terhelésre kell beállítani 20 ± 2 másodpercen belül. e) A B fordulatszámon járó motorral végre kell hajtani az (a)–(c) műveletsorozatot. f) A harmadik terhelési lépés befejeztével a motort a C fordulatszámra és 10 %-os terhelésre kell beállítani 20 ± 2 másodpercen belül. g) A C fordulatszámon járó motorral végre kell hajtani az (a)–(c) műveletsorozatot. h) A harmadik terhelési lépés befejeztével a motort a választott fordulatszámra és bármely 10 %-nál nagyobb terhelésre kell beállítani 20 ± 2 másodpercen belül. i) A választott fordulatszámon járó motorral végre kell hajtani az (a)–(c) műveletsorozatot. 3. 4. A ciklus érvényesítése Az egyes vizsgálati fordulatszámoknál mért átlagos füstértékek (az egyes vizsgálati fordulatszámoknál a három egymást követő terhelési lépésből az e függelék 6. 3. 3. pontja szerint kiszámított SVA, SVB, SVC) rela- tív szórásának kisebbnek kell lennie az átlagérték 15 %-ánál vagy az I. melléklet 1. táblázatában megadott határérték 10 %-ánál, attól függően, hogy melyik a nagyobb. Ha a különbség nagyobb, a műveletsorozatot addig kell ismételni, amíg 3 egymást követő terhelési lépés ki nem elégíti az érvényesítési kritériumokat. (1) A vizsgálati pontokat jóváhagyott véletlenszerű (randomizációs) statisztikai módszerekkel kell kiválasztani. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 329 3. 5. A füstölésmérő ismételt ellenőrzése A vizsgálat utáni füstölésmérő nulla-eltolódása nem haladhatja meg az I. melléklet 1. táblázatában megadott határérték 5 %-át. 4. A GÁZ-HALMAZÁLLAPOTÚ SZENNYEZŐ ANYAGOK MENNYISÉGÉNEK KISZÁMÍTÁSA 4. 1. Az adatok kiértékelése A gáz-halmazállapotú szennyező anyagok kiértékeléséhez az egyes üzemmódok utolsó 30 másodpercének diagram-leolvasásait kell átlagolni, és az egyes üzemmódok HC, CO és NOx átlagos koncentrációit (conc) az átlagos diagram-leolvasásokból és a megfelelő kalibrációs adatokból kell meghatározni. Másfajta adatrögzítés is használható, ha az egyenértékű adatgyűjtést biztosít. Az ellenőrzött területen végzett NOx-vizsgálatnál a fenti követelmények csak az NOx-re vonatkoznak. A GEXHW kipufogógáz-áramot, vagy ha választás szerint ezt használják, a GTOTW hígított kipufogógáz-áramot a III. melléklet 4. függelékének 2. 3. pontja szerint kell meghatározni. 4. 2. Száraz/nedves korrekció Ha a mérés nem nedves alapon történt, a mért koncentrációt az alábbi képletekkel kell nedves alapúra átszá- mítani: conc (nedves) = KW*conc(száraz) A kezeletlen kipufogógázra: és Hígított kipufogógázra: KW,r =(1 – FFH * GFUEL GAIRD) – KW2 FFH = 1,969 (1 + GFUEL GAIRW) KW,e,1 = (1– HTCRAT * CO2 % (nedves) 200 ) – KW1 KW,e,2 =( (1 – KW1) 1 + HTCRAT * CO2 % (száraz) 200 ) A hígítólevegőre KW,d = 1 – KW1 KW1 = 1,608 * Hd 1000 + (1,608 * Hd) Hd = 6,220 * Rd * pd -2 pB – pd * Rd * 10 ahol: Ha, Hd = g víz per kg száraz levegő A beszívott levegőre (ha az más, mint a hígítólevegő) K W,a = 1 – KW2 KW2 = 1,608 * Ha 1000 + (1,608 * Ha) Ha = 6,220 * Ra * pa -2 pB – pa * Ra * 10 Rd, Ra = a hígító/beszívott levegő relatív nedvességtartalma, % pd, pa = a hígító/beszívott levegő telítési gőznyomása, kPa pB = a légköri nyomás, kPa 330 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 4. 3. NOx-korrekció a nedvességtartalom és a hőmérséklet szempontjából Mivel az NOx-kibocsátás függ a környező levegőállapotától, az NOx-koncentrációt korrigálni kell a környező levegő hőmérsékletének és nedvességtartalmának figyelembevételévelaz alábbi képletben megadott ténye- zőkkel: KH,D = 1 1+A * (Ha – 10,71) + B * (Ta–298) ahol: A = 0,309 GFUEL/GAIRD - ,0266 B = – 0,209 GFUEL/GAIRD + ,00954 Ta = a levegő hőmérséklete, K Ha = a beszívott levegő nedvességtartalma, g víz per kg száraz levegő Ha = 6,220 * Ra * pa -2 pB – pa * Ra * 10 amelyben: Ra = a beszívott levegő relatív nedvességtartalma, % pa = a beszívott levegő telítési gőznyomása, kPa pb = a teljes légköri nyomás, kPa. 4. 4. A szennyezőanyag-kibocsátás tömegárama mértékének számítása A szennyezőanyag-kibocsátás tömegáramának mértékét (g/h) minden egyes üzemmódban az alábbiak sze- rint kell kiszámítani, feltételezve, hogy a kipufogógáz sűrűsége 273 K (0 °C) hőmérsékleten és 101,3 kPa nyo- máson 1,293 kg/m3: (1) NOxmass=0,001587 * NOxconc * KH,D * GEXHW (2) COxmass=0,000966 * COconc * GEXHW (3) HCmass=0,000479 * HCconc * GEXHW ahol az NOx conc, COconc, HCconc (1) a 4. 1. pont szerint meghatározott átlagos koncentrációk (ppm) a keze- letlen kipufogógázban. Ha, választás szerint, a gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátást teljes átáramlású hígítórendszerrel határozzák meg, az alábbi képleteket kell alkalmazni: (1) NOxmass=0,001587 * NOxconc * KH,D * GTOTW (2) COxmass=0,000966 * COconc * GTOTW (3) HCmass=0,000479 * HCconc * GTOTW ahol az NOx conc, COconc, HCconc (2) 22 a III. melléklet 2. függelékének 4. 3. 1. 1. pontja szerint meghatározott átlagos háttér-korrigált koncentrációk (ppm) a hígított kipufogógázban, az egyes üzemmódokban. 4. 5. A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás számítása A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátást (g/kWh) minden egyes összetevőre az alábbi módon kell kiszámí- tani:  = NOx CO = HC = ∑NOx,mass * WFi ∑P(n)i * WFi ∑COmass * WFi ∑P(n)i * WFi ∑HCmass * WFi ∑P(n)i * WFi A fenti számításban használt (WF) súlyozási tényezők a 2. 7. 1. pont szerinti tényezők. (1) C1 egyenértékre alapozva. (2) C1 egyenétékre alapozva 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 331 4. 6. Az ellenőrzött terület értékeinek számítása A 2. 7. 6. pont szerint kiválasztott három ellenőrzési pontban meg kell mérni a NOx kibocsátást, és ki kell számítani a 4. 6. 1. pont szerint, és interpolációval is meg kell határozni a vizsgálati ciklusnak a szóban forgó ellenőrzési ponthoz legközelebb eső üzemmódjai alapján a 4. 6. 2. pont szerint. Ez után a mért értékeket a 4. 6. 3. pont szerint össze kell vetni az interpolált értékekkel. 4. 6. 1. A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás számítása Az egyes (Z) ellenőrzési pontokban a kibocsátott NOx értékét az alábbiak szerint kell kiszámítani: NOxmass,Z = 0,001587*NOxconc,Z * KH,D * GEXHW NOx,Z = NOxmass,Z/P(n)Z 4. 6. 2. A szennyezőanyag-kibocsátás értékének meghatározása a vizsgálati ciklus alapján Az NOx – kibocsátást minden egyes ellenőrzési pontban a ciklusnak a kiválasztott Z ellenőrzési pontot a 4. ábrán látható módon körülvevő négy legközelebbi üzemmódjából kell interpolálni. Ezekre az (R, S, T, U) üzemmódokra az alábbi meghatározások érvényesek: Fordulatszám (R) = Fordulatszám (T) = nRT Fordulatszám (S) = Fordulatszám (U) = nSU Százalékos terhelés (R) = Százalékos terhelés (S) Százalékos terhelés (T) = Százalékos terhelés (U). A NOx – kibocsátást a kiválasztott Z ellenőrzési ponton az alábbiak szerint kell kiszámítani: és: ahol: ER, ES, ET, EU EZ = ERS + (ETU – ERS) ∙ (MZ – MRS)/(MTU – MRS) ETU = ET + (EU – ET) ∙ (nZ – nRT)/(nSU – nRT) ERS = ER + (ES – ER) ∙ (nZ – nRT)/(nSU – nRT) MTU = MT + (MU – MT) ∙ (nZ – nRT)/(nSU – nRT) MRS = MR + (MS – MR) ∙ (nZ – nRT)/(nSU – nRT) = a környező üzemmódok fajlagos NOx-kibocsátása a 4. 6. 1. pont szerint számítva MR, MS, MT, MU = a motor nyomatéka a környező üzemmódokban 4. ábra A NOx ellenőrzési pont interpolációja 332 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 4. 6. 3. Az NOx-kibocsátási értékek összehasonlítása A Z ellenőrzési ponton mért (NOx, Z) NOx-kibocsátást össze kell hasonlítani az (EZ) interpolált értékkel az alábbiak szerint: NOx,diff = 100*(NOx,z ‐ Ez)/Ez 5. A RÉSZECSKEKIBOCSÁTÁS SZÁMÍTÁSA 5. 1. Az adatok kiértékelése A részecskék mennyiségének kiértékeléséhez minden üzemmódban fel kell jegyezni a szűrőkön áthaladó minta össztömegét (MSAM, i). A szűrőket vissza kell helyezni a mérőkamrába, és legalább egy órán keresztül, de 80 óránál nem hosszabb ideig kondicionálni kell őket, majd el kell végezni a mérlegelést. Fel kell jegyezni a szűrők összsúlyát, és ebből ki kell vonni a tárasúlyt (lásd e melléklet 1. szakaszát). Az Mf részecsketömeg az elsődleges és a másodlagos szűrőn összegyűlt részecskék tömegének összege. Ha háttérkorrekciót kell alkalmazni, fel kell jegyezni a szűrőkön áthaladó hígítólevegő (MDIL) tömegét és a részecskék (Md) tömegét. Ha egynél több mérést végeztek, az Md/MDIL hányadost minden egyes mérésnél ki kell számítani, és a kapott értékeket átlagolni kell. 5. 2. Részleges átáramlású hígítórendszer A részecskekibocsátás véglegesen jegyzőkönyvezett vizsgálati eredményeit az alábbi lépések során kell meg- határozni. Mivel többféle hígításiarány-szabályozás használható, különböző számítási módszerek vonatkoz- nak az GEDFW – re. Minden számítást az egyes üzemmódoknak a mintavételi időszak alatt mutatott átlagér- tékeire kell alapozni. 5. 2. 1. Izokinetikus rendszerek GEDFW,i = GEXHW,i * qi qi = GDILW,1 + (GEXHW,i * r) (GEXHW,i * r) ahol r az izokinetikus szondaés a kipufogócső keresztmetszeti területének aránya: 5. 2. 2. CO2-vagy NOx-koncentrációt mérő rendszerek ahol: R = Ap AT GEDFW,i = GEXHW,i * qi qi= concE,i – concA,i concD,i – concA,i concE = a keresőgáz nedves koncentrációja a kezeletlen kipufogógázban concD = a keresőgáz nedves koncentrációja a hígított kipufogógázban concA = a keresőgáz nedves koncentrációja a hígítólevegőben A száraz alapon mért koncentrációt nedves alapra kell átszámítani ennek a függeléknek az 4. 2. pontja sze- rint. 5. 2. 3. CO2- mérést és szénegyensúly-módszert használó rendszerek (1) ahol: GEDFW,i = 206,5 * GFUEL,i CO2D,i – CO2A,i CO2D = a hígított kipufogógáz CO2-koncentrációja CO2A = a hígítólevegő CO2-koncentrációja (a koncentrációk nedves alapon, %-ban) (1) Az érték csak az I. mellékletben megadott referencia-tüzelőanyagra érvényes. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 333 Ez az egyenlet a szénegyensúly feltételezésén alapul (a motorba bevitt szénatomok CO2 alakjában távoznak), és a következő lépések során határozható meg: és: 5. 2. 4. Áramlásmérést használó rendszerek GEDFW,i = GEXHW,i * qi qi = 206,5 * GFUEL,i GEXHW,i * (CO2D,i – CO2A,i) GEDFW,i = GEXHW,i * qi qi = GTOTW,i (GTOTW,i – GDILW,i) 5. 3. Teljes átáramlású hígítórendszer A részecskekibocsátás véglegesen jegyzőkönyvezett vizsgálati eredményeit az alábbi lépések során kell meg- határozni. Minden számítást az egyes üzemmódoknak a mintavételi időszak alatt mutatott átlagértékeire kell alapozni. GEDFW,i = GTOTW,i 5. 4. A részecske-tömegáram számítása A részecske-tömegáramot az alábbiak szerint kell kiszámítani: PTmass = Mf MSAM *  GEDFW 1000 ahol: i=n  = ∑ GEDFW GEDFW,i * WFi i=1 i=n MSAM = ∑ MSAM,i i=1 i = 1 ,… n az egész vizsgálati ciklusra meghatározva az egyes üzemmódok átlagértékeinek összegzésével, a mintavételi időszakra. A részecske-tömegáram korrigálható a háttér figyelembevételére az alábbiak szerint: PTmass =[ Mf MSAM –( Md MDIL *(∑ i=n(1 – i=1 1 DFi) * WFi))] *  GEDFW 1000 Ha egynél több mérést végeznek, az (Md/MDIL)hányadost az (Md/MDIL)hányadossal kell helyettesíteni. DFi = 13,4/(concCO2 + (concCO + concHC) * 10-4) az egyes üzemmódokra, vagy DFi = 13,4/concCO2 az egyes üzemmódokra. 5. 5. A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás számítása A fajlagos részecskekibocsátást az alábbiak szerint kell kiszámítani: PT = PTmass ∑P(n)i*WFi 334 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 5. 6. A tényleges súlyozási tényező A WFE, i tényleges súlyozási tényező az egyes üzemmódokban az alábbiak szerint számítható: WFE,i =  MSAM,i * GEDFW MSAM * GEDFW,i A tényleges súlyozási tényezők értéke nem térhet el ± 0, 003-nél (üresjárati üzemmódban ± 0, 005-nél) töb- bel a 2. 7. 1. pontban felsorolt súlyozási tényezőktől. 6. A FÜSTÉRTÉKEK SZÁMÍTÁSA 6. 1. Bessel-algoritmus A 6. 3. 1. pont szerint konvertált pillanatnyifüstérték-leolvasásból Bessel-algoritmus útján kell kiszámítani az 1 másodperces átlagértékeket. Az algoritmus egy aluláteresztő másodrendű szűrőt emulál, használata iterá- ciós számítást igényel az együtthatók megállapításához. Ezek az együtthatók a füstölésmérő rendszer válasz- idejétől és a mintavétel gyakoriságától függenek. Ezért ha a rendszer válaszideje és/vagy a mintavétel gyako- risága megváltozik, a 6. 1. 1. pontot meg kell ismételni. 6. 1. 1. A szűrő válaszidejének és a Bessel-állandónak a számítása A szükséges Bessel-válaszidő (tF) a füstölésmérő rendszer fizikai és elektromos válaszidejének a függvénye a III. melléklet 4. függelékének 5. 2. 4. pontjában leírtak szerint, és az alábbi összefüggésből számítható: ahol: tp = a fizikai válaszidő, s te = az elektromos válaszidő, s tF = √1 – (tp 2) 2 + te A szűrő lezárási frekvenciájának (fc) kiszámítására szolgáló számítások 0,01 s-nál nem hosszabb idő alatt bekövetkező 0-ról 1-re történő ugrás alakú bemenetet vesznek alapul (lásd a VII. mellékletet). A válaszidő úgy van meghatározva, mint az az idő, ami aközött telik el, amikor ennek az ugrásnak a során a Bessel- kimenet eléri a 10 %-ot (t10), és amikor eléri a 90 %-ot (t90). Ezt az fc iterációjával kell elérni, amíg t90 – 10≈ tF. Az fc első iterációját az alábbi képlet adja meg: fc = π/(10 * tF) Az E és K Bessel-állandót az alábbi összefüggésekből kell számítani: 1 E = 1+Ω * √3 * D K = 2 * E * (D * W 2 + D * Ω 2 – 1) – 1 ahol: D = 0,618034 Δt = 1/mintavételi gyakoriság W = 1/[tan(p * Dt * fc)] 6. 1. 2. A Bessel-algoritmus kiszámítása E és K értékének felhasználásával az 1 s Bessel átlagolt válaszidőt egy Si ugrás alakú bemenetre az alábbiak szerint kell kiszámítani: Yi = Yi–1 + E *(Si + *Si–1 + Si–2 – 4*Yi–2) + K *(Yi–1 – Yi–2) ahol: Si–2 = Si–1 = 0 Si = 1 Yi–2 = Yi–1 = 0 A t10 és t90 időket interpolálni kell. A t90 és a t10 közötti időkülönbség meghatározza az ehhez az fc értékhez tartozó tF válaszidőt. Ha ez a válaszidő nem közelíti meg eléggé a kívánt válaszidőt, az iterációt folytatni kell addig, amíg a tényleges válaszidő a kívánt válaszidő 1 %-án belül nem kerül, az alábbiak szerint: |(t90 – t10) – tF| ≤ 0,01 * tF 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 335 6. 2. Az adatok kiértékelése A füstmérési értékek mintáit legalább 20 Hz gyakorisággal kell venni. 6. 3. A füst meghatározása 6. 3. 1. Az adatok konvertálása Mivel a füstölésmérő alapvető mértékegysége az fényáteresztés, a füstértékeket a (t) fényáteresztésről a (k) fényelnyelési együtthatóra kell konvertálni az alábbiak szerint: k = – 1 LA * In(1 – N 100)és N = 100 – τ ahol: k = fényelnyelési együttható, m-1 LA = tényleges optikai úthossz a készülék gyártójának megadása szerint, m N = opacitás (fényelnyelés), % t = fényáteresztés, % A konverziót minden további adatfeldolgozást megelőzően kell végrehajtani. 6. 3. 2. Az átlagolt Bessel-füstérték kiszámítása A helyes fc lezárási frekvencia az, ami megadja a tF kívánt szűrő-válaszidőt. Ha ez a frekvencia egyszer meg van határozva a 6. 1. 1. pontban leírt iterációs eljárással, kiszámíthatók a megfelelő E és K Bessel-állandók. Ekkor a Bessel-algoritmust kell alkalmazni a pillanatnyi füstnyomra (k-érték), a 6. 1. 2. pontban leírtak sze- rint: Yi = Yi–1 + E *(Si + *Si–1 + Si–2 – 4*Yi–2) + K *(Yi–1 – Yi–2) A Bessel-algoritmus rekurzív jellegű. Így bizonyos Si–1 és Si–2 kezdeti bemenő értékekre és Yi–1 és Yi–2 kez- deti kimenő értékekre van szükség az algoritmus elindításához. Ezek 0-ra vehetők fel. A három, A, B és C fordulatszám minden terhelési fokozatában minden egyes füstnyom egyedi Yi értékei közül ki kell választani az Ymax legnagyobb 1s értéket. 6. 3. 3. A végeredmény Az (SV) közepes füstértékeket az egyes ciklusokból (vizsgálati fordulatszám) az alábbiak szerint kell kiszá- mítani: Az A vizsgálati fordulatszámra: A B vizsgálati fordulatszámra: A C vizsgálati fordulatszámra: ahol: SVA = (Ymax1,A + Ymax2,A + Ymax3,A)/3 SVB = (Ymax1,B + Ymax2,B + Ymax3,B)/3 SVC = (Ymax1,C + Ymax2,C + Ymax3,C)/3 Ymax1, Ymax2, Ymax3 = a legmagasabb 1 s átlagolt Bessel-füstérték minden egyes terhelési fokozatban A végső értéket az alábbiak szerint kell kiszámítani: SV = (0,43 * SVA) + (0,56 * SVB) + (0,01 * SVC) 336 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 2. függlék AZ ETC-VIZSGÁLATI CIKLUS 1. A MOTOR FELTÉRKÉPEZÉSI ELJÁRÁSA 1. 1. A feltérképezési fordulatszám-tartomány meghatározása Az ETC-nek a vizsgálókamrában való előállításához a motort a vizsgálati ciklus előtt fel kell térképezni a fordulatszám-nyomaték görbe meghatározásához. A minimális és legnagyobb feltérképezési fordulatszá- mok az alábbiak: Minimális feltérképezési fordulatszám = alapjárati fordulatszám Legnagyobb feltérképezési fordulatszám = nhi * 1,02 vagy az a fordulatszám, amelynél a teljes terhelési nyomaték nullára csökken, attól függően, hogy melyik a kisebb 1. 2. A motor teljesítmény-térképének felvétele A motort legnagyobb teljesítményen járatva fel kell melegíteni, hogy a motor paraméterei stabilizálódjanak a gyártó ajánlásának és a jó mérnöki gyakorlatnak megfelelően. Ha a motor üzeme stabilizálódott, a motor térképét az alábbiak szerint kell elkészíteni: a) a motorról le kell venni a terhelést, és alapjárati fordulatszámon kell járatni; b) a motort a befecskendező szivattyú teljes terhelésnek megfelelő állása mellett a minimális feltérképezési fordulatszámon kell járatni; c) növelni kell a motor fordulatszámát 8 ± 1 min-1 /s átlagos ütemben, a minimális feltérképezési fordu- latszámtól a legnagyobb feltérképezési fordulatszámig. A motor fordulatszámát és nyomatékát fel kell jegyezni legalább másodpercenként egy pont mintavételi gyakorisággal. 1. 3. A feltérképezési görbe létrehozása Az 1. 2. pont során felvett összes adatpontot össze kell kötni, a pontok között lineáris interpolációval. Az eredményül kapott nyomatéki görbe a feltérképezési görbe, és ezt a motorciklus normalizált nyomatékér- tékeinek a vizsgálati ciklus tényleges nyomatékértékeire való konvertálására kell használni a 2. pontban leír- tak szerint. 1. 4. Más feltérképezési módok Ha a gyártó úgy gondolja, hogy a fenti feltérképezési technika megbízhatatlan, vagy egy adott motort nem reprezentál megfelelően, más feltérképezési technika is használható. Ezeknek az alternatív technikáknak ki kell elégíteniük a leírt feltérképezési eljárásoknak azt a célját, hogy a vizsgálati ciklus során elért minden motor-fordulatszámnál meghatározzák a legnagyobban rendelkezésre álló nyomatékot. Az e pontban leírt feltérképezési technikától biztonsági vagy reprezentációs okokból való eltérést a műszaki szolgálatnak kell jóváhagynia, használatának indoklásával együtt. Regulátorral vagy turbófeltöltővel felszerelt motoroknál azonban semmi esetre sem használható a motor-fordulatszám folyamatos csökkentésének módszere. 1. 5. Ismételt vizsgálat Egy motort nem kell minden egyes vizsgálati ciklus előtt feltérképezni. Egy motort akkor kell a vizsgálati ciklus előtt újra feltérképezni, ha: – az utolsó feltérképezés óta, mérnöki megítélés szerint túl hosszú idő telt el, vagy – a motoron olyan fizikai módosításokat vagy új beállításokat végeztek, amelyek hatással lehetnek a motor teljesítőképességére. 2. A REFERENCIA-VIZSGÁLATICIKLUS LÉTREHOZÁSA Az átmeneti vizsgálati ciklus e melléklet 3. függelékében van leírva. A fordulatszám és nyomaték norma- lizált értékeit az alábbiak szerint át kell alakítani tényleges értékekre, ez szolgáltatja a referenciaciklust. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 337 2. 1. A tényleges fordulatszám A fordulatszámot az alábbi egyenlet segítségével kell denormalizálni: Tényleges fordulatszám = fordulatszám %(referencia fsz – alapjárati fsz) 100 + alapjárati fsz. (fsz = fordulatszám)Az (nref) referencia-fordulatszám a 3. függelékben található motor fékpad programban megadott 100 %-os fordulatszám értékeknek felel meg. Definíciója a következő (lásd az I. melléklet 1. ábrá- ját): nref = nlo + % *(nhi – nlo) ahol nhi és nlo vagy az I. melléklet 2. pontja szerint van megadva, vagy a III. melléklet 1. függelékének 1. 1. pontja szerint van meghatározva. 2. 2. A tényleges nyomaték A nyomaték a megfelelő fordulatszámhoz tartozó legnagyobb nyomatékra van normalizálva. A referenci- aciklus nyomatéki értékeit denormalizálni kell az 1. 3. pontban megállapított feltérképezési görbe segítsé- gével, az alábbiak szerint: Tényleges nyomaték = nyomaték % * max. nyomaték 100 a 2. 1. pont szerint meghatározott megfelelő tényleges fordulatszámra. Az („m”) visszahajtási pontok negatív nyomatéki értékei, a referencia-ciklus létrehozásához, denormalizált értéket vesznek fel, amelyet az alábbi módok valamelyikével kell meghatározni: – – – a kapcsolatos fordulatszám ponton rendelkezésre álló pozitív nyomaték negatív 40 %-a, a motor minimális feltérképezési fordulatszámáról legnagyobb feltérképezési fordulatszámra való vis- szahajtásához szükséges negatív nyomaték feltérképezése, a motor alapjáraton és referencia-fordulatszámon való visszahajtásához szükséges negatív nyomaték meghatározása és lineáris interpolálás e két pont között. 2. 3. Példa a denormalizálási eljárásra Példaként az alábbi vizsgálati pontokat denormalizáljuk: fordulatszám % nyomaték % = 43 = 82 Adottak az alábbi értékek: referencia-fordulatszám = 2 200 min-1 alapjárati fordulatszám = 600 min-1 az alábbi eredmények adódnak: tényleges fordulatszám = 43 * (2200 – 600) 100 + = 1288min -1 tényleges nyomaték = 82 * 700 100 = 574 Nm ahol a feltérképezési görbe szerint a megfigyelt legnagyobb nyomaték 1 288 min-1 fordulatszámon 700 Nm. 3. VIZSGÁLAT A SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁS MEGHATÁROZÁSÁRA A gyártó kívánságára a mérési ciklus előtt egy előzetes vizsgálat végezhető, a motor és a kipufogórendszer kondicionálása céljából. A földgáz- és PB-gázüzemű motorokat az ETC-vizsgálat alkalmazásával kell bejáratni. A motort legalább két ETC-cikluson át kell járatni, és addig, amíg az egy ETC-ciklus alatt mért CO-kibocsátás nem haladja meg 10 %-nál többel az előző ETC-ciklus alatt mért CO-kibocsátást. 338 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 3. 1. A mintavevő szűrők előkészítése (csak dízelmotoroknál) Legalább egy órával a vizsgálat megkezdése előtt minden szűrő(pár)t egy zárt, de nem tömített Petri- csészébe és azzal együtt egy mérőkamrába kell helyezni stabilizáció céljából. A stabilizálási időszak végén minden szűrő(pár)t meg kell mérni, és a tárasúlyt fel kell jegyezni. Ez után a szűrő(pár)t zárt Petri-csészében vagy tömített szűrőtartóban kell tárolni addig, amíg nem lesz rá szükség a vizsgálathoz. Ha a szűrő(pár) a mérőkamrából történt eltávolítása utáni nyolc órán belül nem kerül felhasználásra, használat előtt ismét kondicionálni kell és le kell mérni. 3. 2. A mérőberendezés felszerelése A műszereket és a mintavevő szondákat előírt módon kell felszerelni. A kipufogócső végét be kell kötni a teljes átáramlású hígítórendszerbe 3. 3. A hígítórendszer és a motor indítása A hígítórendszert és a motort el kell indítani, és fel kell melegíteni, amíg nem stabilizálódik minden hőmér- séklet és nyomás a teljes terheléshez tartozó értéken a gyártó ajánlásának és a jó mérnöki gyakorlatnak megfelelően. 3. 4. A részecskeminta vevő rendszer elindítása (csak dízelmotoroknál) A részecskeminta vevő rendszert el kell indítani és megkerülő vezetéken (by-pass) át kell járatni. A hígító- levegő háttér-részecskeszintjét hígítólevegőnek a részecskeszűrőn való átengedésével lehet meghatározni. Ha szűrt hígítólevegőt használnak, egy mérés végezhető a vizsgálat előtt vagy után. Ha a hígítólevegőt nem szűrik, mérés végezhető a ciklus elején és végén, és az értékeket átlagolni kell. 3. 5. A teljes átáramlású hígítórendszer beállítása A teljes hígított kipufogógáz-áramot úgy kell beszabályozni, hogy a rendszerben ne következzék be nedvesség-lecsapódás, és a szűrő felületének hőmérséklete legfeljebb 325 K (52 °C) vagy annál kevesebb legyen (lásd az V. melléklet 2. 3. 1. pontját, DT). 3. 6. A gázelemző készülékek ellenőrzése A gázelemző készülékeket nullánál és a kalibráló gáz felső értékén kell beszabályozni. Mintavevő zsákok használata esetén ezeket evakuálni kell. 3. 7. A motor indítási művelete A stabilizált motort a gyártó által a kezelési útmutatóban megadott ajánlott módszerrel kell elindítani, az indítómotort vagy a fékpadot használva. A vizsgálat közvetlenül a motor előkondicionálási fázisából is elindítható a motor előzetes leállítása nélkül, ha a motor elérte az alapjárati fordulatszámot. 3. 8. A vizsgálati ciklus 3. 8. 1. A vizsgálat műveletsorozata A vizsgálati műveletsorozatot akkor kell elkezdeni, ha a motor elérte az alapjárati fordulatszámot. A vizs- gálatot az e függelék 2. pontjában leírt referenciaciklus szerint kell végrehajtani. A motor-fordulatszám és -nyomaték feljegyzési pontok utasításait 5 Hz vagy nagyobb gyakorisággal (10 Hz ajánlott) kell kiadni. A visszacsatolási motor-fordulatszámot és -nyomatékot a vizsgálati ciklus alatt legalább másodpercenként egyszer fel kell jegyezni, és a jeleket elektronikus úton szűrni kell. 3. 8. 2. A gázelemző készülék válaszideje A motor, vagy ha a ciklus közvetlenül az előkondicionálás után indul, a vizsgálati műveletsorozat indítá- sával egyidejűleg a mérőberendezést is el kell indítani: – – – – a hígítólevegő mintavételének vagy elemzésének indítása, a hígított kipufogógáz mintavételének vagy elemzésének indítása, a hígított kipufogógáz mennyisége mérésének (CVS) és az előírt hőmérsékletek és nyomások mérésé- nek indítása, a fékpad visszacsatolt fordulatszám- és nyomaték-adatai feljegyzésének indítása. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 339 A HC-t és NOx-et folyamatosan kell mérni a hígítóalagútban 2 Hz-es frekvenciával. Az átlagos koncentrá- ciókat az egész vizsgálati ciklus alatt kapott elemzőkészülék-jelek integrálásával kell meghatározni. A rend- szer válaszideje nem lehet 20 s-nál hosszabb, és szükség esetén össze kell hangolni a CVS-fluktuációkkal és a mintavételiidő-/vizsgálaticiklus-eltolódásokkal. A CO, CO2, NMHC és CH4 értékeit integrálással vagy a mintavevő zsákban a ciklus alatt összegyűjtött gáz koncentrációjának elemzésével kell meghatározni. A hígítólevegőben lévő gáz-halmazállapotú szennyező anyagok koncentrációját integrálással vagy a háttér- zsákba való begyűjtéssel kell meghatározni. Minden más értéket legalább másodpercenként egy méréssel (1 Hz) kell feljegyezni. 3. 8. 3. Részecskeminta vétel (csak dízelmotoroknál) A motor, vagy ha a ciklus közvetlenül az előkondicionálás után indul, a vizsgálati műveletsorozat indítá- sakor a részecskeminta vevő rendszert a megkerülő vezetékről át kell kapcsolni részecskeminta vételre. Ha nem alkalmaznak áramlás-kiegyenlítést, a mintavevő szivattyú(ka)t úgy kell beszabályozni, hogy a részecskeminta vevő szondán vagy az átvezető csövön időegységenként átáramló mennyiség a beállított áramlási mennyiség ± 5 %-án belül maradjon. Ha áramláskiegyenlítést (azaz arányos minta-áram szabá- lyozást) alkalmaznak, igazolni kell, hogy a hígítóalagút áramának és a részecskeminta áramának aránya nem tér el ± 5 %-nál többel a beállított értéktől (kivéve a mintavétel első 10 másodpercét). Megjegyzés: Kettős hígítás alkalmazása esetén a mintaáram a mintavevő szűrőkön áthaladó áramlás és a másodlagos hígítólevegő-áram nettó különbsége. Fel kell jegyezni az átlagos hőmérsékletet és nyomást a gázmennyiségmérő(k) vagy áramlásmérő műszerek belépési pontján. Ha a beállított áramlási mennyiség a szűrő nagy részecsketerhelése miatt nem tartható a teljes ciklus alatt (± 5 %-on belül), a vizsgálatot érvénytelennek kell tekinteni. A vizsgálatot meg kell ismé- telni kisebb áramlási mennyiséggel és/vagy nagyobb átmérőjű szűrővel. 3. 8. 4. A motor leállása Ha a vizsgálati ciklus valamely pontján a motor leáll, a motort újra kell kondicionálni, ismét el kell indí- tani, és a vizsgálatot meg kell ismételni. Ha a vizsgálati ciklus során bármelyik szükséges vizsgálati beren- dezés elromlik, a vizsgálatot érvénytelennek kell tekinteni. 3. 8. 5. Üzemelés a vizsgálat után A vizsgálat befejeztével a hígított gáz térfogatának mérését, a gáz beáramlását a gyűjtőzsákokba és a részecskeminta-szivattyút le kell állítani. Integráló elemző rendszer esetében a mintavételt addig kell foly- tatni, amíg a rendszer válaszidői le nem telnek. Ha gyűjtőzsákot használtak, a bennük lévő gáz koncentrációját minél előbb, de a ciklus befejezésétől szá- mított 20 percnél semmiképpen sem később elemezni kell. A szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálat után egy nullázógázt és a korábban használt kalibráló gázt kell használni a gázelemző készülék ismételt ellenőrzéséhez. A vizsgálat akkor tekinthető elfogadhatónak, ha a vizsgálatot megelőző és a vizsgálatot követő mérési eredmények közötti különbség a kalibráló gáz értéké- nek 2 %-ánál kisebb. Csak dízelmotorok esetében a részecskeszűrőket vissza kell helyezni a mérőkamrába legkésőbb egy órával a vizsgálat befejezése után, és lemérés előtt legalább egy órán át, de 80 óránál nem hosszabb ideig zárt, de nem tömített Petri-csészében kondicionálni kell. 3. 9. A vizsgálat érvényesítése 3. 9. 1. Az adatok eltolása A visszacsatolási és referenciaciklus-értékek közötti időbeli késés torzító hatásának minimalizálása érde- kében az egész motor-fordulatszám és -nyomaték visszacsatolási jelszekvenciát siettetni vagy késleltetni lehet az időben, a referencia-fordulatszám- és nyomatékszekvencia figyelembevételével. Ha a visszacsatolási jeleket eltolják, mind a fordulatszámot, mind a nyomatékot azonos mértékben és irányba kell eltolni. 340 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 3. 9. 2. A ciklus munkájának számítása A ciklus Wact (kW) tényleges munkáját a motor valamennyi feljegyzett visszacsatolt fordulatszám- és nyo- matékérték párjából kell kiszámítani. Ezt, ha ezen opciót választották, a visszacsatolt adatok bármilyen eltolása után kell elvégezni. A ciklus Wact tényleges munkáját a referenciaciklus Wref munkájával való összehasonlításhoz és a fékpadi fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás (lásd a 4. 4. és 5. 2. pontot) kiszámítá- sához kell használni. Hasonló módszert kell alkalmazni mind a referencia-, mind a tényleges ciklusmunka összegzéséhez. Ha az értékek szomszédos referencia-értékek vagy szomszédos mért értékek közé esnek, lineáris interpolációt kell alkalmazni. A referencia- és a tényleges ciklusmunka integrálásánál minden negatív nyomatéki értéket nullával kell egyenlővé tenni, és be kell számítani. Ha az integrálás 5 Hz-nél kisebb frekvenciával történik, és ha egy adott időponton belül, a nyomaték értéke pozitívről negatívra vagy negatívról pozitívra vált, a negatív részt számítani kell, és egyenlővé kell tenni nullával. A pozitív részt be kell vonni az integrálásba. A Wact értékének 0,85 Wref és 1,05 Wref között kell lennie. 3. 9. 3. A vizsgálati ciklus érvényesítési statisztikája El kell végezni a visszacsatolt fordulatszám-, nyomaték- és teljesítményértékek referenciaértékekre vonat- koztatott lineáris regresszióját. Ezt, ha ezen opciót választották, a visszacsatolt adatok bármilyen eltolása után kell elvégezni. A legkisebb négyzetek módszerét kell alkalmazni az alábbi alakú regresszióegyenlet útján: ahol: y = a fordulatszám (min-1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) visszacsatolt (tényleges) értéke y = mx + b m = a regressziós egyenes iránytangense x = a fordulatszám (min-1), nyomaték (Nm) vagy teljesítmény (kW) referenciaértéke b = a regressziós egyenes metszéke az y tengelyen Minden regressziós egyenesre ki kell számítani y-nak x-re vonatkozó négyzetes középhibáját és az (r2) kor- relációs együtthatót. Ajánlatos az elemzést 1 Hz gyakorisággal végezni. Minden negatív referencianyomaték-értéket és hozzá tar- tozó visszacsatolt értéket törölni kell a ciklus nyomatékának és a teljesítményérvényesítési statisztikának a számításából. Ahhoz, hogy egy vizsgálat érvényesnek legyen tekinthető, teljesíteni kell a 6. táblázat krité- riumait. 6. táblázat A regressziós egyenes tűrései Fordulatszám Nyomaték Teljesítmény Y-nak X-re vonatkozó négyzetes középhibája max. 100 min-1 max. a teljesítmény- térkép legnagyobb motornyomatékának 13 %-a a teljesítmény- max. térkép legnagyobb motorteljesítményének 8 %-a A regressziós egyenes iránytangense Korrelációs együttható, r2 0,95–1,03 0,83–1,03 0,89–1,03 min. 0,9700 min. 0,8800 min. 0,9100 A regressziós egyenes metszéke az Y tengelyen, b ± 50 min-1 ± 20 Nm vagy a legna- nyomaték gyobb ± 2 %-a, amelyik a nagyobb ± 4 kW vagy a legna- teljesítmény gyobb ± 2 %-a, amelyik a nagyobb A regresszióanalízisből a 7. táblázatban megadott pontok törölhetők. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 341 7. táblázat A regresszióanalízisből törölhető pontok Feltételek Törlendő pontok Teljes terhelés és a nyomaték- visszacsatolás < nyo- matéki referencia Terheletlen, nem alapjárati pont és a nyomaték- visszacsatolás > nyomatéki referencia Terheletlen/zárt fojtószelep, alapjárati pont és a for- dulatszám > referencia alapjárati fordulatszám Nyomaték és/vagy teljesítmény Nyomaték és/vagy teljesítmény Fordulatszám és/vagy teljesítmény 4. A GÁZ-HALMAZÁLLAPOTÚ SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁS SZÁMÍTÁSA 4. 1. A hígított kipufogógáz áramának meghatározása A ciklus során áthaladt teljes hígítottkipufogógáz-áramot (kg/vizsgálat) a ciklus során végzett mérések és az áramlásmérő berendezés megfelelő kalibrációs adatai alapján kell kiszámítani (V0 a PDP-hez vagy KV a CFV-hez, a III. melléklet 5. függelékének2. pontjában leírtak szerint). Az alábbi képleteket kell használni, ha a ciklus alatt a hígított kipufogógáz hőmérsékletét hőcserélő segítségével állandó értéken tartják (± 6 K a PDP-CVS-nél, ± 11 K a CFV-CVS-nél, lásd az V. melléklet 2. 3 pontát). (PDP = térfogat-kiszorításos sziv- attyú, CFV = kritikus átáramlású Venturi-torok. ) A PDP-CVS rendszerhez: ahol: MTOTW = 1,293 * V0 * Np * (pB – p1) * 273/(101,3 * T) MTOTW = a ciklus során átáramló hígított kipufogógáz tömege nedves alapon, kg V0 Np pB p1 T = vizsgálati körülmények között fordulatonként átszivattyúzott gáz térfogata, m3/ford = a szivattyúnak a vizsgálat során megtett összes fordulata = légköri nyomás a vizsgálókamrában, kPa = légköri érték alatti nyomásesés a szivattyú belépő nyílásánál, kPa = a hígított kipufogógáz átlagos hőmérséklete a szivattyú belépő nyílásánál a ciklus alatt, K A CFV-CVS rendszerhez: ahol: MTOTW = 1,293 * t * Kv * pA/T 0,5 MTOTW = a ciklus során átáramló hígított kipufogógáz tömege nedves alapon, kg t Kv pA T = a ciklus ideje, s = a kritikus áramlású Venturi-torok kalibrációs tényezője normál körülményekre = abszolút nyomás a Venturi-torok belépésénél, kPa = abszolút hőmérséklet a Venturi-torok belépésénél, K Ha áramláskiegyenlítéses (azaz hőcserélő nélküli) rendszert alkalmaznak, ki kell számítani a pillanatnyi tömegkibocsátást, és integrálni kell az egész ciklusra. Ebben az esetben a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani: A PDP-CVS rendszerhez: ahol: MTOTW,i = 1,293 * V0 * Np,i * (pB – p1) * 273/(101,3 * T) MTOTW,i = a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege nedves alapon, kg Np,i = a szivattyú adott időközben megtett fordulatainak száma 342 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet A CFV-CVS rendszerhez: MTOTW,i = 1,293 * Δti * Kv * pA/T 0,5 ahol: MTOTW,i = a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege nedves alapon, kg Δti = időköz, s Ha a részecskék (MSAM) és a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok teljes mintatömege meghaladja a teljes CVS-áramlás (MTOTW) 0,5 %-át, a CVS-áramlást korrigálni kell az MSAM-ra, vagy a részecskeminta áramát vissza kell vezetni a CVS-be még a (PDP vagy CFV) áramlásmérő berendezés előtt. 4. 2. A NOx nedvesség-korrekciója Mivel az NOx-kibocsátás függ a környező levegő állapotától, az NOx-koncentrációt korrigálni kell a kör- nyező levegő nedvességtartalmának figyelembevételével, az alábbi képletben megadott tényezőkkel: a) dízelmotoroknál: b) gázmotoroknál: KH,D = 1 1 – 0,0182 * (Ha – 10,71) KH,G = 1 1 – 0,0329 * (Ha – 10,71) ahol: Ha = a beszívott levegő nedvességtartalma, g víz per kg száraz levegő amelyben: Ha = 6,220 * Ra * pa -2 pB – pa * Ra * 10 Ra = a beszívott levegő relatív nedvességtartalma, % pa = a beszívott levegő telítési gőznyomása, kPa pb = a teljes légköri nyomás, kPa. 4. 3. A kibocsátás tömegárama mértékének számítása 4. 3. 1. Állandó tömegáramú rendszerek Hőcserélővel ellátott rendszereknél a szennyező anyagok (g/vizsgálat) tömegét az alábbi összefüggésekkel kell meghatározni: 1. NOxmass=0,001587 * NOxconc * KH,D * MTOTW(dízelmotorok) 2. NOxmass=0,001587 * NOxconc * KH,G * MTOTW(gázmotorok) 3. COmass=0,000966 * COconc * MTOTW 4. HCmass=0,000479 * HCconc * MTOTW,(dízelmotorok) 5. HCmass=0,000502 * HCconc * MTOTW,(PB-gázüzemű motorok) 7. CH4mass=0,000552 * CH4conc * MTOTW,(földgáz-üzemű motorok) ahol: NOx conc, COconc, HCconc(1) , NMHCconc MTOTW KH, D KH, G (1) C1 egyenértékre alapozva. = átlagos háttér-korrigált koncentrációk a teljes ciklusra, integrálás (kötelező az NOx – re és HC-re) vagy zsákos mérés alapján, ppm = a hígított kipufogógáz teljes tömege a teljes ciklusra, a 4. 1. pont szerint meghatározva, kg = nedvességkorrekciós tényező dízelmotorokra, a 4. 2. pont szerint meghatározva = nedvességkorrekciós tényező gázmotorokra, a 4. 2. pont szerint meghatározva 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 343 A száraz alapon mért koncentrációkat nedves alapra kell átalakítani a III. melléklet 1. függelékének 4. 2. pontja szerint. Az NMHCconc meghatározása az alkalmazott módszertől függ (lásd a III. melléklet 4. függelékének 3. 3. 4. pontját). A CH4 koncentrációját mindkét esetben meg kell határozni és le kell vonni a HC-koncentrációból az alábbiak szerint: a) GC (gázkromatográf) módszer b) NMC (nem-metán eltávolító) módszer NMHCconc = HCconc – CH4conc NMHCconc = HC(w/o Cutter) * (1 – CEM) – HC(wCutter) CEE – CEM ahol: HC(wCutter) = HC-koncentráció, ha a mintagáz átáramlik az NMC-n HC(w/oCutter) = HC-koncentráció, ha a mintagáz megkerüli az NMC-t CEM CEE = Metán-hatásfok a III. melléklet 5. függelékének 1. 8. 4. 1. pontja szerint meghatározva = Etán-hatásfok a III. melléklet 5. függelékének 1. 8. 4. 2. pontja szerint meghatározva 4. 3. 1. 1. A há t t é r k o r r i g á l t k o n c e n t r á c i ó k me g h a t á r o z á s a Ahhoz, hogy megkapjuk a szennyező anyagok nettó koncentrációját, a hígítólevegőben lévő gáz- halmazállapotú szennyező anyagok átlagos háttér-koncentrációját le kell vonni a mért koncentrációkból. A háttér-koncentrációk átlagos értékét mintavevő zsák módszerrel vagy folyamatos mérések integrációjával lehet meghatározni. Az alábbi képletet kell használni: ahol: conc = conce – concd * (1 – (1/DF)) conc = a szóban forgó szennyező anyag koncentrációja a hígított kipufogógázban, a szóban forgó szennyező anyag hígítólevegőben lévő mennyiségével korrigálva, ppm conce = a szóban forgó szennyező anyagnak a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm concd = a szóban forgó szennyező anyagnak a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm DF = hígítási tényező (dilution factor) A hígítási tényezőt az alábbiak szerint kell kiszámítani: a) dízelmotoroknál és PB-gázüzemű motoroknál: DF = FS -4 CO2,conce + (HCconce + COconce) * 10 b) földgáz-üzemű motoroknál DF = FS -4 CO2,conce + (NMHCconce + COconce) * 10 ahol: CO2, conce = a hígított kipufogógáz CO2-koncentrációja, térf. % = a hígított kipufogógáz HC-koncentrációja, ppm C1 HCconce NMHCconce = a hígított kipufogógáz NMHC-koncentrációja, ppm C1 COconce FS = a hígított kipufogógáz CO-koncentrációja, ppm = sztöchiometrikus tényező A száraz alapon mért koncentrációkat nedves alapra kell átalakítani a III. melléklet 1. függelékének 4. 2. pontja szerint. A sztöchiometrikus tényezőt az alábbiak szerint kell kiszámítani: FS = 100 * χ χ + y 2 + ,76 *(χ + y 4) 344 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet ahol: x, y = tüzelőanyag-összetétel CxHy Alternatívaként, ha a tüzelőanyag összetétele nem ismert, az alábbi sztöchiometrikus tényezők használha- tók: FS (dízel) = 13,4 FS (PB-gáz) = 11,6 FS (földgáz) = 9,5 4. 3. 2. Áramláskiegyenlítéssel rendelkező rendszerek Azoknál a rendszereknél, amelyek nincsenek hőcserélővel felszerelve, a szennyező anyagok (g/vizsgálat) tömegét a pillanatnyilag kibocsátott szennyezőanyag-tömegek kiszámításával és a pillanatnyi értékeknek az egész ciklusra való integrálásával kell meghatározni. A háttérkorrekciót is közvetlenül a pillanatnyi kon- centrációértékekre kell alkalmazni. Az alábbi képleteket kell használni: n 1. NOxmass=∑ i=1 n 2. NOxmass=∑ i=1 n (MTOTW,i * NOxconce,i * 0,001587 * KH,D)–(MTOTW * NOxconcd * (1–1/DF) * 0,001587 * KH,D)(diesel engines) (MTOTW,i * NOxconce,i * 0,001587 * KH,G)–(MTOTW * NOxconcd * (1–1/DF) * 0,001587 * KH,G)((gázmotorok)) 3. COmass=∑ (MTOTW,i * COconce,i * 0,000966)–(MTOTW * COconcd * (1–1/DF) * 0,000966) i=1 n 4. HCmass=∑ i=1 n 5. HCmass=∑ (MTOTW,i * HCconce,i * 0,000479)–(MTOTW * HCconcd * (1–1/DF) * 0,000479)((dízelmotorok)) (MTOTW,i * HCconce,i * 0,000502)–(MTOTW * HCconcd * (1–1/DF) * 0,000502)((PB-gázüzemű motorok)) i=1 n 6. NMHCmass=∑ i=1 n (MTOTW,i * NMHCconce,i * 0,000516)–(MTOTW * NMHCconcd * (1–1/DF) * 0,000516)((földgáz-üzeműmotorok)) 7. CH4mass=∑ i=1 (MTOTW,i * CH4conce,i * 0,000552)–(MTOTW * CH4concd * (1–1/DF) * 0,000552)((földgáz-üzeműmotorok)) ahol: conce concd = a szóban forgó szennyező anyagnak a hígított kipufogógázban mért koncentrációja, ppm = a szóban forgó szennyező anyagnak a hígítólevegőben mért koncentrációja, ppm MTOTW, i = a hígított kipufogógáz pillanatnyi tömege (lásd a 4. 1. pontot), kg MTOTW = a hígított kipufogógáz teljes tömege a ciklus alatt (lásd a 4. 1. pontot), kg KH, D KH, G = nedvességkorrekciós tényező dízelmotorokra, a 4. 2. pont szerint meghatározva = nedvességkorrekciós tényező gázmotorokra, a 4. 2. pont szerint meghatározva DF = hígítási tényező a 4. 3. 1. 1. pont szerint meghatározva 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 345 4. 4. A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás kiszámítása A (g/kWh) szennyezőanyag-kibocsátást az egyes összetevőkre az alábbi módon kell kiszámítani:  = NOxmass/Wact(dízel‐ és gázmotorokra) NOx CO = COmass/Wact(dízel‐ és gázmotorokra) HC = HCmass/Wact(dízel‐ és PB - gázüzemű motorokra) NMHC = NMHCmass/Wact(fölgázüzemű motorokra)  = CH4mass/Wact(fölgázüzemű motorokra) CH4 ahol: Wact = a ciklus tényleges munkája a 3. 9. 2. pont szerint meghatározva, kWh 5. A RÉSZECSKEKIBOCSÁTÁS SZÁMÍTÁSA (CSAK DÍZELMOTOROKNÁL) 5. 1. A tömegáram kiszámítása A részecskék (g/vizsgálat) tömegét az alábbiak szerint kell kiszámítani: PTmass = Mf MSAM * MTOTW 1000 ahol: Mf = a ciklus alatt összegyűjtött részecskék tömege, mg MTOTW = a hígított kipufogógáz össztömege a ciklus alatt, a 4. 1. pont szerint meghatározva, kg MSAM = a hígító csatornából részecskeminta vétel céljából kivett hígított kipufogógáz tömege, kg és: Mf = Mf, p + Mf, b ha külön vannak mérlegelve, mg Mf, p = az elsődleges szűrőn összegyűjtött részecskék tömege, mg Mf, b = a másodlagos szűrőn összegyűjtött részecskék tömege, mg Kettős hígítórendszer alkalmazása esetén a másodlagos hígítólevegő tömegét le kell vonni a részecskeszű- rőkön áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz-minta teljes tömegéből. ahol: MSAM = MTOT–MSEC MTOT = a részecskeszűrőn áthaladó kétszeresen hígított kipufogógáz tömege, kg MSEC = a másodlagos hígítólevegő tömege, kg Ha a 3. 4. pont szerint meghatározzák a hígítólevegő részecske-háttérszintjét, a részecsketömeget korri- gálni lehet a háttér figyelembevételével. Ebben az esetben a (g/vizsgálat) részecsketömeget az alábbiak sze- rint kell kiszámítani: PTmass =[ Mf MSAM –( Md MDIL *(1– 1 DF))] * MTOTW 1000 ahol: Mf, MSAM, MTOTW = lásd fent MDIL Md DF = a háttérrészecskeminta vevő által begyűjtött elsődleges hígítólevegő tömege, kg = az elsődleges hígítólevegőből begyűjtött háttérrészecskék tömege, mg = hígítási tényező a 4. 3. 1. 1. pont szerint meghatározva 346 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 5. 2. A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás számítása A (g/kWh) részecskekibocsátást az alábbiak szerint kell kiszámítani: ahol: Wact = a ciklus tényleges munkája a 3. 9. 2. pont szerint meghatározva, kWh PT = PTmass/Wact 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 347 3. függelék ETC MOTOR-FÉKPAD PROGRAM Idő s 63 64 65 66 67 68 69 70 71 72 73 74 75 76 77 78 79 80 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 98 99 100 101 102 103 104 105 106 107 108 109 110 111 112 113 114 115 116 117 118 119 120 121 122 123 124 Norm. fordsz. % 28,5 32 4 34,5 64,1 58 50,3 66,4 81,4 88,7 52,5 46,4 48,6 55,2 62,3 68,4 74,5 38 41,8 47,1 52,5 56,9 58,3 56,2 52 43,3 36,1 27,6 21,1 8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 11,6 0 27,2 17 36 59,7 80,8 49,7 65,6 78,6 64,9 44,3 51,4 58,1 69,3 72 72,1 Norm. nyomaték % 20,9 73,9 82,3 80,4 86 0 83,4 99,1 99,6 73,4 0 58,5 90,9 99,4 99 91,5 73,7 0 89,6 99,2 99,8 80,8 11,8 „m” „m” „m” „m” „m” „m” 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 14,8 0 74,8 76,9 78 86 17,9 0 86 72,2 „m” „m” 83,4 97 99,3 20,8 „m” Idő s 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 44 45 46 47 48 49 50 51 52 53 54 55 56 57 58 59 60 61 62 Norm. fordsz. % 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0,1 23,1 12,6 21,8 19,7 54,6 71,3 55,9 72 86,7 51,7 53,4 34,2 45,5 54,6 64,5 71,7 79,4 89,7 57,4 59,7 90,1 82,9 51,3 28,5 29,3 26,7 20,4 14,1 6,5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 25,5 Norm. nyomaték % 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1,5 21,5 28,5 71 76,8 80,9 4,9 18,1 85,4 61,8 0 48,9 87,6 92,7 99,5 96,8 85,4 54,8 99,4 0 30,6 „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 11,1 Idő s 125 126 127 128 129 130 131 132 133 134 135 136 137 138 139 140 141 142 143 144 145 146 147 148 149 150 151 152 153 154 155 156 157 158 159 160 161 162 163 164 165 166 167 168 169 170 171 172 173 174 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 185 186 Norm. fordsz. % 65,3 64 59,7 52,8 45,9 38,7 32,4 27 21,7 19,1 34,7 16,4 0 1,2 30,1 30 54,4 77,2 58,1 45 68,7 85,7 60,2 59,4 72,7 79,9 44,3 41,5 56,2 65,7 74,4 54,4 47,9 54,5 62,7 62,3 46,2 44,3 48,2 51 50 49,2 49,3 49,9 51,6 49,7 48,5 50,3 51,1 54,6 56,6 58 53,6 40,8 32,9 26,3 20,9 10 0 0 0 0 Norm. nyomaték % „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 0,4 14 48,6 11,2 2,1 19,3 73,9 74,4 55,6 0 82,1 98,1 67,2 0 98 99,6 45 0 84,4 98,2 99,1 84,7 0 89,7 99,5 96,8 0 54,2 83,2 13,3 „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 72,5 84,5 64,8 76,5 „m” „m” „m” „m” „m” „m” 0 0 0 0 0 348 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Idő s 187 188 189 190 191 192 193 194 195 196 197 198 199 200 201 202 203 204 205 206 207 208 209 210 211 212 213 214 215 216 217 218 219 220 221 222 223 224 225 226 227 228 229 230 231 232 233 234 235 236 237 238 239 240 241 242 243 244 245 246 247 248 249 250 251 252 253 254 Norm. fordsz. % 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 21,2 30,8 5,9 34,6 59,9 84,3 68,7 43,6 41,5 49,9 60,8 70,2 81,1 49,2 56 56,2 61,7 69,2 74,1 72,4 71,3 71,2 67,1 65,5 64,4 62,9 62,2 62,9 58,8 56,9 Norm. nyomaték % 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 62,7 75,1 82,7 80,3 87 86,2 „m” „m” 85,4 94,3 99 99,4 92,4 0 86,2 99,3 99 99,3 99,8 8,4 0 9,1 „m” „m” „m” 25,6 35,6 24,4 „m” „m” Idő s 255 256 257 258 259 260 261 262 263 264 265 266 267 268 269 270 271 272 273 274 275 276 277 278 279 280 281 282 283 284 285 286 287 288 289 290 291 292 293 294 295 296 297 298 299 300 301 302 303 304 305 306 307 308 309 310 311 312 313 314 315 316 317 318 319 320 321 322 Norm. fordsz. % 54,5 51,7 56,2 59,5 65,5 71,2 76,6 79 52,9 53,1 59 62,2 65 69 69,9 70,6 68,9 69,8 69,6 65,7 67,1 66,7 65,6 64,5 62,9 59,3 54,1 51,3 47,9 43,6 39,4 34,7 29,8 20,9 36,9 35,5 20,9 49,7 42,5 32 23,6 19,1 15,7 25,1 34,5 44,1 52,8 63,6 73,6 62,2 29,2 46,4 47,3 47,2 47,9 47,8 49,2 52,7 57,4 61,8 66,4 65,8 59 50,7 41,8 34,7 28,7 25,2 Norm. nyomaték % „m” 17 78,7 94,7 99,1 99,5 99,9 0 97,5 99,7 99,1 99 99,1 83,1 28,4 12,5 8,4 9,1 7 „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 73,4 „m” „m” „m” 11,9 „m” „m” „m” 0 73,5 76,8 81,4 87,4 98,6 99 99,7 „m” „m” 22 13,8 12,5 11,5 35,5 83,3 96,4 99,2 99 60,9 „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” Idő s 323 324 325 326 327 328 329 330 331 332 333 334 335 336 337 338 339 340 341 342 343 344 345 346 347 348 349 350 351 352 353 354 355 356 357 358 359 360 361 362 363 364 365 366 367 368 369 370 371 372 373 374 375 376 377 378 379 380 381 382 383 384 385 386 387 388 389 390 Norm. fordsz. % 43 38,7 48,1 40,3 42,4 46,4 46,9 46,1 45,7 45,5 46,4 51,3 51,3 53,2 53,9 53,4 53,8 50,6 47,8 41,6 38,7 35,9 34,6 34,8 35,9 38,8 41,5 47,1 53,1 46,4 42,5 43,6 47,1 54,1 62,9 72,6 82,4 88 46,4 53,4 58,4 61,5 64,8 68,1 73,4 73,3 73,5 68,3 45,4 47,2 44,5 47,8 46,8 46,9 46,8 46,1 46,1 45,5 44,7 43,8 41 41,1 38 35,9 33,5 53,1 48,3 49,9 Norm. nyomaték % 24,8 0 31,9 61 52,1 47,7 30,7 23,1 23,2 31,9 73,6 60,7 51,1 46,8 50 52,1 45,7 22,1 26 17,8 29,8 71,6 47,3 80,3 87,2 90,8 94,7 99,2 99,7 0 0,7 58,6 87,5 99,5 99 99,6 99,5 99,4 0 95,2 99,2 99 99 99,2 99,7 29,8 14,6 0 49,9 75,7 9 10,3 15,9 12,7 8,9 6,2 „m” „m” „m” „m” „m” 6,4 6,3 0,3 0 48,9 „m” „m” 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 349 Idő s 391 392 393 394 395 396 397 398 399 400 401 402 403 404 405 406 407 408 409 410 411 412 413 414 415 416 417 418 419 420 421 422 423 424 425 426 427 428 429 430 431 432 433 434 435 436 437 438 439 440 441 442 443 444 445 446 447 448 449 450 451 452 453 454 455 456 457 458 Norm. fordsz. % 48 45,3 41,6 44,3 44,3 43,4 44,3 43 42,2 42,7 45 43,6 42,2 44,8 43,4 45 42,2 61,2 56,3 59,7 62,3 67,9 69,5 73,1 77,7 79,7 82,5 85,3 86,6 89,4 62,2 52,7 50,2 49,3 52,2 51,3 51,3 51,1 51,1 51,8 51,3 51,1 51,3 52,3 52,9 53,8 51,7 53,5 52 51,7 53,2 54,2 55,2 53,8 53,1 55 57 61,5 59,4 59 57,3 64,1 70,9 58 41,5 44,1 46,8 47,2 Norm. nyomaték % „m” „m” 3,1 79 89,5 98,8 98,9 98,8 98,8 98,8 99 98,9 98,8 99 98,8 99 54,3 31,9 72,3 99,1 99 99,2 99,3 99,7 99,8 99,7 99,5 99,4 99,4 99,4 0 96,4 99,8 99,6 99,8 100 100 100 100 99,9 100 100 100 99,8 99,7 99,6 99,9 99,6 99,8 99,9 99,7 99,5 99,4 99,6 99,7 99,4 99,2 99 5,7 0 59,8 99 90,5 0 59,8 92,6 99,2 99,3 Idő s 459 460 461 462 463 464 465 466 467 468 469 470 471 472 473 474 475 476 477 478 479 480 481 482 483 484 485 486 487 488 489 490 491 492 493 494 495 496 497 498 499 500 501 502 503 504 505 506 507 508 509 510 511 512 513 514 515 516 517 518 519 520 521 522 523 524 525 526 Norm. fordsz. % 51 53,2 53,1 55,9 53,9 52,5 51,7 51,5 52,8 54,9 57,3 60,7 62,4 60,1 53,2 44 35,2 30,5 26,5 22,5 20,4 19,1 19,1 13,4 6,7 3,2 14,3 34,1 23,9 31,7 32,1 35,9 36,6 38,7 38,4 39,4 39,7 40,5 40,8 39,7 39,2 38,7 32,7 30,1 21,9 12,8 0 0 0 0 0 0 0 0 0 30,5 19,7 16,3 27,2 21,7 29,7 36,6 61,3 40,8 36,6 39,4 51,3 58,5 Norm. nyomaték % 100 99,7 99,7 53,1 13,9 „m” „m” 52,2 80 95 99,2 99,1 „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 63,8 0 75,7 79,2 19,4 5,8 0,8 „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 25,6 56,9 45,1 4,6 1,3 28,6 73,7 59,5 0 27,8 80,4 88,9 11,1 Idő s 527 528 529 530 531 532 533 534 535 536 537 538 539 540 541 542 543 544 545 546 547 548 549 550 551 552 553 554 555 556 557 558 559 560 561 562 563 564 565 566 567 568 569 570 571 572 573 574 575 576 577 578 579 580 581 582 583 584 585 586 587 588 589 590 591 592 593 594 Norm. fordsz. % 60,7 54,5 51,3 45,5 40,8 38,9 36,6 36,1 44,8 51,6 59,1 66 75,1 81 39,1 53,8 59,7 64,8 70,6 72,6 72 68,9 67,7 66,8 64,3 64,9 63,6 63 64,4 63 63,6 63,3 60,1 61 59,7 58,7 56 53,9 52,1 49,9 46,4 43,6 40,8 37,5 27,8 17,1 12,2 11,5 8,7 8 5,3 4 3,9 0 0 0 0 0 0 0 8,7 16,2 23,6 21,1 23,6 46,2 68,4 58,7 Norm. nyomaték % „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 72,7 78,9 91,1 99,1 99,1 99,9 8 0 89,7 99,1 99 96,1 19,6 6,3 0,1 „m” „m” 16,9 7 12,5 7,7 38,2 11,8 0 5 9,1 8,4 0,9 „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 0,6 0,9 1,1 0,5 0,9 0,2 0 0 0 0 0 0 0 0 0 22,8 49,4 56 56,1 56 68,8 61,2 „m” 350 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Idő s 595 596 597 598 599 600 601 602 603 604 605 606 607 608 609 610 611 612 613 614 615 616 617 618 619 620 621 622 623 624 625 626 627 628 629 630 631 632 633 634 635 636 637 638 639 640 641 642 643 644 645 646 647 648 649 650 651 652 653 654 655 656 657 658 659 660 661 662 Norm. fordsz. % 31,6 19,9 32,9 43 57,4 72,1 53 48,1 56,2 65,4 72,9 67,5 39 41,9 44,1 46,8 48,7 50,5 52,5 51 50 49,1 47 43,1 39,2 40,6 41,8 44,4 48,1 53,8 58,6 63,6 68,5 72,2 77,1 57,8 60,3 61,9 63,8 64,7 65,4 65,7 65,6 49,1 50,4 50,5 51 49,4 49,2 48,6 47,5 46,5 46 45,6 47,1 46,2 47,9 49,5 50,6 51 53 54,9 55,7 56 56,1 55,6 55,4 54,9 Norm. nyomaték % „m” 8,8 70,2 79 98,9 73,8 0 86 99 98,9 99,7 „m” „m” 38,1 80,4 99,4 99,9 99,7 90,3 1,8 „m” „m” „m” „m” „m” 0,5 53,4 65,1 67,8 99,2 98,9 98,8 99,2 89,4 0 79,1 98,8 98,8 98,8 98,9 46,5 44,5 3,5 0 73,1 „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 11,3 42,8 83 99,3 99,7 99,9 99,7 99,6 99,3 99,1 99 99 9,3 „m” „m” 51,3 Idő s 663 664 665 666 667 668 669 670 671 672 673 674 675 676 677 678 679 680 681 682 683 684 685 686 687 688 689 690 691 692 693 694 695 696 697 698 699 700 701 702 703 704 705 706 707 708 709 710 711 712 713 714 715 716 717 718 719 720 721 722 723 724 725 726 727 728 729 730 Norm. fordsz. % 54,9 54 53,8 52 50,4 50,6 49,3 50 50,4 51,9 53,6 54,6 56 55,8 58,4 59,9 60,9 63 64,3 64,8 65,9 66,2 65,2 65 63,6 62,4 61,8 59,8 59,2 59,7 61,2 62,2 62,8 63,5 64,7 64,7 65,4 66,1 64,3 64,3 63 62,2 61,6 62,4 62,2 61 58,7 55,5 51,7 49,2 48,8 47,9 46,2 45,6 45,6 45,5 43,8 41,9 41,3 41,4 41,2 41,8 41,8 43,2 45 44,2 43,9 38 Norm. nyomaték % 59,8 39,3 „m” „m” „m” 0 41,7 73,2 99,7 99,5 99,3 99,1 99 99 98,9 98,8 98,8 98,8 98,9 64 46,5 28,7 1,8 6,8 53,6 82,5 98,8 98,8 98,8 98,8 98,8 49,4 37,2 46,3 72,3 72,3 77,4 69,3 „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 40,4 „m” „m” 9,8 34,5 37,1 „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 17,4 29 „m” „m” 10,7 Idő s 731 732 733 734 735 736 737 738 739 740 741 742 743 744 745 746 747 748 749 750 751 752 753 754 755 756 757 758 759 760 761 762 763 764 765 766 767 768 769 770 771 772 773 774 775 776 777 778 779 780 781 782 783 784 785 786 787 788 789 790 791 792 793 794 795 796 797 798 Norm. fordsz. % 56,8 57,1 52 44,4 40,2 39,2 38,9 39,9 42,3 43,7 45,5 45,6 48,1 49 49,8 49,8 51,9 52,3 53,3 52,9 54,3 55,5 56,7 61,7 64,3 64,7 66,2 49,1 52,1 52,6 52,9 52,3 54,2 55,4 56,1 56,8 57,2 58,6 59,5 61,2 62,1 62,7 62,8 64 63,2 62,4 60,3 58,7 57,2 56,1 56 55,2 54,8 55,7 56,6 58 58,6 58,7 59,3 58,6 60,5 59,2 59,9 59,6 59,9 59,9 60,5 60,3 Norm. nyomaték % „m” „m” „m” „m” „m” 16,5 73,2 89,8 98,6 98,8 99,1 99,2 99,7 100 99,9 99,9 99,5 99,4 99,3 99,3 99,2 99,1 99 98,8 47,4 1,8 „m” „m” 46 61 0 20,4 56,7 59,8 49,2 33,7 96 98,9 98,8 98,8 98,8 98,8 98,8 98,9 46,3 „m” „m” „m” „m” „m” 9,3 26,3 42,8 47,1 52,4 50,3 20,6 „m” „m” „m” 9,7 9,6 9,6 9,6 6,2 9,6 13,1 20,7 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 351 Idő s 799 800 801 802 803 804 805 806 807 808 809 810 811 812 813 814 815 816 817 818 819 820 821 822 823 824 825 826 827 828 829 830 831 832 833 834 835 836 837 838 839 840 841 842 843 844 845 846 847 848 849 850 851 852 853 854 855 856 857 858 859 860 861 862 863 864 865 866 Norm. fordsz. % 59,9 60,5 61,5 60,9 61,2 62,8 63,4 64,6 64,1 63 62,7 63,5 64,1 64,3 64,1 63,7 62,9 62,4 61,7 59,8 57,4 54,8 54,3 52,9 52,4 50,4 48,6 47,9 46,8 46,9 49,5 50,5 52,3 54,1 56,3 58,7 57,3 59 59,8 60,3 61,2 61,8 62,5 62,4 61,5 63,7 61,9 61,6 60,3 59,2 57,3 52,3 49,3 47,3 46,3 46,8 46,6 44,3 43,1 42,4 41,8 43,8 44,6 46 46,9 47,9 50,2 51,2 Norm. nyomaték % 31 42 52,5 51,4 57,7 98,8 96,1 45,4 5 3,2 14,9 35,8 73,3 37,4 21 21 18 32,7 46,2 45,1 43,9 42,8 65,2 62,1 30,6 „m” „m” „m” „m” 9,4 41,7 37,8 20,4 30,7 41,8 26,5 „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 29,7 „m” „m” „m” „m” „m” „m” 38,8 35,1 „m” „m” „m” 2,1 2,4 68,8 89,2 99,2 99,4 99,7 99,8 99,6 Idő s 867 868 869 870 871 872 873 874 875 876 877 878 879 880 881 882 883 884 885 886 887 888 889 890 891 892 893 894 895 896 897 898 899 900 901 902 903 904 905 906 907 908 909 910 911 912 913 914 915 916 917 918 919 920 921 922 923 924 925 926 927 928 929 930 931 932 933 934 Norm. fordsz. % 52,3 53 54,2 55,5 56,7 57,3 58 60,5 60,2 60,3 60,5 61,4 60,3 60,5 61,2 61,6 61,5 61,2 61,3 63,1 63,2 62,3 62 61,6 61,6 61,8 62 62 61,1 61,2 60,7 60,7 60,9 60,1 59,3 59,9 59,4 59,2 59,5 58,3 58,2 57,6 57,1 57 57 56,5 56,3 56,1 55,2 54,7 55,2 55,2 55,9 55,9 56,1 55,8 55,9 55,8 56,4 56,4 56,4 56,4 54 53,4 52,3 52,1 52,3 52,2 Norm. nyomaték % 99,4 99,3 99,2 99,1 99 98,9 98,9 31,1 „m” „m” 6,3 19,3 1,2 2,9 34,1 13,2 16,4 16,4 „m” „m” 4,8 22,3 38,5 29,6 26,6 28,1 29,6 16,3 „m” „m” 19,2 32,5 17,8 19,2 38,2 45 32,4 23,5 40,8 „m” „m” „m” „m” 0,6 26,3 29,2 20,5 „m” „m” 17,5 29,2 29,2 16 26,3 36,5 19 9,2 21,9 42,8 38 11 35,1 7,3 5,4 27,6 32 33,4 34,9 Idő s 935 936 937 938 939 940 941 942 943 944 945 946 947 948 949 950 951 952 953 954 955 956 957 958 959 960 961 962 963 964 965 966 967 968 969 970 971 972 973 974 975 976 977 978 979 980 981 982 983 984 985 986 987 988 989 990 991 992 993 994 995 996 997 998 999 1000 1001 1002 Norm. fordsz. % 52,8 53,7 54 55,1 55,2 54,7 52,5 51,8 51,4 50,9 51,2 50,3 50,2 50,9 49,9 50,9 49,8 50,4 50,4 49,7 51 50,3 50,2 49,9 50,9 50 50,2 50,2 49,9 50,4 50,2 50,3 49,9 51,1 50,6 49,9 49,6 49,4 49 49,8 50,9 50,4 49,8 49,1 50,4 49,8 49,3 49,1 49,9 49,1 50,4 50,9 51,4 51,5 52,2 52,8 53,3 53,6 53,4 53,9 55,2 55,8 55,7 55,8 56,4 55,4 55,2 55,8 Norm. nyomaték % 60,1 69,7 70,7 71,7 46 12,6 0 24,7 43,9 71,1 76,8 87,5 99,8 100 99,7 100 99,7 99,8 99,8 99,7 100 99,8 99,8 99,7 100 99,7 99,8 99,8 99,7 99,8 99,8 99,8 99,7 100 99,9 99,7 99,6 99,6 99,5 99,7 100 99,8 99,7 99,5 99,8 99,7 99,5 99,5 99,7 99,5 99,8 100 99,9 99,9 99,7 74,1 46 36,4 33,5 58,9 73,8 52,4 9,2 2,2 33,6 „m” „m” 26,3 352 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Idő s 1003 1004 1005 1006 1007 1008 1009 1010 1011 1012 1013 1014 1015 1016 1017 1018 1019 1020 1021 1022 1023 1024 1025 1026 1027 1028 1029 1030 1031 1032 1033 1034 1035 1036 1037 1038 1039 1040 1041 1042 1043 1044 1045 1046 1047 1048 1049 1050 1051 1052 1053 1054 1055 1056 1057 1058 1059 1060 1061 1062 1063 1064 1065 1066 1067 1068 1069 1070 Norm. fordsz. % 55,8 56,4 57,6 58,8 59,9 62,3 63,1 63,7 63,3 48 47,9 49,9 49,9 49,6 49,9 49,3 49,7 49,1 49,4 48,3 49,4 48,5 48,7 48,7 49,1 49 49,8 48,7 48,5 49,3 49,7 48,3 49,8 49,4 49,8 50,5 50,3 51,2 50,5 50,6 50,4 49,9 49,1 47,9 48,1 47,5 46,9 47,7 46,9 46,5 48 47,2 48,7 48,7 47,8 48,8 47,4 47,3 47,3 46,9 46,7 46,8 46,9 46,7 45,5 45,5 44,2 43 Norm. nyomaték % 23,3 50,2 68,3 90,2 98,9 98,8 74,4 49,4 9,8 0 73,5 99,7 48,8 2,3 „m” „m” 47,5 „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 31,3 45,3 44,5 61 64,3 64,4 65,6 64,5 82,9 86 89 81,4 49,9 20,1 24 36,2 34,5 30,3 53,5 61,6 73,6 84,6 87,7 80 50,4 38,6 63,1 5 47,4 49,8 23,9 44,6 65,2 60,4 61,5 „m” „m” „m” „m” Idő s 1071 1072 1073 1074 1075 1076 1077 1078 1079 1080 1081 1082 1083 1084 1085 1086 1087 1088 1089 1090 1091 1092 1093 1094 1095 1096 1097 1098 1099 1100 1101 1102 1103 1104 1105 1106 1107 1108 1109 1110 1111 1112 1113 1114 1115 1116 1117 1118 1119 1120 1121 1122 1123 1124 1125 1126 1127 1128 1129 1130 1131 1132 1133 1134 1135 1136 1137 1138 Norm. fordsz. % 42,5 41 39,9 39,9 40,1 39,9 39,4 43,8 52,9 52,8 53,4 54,7 56,3 57,5 59 59,8 60,1 61,8 61,8 61,7 62 62,3 62 61,3 61,1 61,2 61,1 61,1 61,3 61,3 60,4 58,8 57,7 56 54,7 53,3 52,6 53,4 53,9 54,9 55,8 57,1 56,5 58,9 58,7 59,8 61 60,7 59,4 57,9 57,6 56,3 55 53,7 52,1 51,1 49,7 49,1 48,7 48,2 48 48 47,2 47,3 46,6 47,4 46,3 45,4 Norm. nyomaték % „m” „m” „m” 38,2 48,1 48 59,3 19,8 0 88,9 99,5 99,3 99,1 99 98,9 98,9 98,9 48,3 55,6 59,8 55,6 29,6 19,3 7,9 19,2 43 59,7 98,8 98,8 26,6 „m” „m” „m” „m” „m” „m” 23,2 84,2 99,4 99,3 99,2 99 99,1 98,9 98,9 98,9 98,8 19,2 „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 25,8 46,1 46,9 46,7 70 70 67,6 67,6 74,7 13 „m” „m” Idő s 1139 1140 1141 1142 1143 1144 1145 1146 1147 1148 1149 1150 1151 1152 1153 1154 1155 1156 1157 1158 1159 1160 1161 1162 1163 1164 1165 1166 1167 1168 1169 1170 1171 1172 1173 1174 1175 1176 1177 1178 1179 1180 1181 1182 1183 1184 1185 1186 1187 1188 1189 1190 1191 1192 1193 1194 1195 1196 1197 1198 1199 1200 1201 1202 1203 1204 1205 1206 Norm. fordsz. % 45,5 44,8 46,6 46,3 48,5 49,9 49,1 49,1 51 51,5 50,9 51,6 52,1 50,9 52,2 51,5 51,5 50,8 50,3 50,3 49,3 48,8 47,8 48,1 48,4 49,6 51 51,6 53,3 55,2 55,7 56,4 56,8 57 57,6 56,9 56,4 57 56,4 57 57,7 58,6 58,9 59,4 58,8 60,1 60,6 60,7 60,7 60 60,2 59,7 59,8 59,8 59,8 60 59,5 59,9 59,8 59 58,9 59,1 58,9 58,4 58,7 58,3 57,5 57,2 Norm. nyomaték % 24,8 73,8 99 98,9 99,4 99,7 99,5 99,5 100 99,9 100 99,9 99,7 100 99,7 98,3 47,2 78,4 83 31,7 31,3 21,5 59,4 77,1 87,6 87,5 81,4 66,7 63,2 62 43,9 30,7 23,4 „m” „m” „m” 4 23,4 41,7 49,2 56,6 56,6 64 68,2 71,4 71,3 79,1 83,3 77,1 73,5 55,5 54,4 73,3 77,9 73,9 76,5 82,3 82,8 65,8 48,6 62,2 70,4 62,1 67,4 58,9 57,7 57,8 57,6 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 353 Idő s 1207 1208 1209 1210 1211 1212 1213 1214 1215 1216 1217 1218 1219 1220 1221 1222 1223 1224 1225 1226 1227 1228 1229 1230 1231 1232 1233 1234 1235 1236 1237 1238 1239 1240 1241 1242 1243 1244 1245 1246 1247 1248 1249 1250 1251 1252 1253 1254 1255 1256 1257 1258 1259 1260 1261 1262 1263 1264 1265 1266 1267 1268 1269 1270 1271 1272 1273 1274 Norm. fordsz. % 57,1 57 56,4 56,7 55,9 56,3 56,7 56 56 56,4 56,7 56,9 57 57,7 57,5 58,4 58,7 58,2 58,5 58,8 59 58,2 57,6 57,1 57,2 57 56,7 56,8 56,9 57 57,4 57,3 57,7 57,5 58,6 58,2 58,8 58,3 58,7 59,1 58,6 58,8 58,8 58,7 59,1 59,1 59,4 60,6 59,6 60,1 60,6 59,6 60,7 60,5 59,7 59,6 59,8 59,6 60,1 59,9 59,7 59,6 59,7 59,8 59,9 60,6 60,5 60,2 Norm. nyomaték % 42,6 70,1 59,6 39 68,1 79,1 89,7 89,4 93,1 93,1 94,4 94,8 94,1 94,3 93,7 93,2 93,2 93,7 93,1 86,2 72,9 59,9 8,5 47,6 74,4 79,1 67,2 69,1 71,3 77,3 78,2 70,6 64 55,6 49,6 41,1 40,6 21,1 24,9 24,8 „m” „m” „m” „m” „m” „m” „m” 2,6 „m” „m” „m” 4,1 7,1 „m” „m” „m” „m” 4,9 5,9 6,1 „m” „m” 22 10,3 10 6,2 7,3 14,8 Idő s 1275 1276 1277 1278 1279 1280 1281 1282 1283 1284 1285 1286 1287 1288 1289 1290 1291 1292 1293 1294 1295 1296 1297 1298 1299 1300 1301 1302 1303 1304 1305 1306 1307 1308 1309 1310 1311 1312 1313 1314 1315 1316 1317 1318 1319 1320 1321 1322 1323 1324 1325 1326 1327 1328 1329 1330 1331 1332 1333 1334 1335 1336 1337 1338 1339 1340 1341 1342 Norm. fordsz. % 60,6 60,6 61 61 61,3 61,2 61,5 61 61,1 60,5 60,2 60,2 60,2 59,9 59,4 59,6 59,3 58,9 58,8 58,9 58,9 58,9 58,7 58,7 59,3 60,1 60,5 59,5 59,7 59,7 60,1 60,8 60,9 61,3 61,8 62 62,2 62,6 62,7 62,9 63,1 63,5 63,6 64,3 63,7 63,8 63,6 63,4 63,2 63,3 62,9 63 63,1 61,8 61,6 61 61,2 60,8 61,1 60,7 60,6 60,5 60,6 60,9 60,9 61,4 61,3 61,5 Norm. nyomaték % 8,2 5,5 14,3 12 34,2 17,1 15,7 9,5 9,2 4,3 7,8 5,9 5,3 4,6 21,5 15,8 10,1 9,4 9 35,4 30,7 25,9 22,9 24,4 61 56 50,6 16,2 50 31,4 43,1 38,4 40,2 49,7 45,9 45,9 45,8 46,8 44,3 44,4 43,7 46,1 40,7 49,5 27 15 18,7 8,4 8,7 21,6 19,7 22,1 20,3 19,1 17,1 0 22 40,3 34,3 16,1 16,6 18,5 29,8 19,5 22,3 35,8 42,9 31 Idő s 1343 1344 1345 1346 1347 1348 1349 1350 1351 1352 1353 1354 1355 1356 1357 1358 1359 1360 1361 1362 1363 1364 1365 1366 1367 1368 1369 1370 1371 1372 1373 1374 1375 1376 1377 1378 1379 1380 1381 1382 1383 1384 1385 1386 1387 1388 1389 1390 1391 1392 1393 1394 1395 1396 1397 1398 1399 1400 1401 1402 1403 1404 1405 1406 1407 1408 1409 1410 Norm. fordsz. % 61,3 61 60,8 60,9 61,2 60,9 60,7 60,9 60,7 59,6 59,6 59,4 59,3 58,9 59,1 59 59 59 58,8 58,9 58,9 59,3 58,9 59,3 59,4 59,6 59,4 59,3 59,4 59,4 58,8 59,1 58,5 58,8 58,5 58,7 59,1 59,1 59,1 59,4 59,7 60,7 59,8 60,2 59,9 61 60,6 60,6 59,6 59,6 60,6 59,8 60 60,5 60,9 61,3 61,2 61,4 61,3 61,4 61,1 61,5 61 61,1 61,4 61,6 61,7 61,8 Norm. nyomaték % 19,2 9,3 44,2 55,3 56 60,1 59,1 56,8 58,1 78,4 84,6 66,6 75,5 49,6 75,8 77,6 67,8 56,7 54,2 59,6 60,8 56,1 48,5 42,9 41,4 38,9 32,9 30,6 30 25,3 18,6 18 10,6 10,5 8,2 13,7 7,8 6 6 13,1 22,3 10,5 9,8 8,8 8,7 9,1 28,2 22 23,2 19 38,4 41,6 47,3 55,4 58,7 37,9 38,3 58,7 51,3 71,1 51 56,6 60,6 75,4 69,4 69,9 59,6 54,8 354 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Idő s 1411 1412 1413 1414 1415 1416 1417 1418 1419 1420 1421 1422 1423 1424 1425 1426 1427 1428 1429 1430 1431 1432 1433 1434 1435 1436 1437 1438 1439 1440 1441 1442 1443 1444 1445 1446 1447 1448 1449 1450 1451 1452 1453 1454 1455 1456 1457 1458 1459 1460 1461 1462 1463 1464 1465 1466 1467 1468 1469 1470 1471 1472 1473 1474 1475 1476 1477 1478 Norm. fordsz. % 61,6 61,3 61,3 61,2 61,3 61,2 61,2 61 60,9 61 60,7 60,7 60,8 61 61 61,3 61,7 62,3 62,3 62,3 62,8 62,8 62,9 62,9 62,8 62,7 61,5 61,9 61,5 61 60,9 60,6 60,3 60,8 60,2 60,5 60,2 60,7 60,9 59,6 60,2 59,5 59,8 59,6 59,3 59 58,8 58,7 59,2 59,7 60,4 60,2 60,4 59,9 59,9 59,6 59,4 59,4 60,4 59,5 59,3 60,9 60,7 60,9 61 60,6 60,9 60,8 Norm. nyomaték % 53,6 53,5 52,9 54,1 53,2 52,2 52,3 48 41,5 32,2 22 23,3 38,8 40,7 30,6 62,6 55,9 43,4 37,4 35,7 34,4 31,5 31,7 29,9 29,4 28,7 14,7 17,2 6,1 9,9 4,8 11,1 6,9 7 9,2 21,7 22,4 31,6 28,9 21,7 18 16,7 15,7 15,7 15,7 7,5 7,1 16,5 50,7 60,2 44 35,3 17,1 13,5 12,8 14,8 15,9 22 38,4 38,8 31,9 40,8 39 30,1 29,3 28,4 36,3 30,5 Idő s 1479 1480 1481 1482 1483 1484 1485 1486 1487 1488 1489 1490 1491 1492 1493 1494 1495 1496 1497 1498 1499 1500 1501 1502 1503 1504 1505 1506 1507 1508 1509 1510 1511 1512 1513 1514 1515 1516 1517 1518 1519 1520 1521 1522 1523 1524 1525 1526 1527 1528 1529 1530 1531 1532 1533 1534 1535 1536 1537 1538 1539 1540 1541 1542 1543 1544 1545 1546 Norm. fordsz. % 60,7 60,1 59,9 60,4 60,7 59,9 59,7 59,5 59,2 58,8 58,7 58,7 57,9 58,2 57,6 58,3 57,2 57,4 58,3 58,3 58,8 58,8 59,4 59,1 59,1 59 59,5 59,4 59,4 59,4 59,4 58,9 59 58,8 58,9 58,8 58,9 59,1 58,8 59 58,7 57,9 58 57,1 56,7 56,7 56,6 56,8 56,3 56,3 56 56,7 56,6 56,9 56,9 57,4 57,4 58,3 58,5 59,1 59,4 59,6 59,5 59,6 59,3 59,4 59,1 59 Norm. nyomaték % 26,7 4,7 0 36,2 32,5 3,1 „m” „m” „m” 0,6 „m” „m” „m” „m” „m” 9,5 6 27,3 59,9 7,3 21,7 38,9 26,2 25,5 26 39,1 52,3 31 27 29,8 23,1 16 31,5 25,9 40,2 28,4 38,9 35,3 30,3 19 3 0 2,4 „m” „m” 5,3 2,1 „m” „m” „m” „m” „m” 3,8 „m” „m” „m” „m” 13,9 „m” „m” „m” „m” „m” 0,5 9,2 11,2 26,8 11,7 Idő s 1547 1548 1549 1550 1551 1552 1553 1554 1555 1556 1557 1558 1559 1560 1561 1562 1563 1564 1565 1566 1567 1568 1569 1570 1571 1572 1573 1574 1575 1576 1577 1578 1579 1580 1581 1582 1583 1584 1585 1586 1587 1588 1589 1590 1591 1592 1593 1594 1595 1596 1597 1598 1599 1600 1601 1602 1603 1604 1605 1606 1607 1608 1609 1610 1611 1612 1613 1614 Norm. fordsz. % 58,8 58,7 57,5 57,4 57,1 57,1 57 57,1 57,3 57,3 58,2 58,7 58,3 58,6 59 59,8 59,3 59,7 60,1 60,7 60,7 60,7 60,7 61,1 61,1 60,8 60,1 60,7 60,4 60 59,9 60,8 60,4 60,2 59,6 59,9 59,8 59,6 59,4 60,1 59,5 59,8 60,6 59,3 59,3 59,4 58,7 58,8 59,1 59,7 59,5 59,6 59,6 59,4 59,6 59,9 60,5 59,6 59,7 60,9 60,1 59,9 60,8 60,6 60,9 61,1 61,2 61,4 Norm. nyomaték % 6,4 5 „m” „m” 1,1 0 4,5 3,7 3,3 16,8 29,3 12,5 12,2 12,7 13,6 21,9 20,9 19,2 15,9 16,7 18,1 40,6 59,7 66,8 58,8 64,7 63,6 83,2 82,2 80,5 78,7 67,9 57,7 60,6 72,7 73,6 74,1 84,6 76,1 76,9 84,6 77,5 67,9 47,3 43,1 38,3 38,2 39,2 67,9 60,5 32,9 20 34,4 23,9 15,7 41 26,3 14 21,2 19,6 34,3 27 25,6 26,3 26,1 38 31,6 30,6 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 355 Idő s 1615 1616 1617 1618 1619 1620 1621 1622 1623 1624 1625 1626 1627 1628 1629 1630 1631 1632 1633 1634 1635 1636 1637 1638 1639 1640 1641 1642 1643 1644 1645 1646 1647 1648 1649 1650 1651 1652 1653 1654 1655 1656 1657 1658 1659 1660 1661 1662 1663 1664 1665 1666 1667 1668 1669 1670 1671 1672 1673 1674 1675 1676 Norm. fordsz. % 61,7 61,5 61,7 62,2 61,4 61,8 61,8 61,6 61,7 61,7 61,7 61,2 61,9 61,4 61,7 62,4 62,8 62,2 62,5 62,3 62,6 62,3 62,7 62,2 61,9 62,5 61,7 61,7 61,6 61,4 60,8 60,7 61 60,4 61 60,7 60,5 60,8 61,2 60,9 61,1 60,7 61,3 60,9 61,4 61,7 61,8 61,7 61,7 61,5 61,3 61,5 61,1 61,4 61,4 61,3 61 61,5 61 60,9 60,9 60,6 „m” = visszahajtás Norm. nyomaték % 29,6 28,8 27,8 20,3 19,6 19,7 18,7 17,7 8,7 1,4 5,9 8,1 45,8 31,5 22,3 21,7 21,9 22,2 31 31,3 31,7 22,8 12,6 15,2 32,6 23,1 19,4 10,8 10,2 „m” „m” „m” 12,4 5,3 13,1 29,6 28,9 27,1 27,3 20,6 13,9 13,4 26,1 23,7 32,1 33,5 34,1 17 2,5 5,9 14,9 17,2 „m” „m” 8,8 8,8 18 13 3,7 3,1 4,7 4,1 Idő s 1677 1678 1679 1680 1681 1682 1683 1684 1685 1686 1687 1688 1689 1690 1691 1692 1693 1694 1695 1696 1697 1698 1699 1700 1701 1702 1703 1704 1705 1706 1707 1708 1709 1710 1711 1712 1713 1714 1715 1716 1717 1718 1719 1720 1721 1722 1723 1724 1725 1726 1727 1728 1729 1730 1731 1732 1733 1734 1735 1736 1737 1738 1739 Norm. fordsz. % 60,6 60,6 60,7 60,6 60,1 60,5 60,4 59,9 59,6 59,6 59,9 59,9 59,8 59,4 59,5 59,6 59,4 60,9 60,5 60,1 60,1 60,5 60 60 60 60,1 59,9 59,4 59,5 59,5 59,5 59,4 59,6 59,5 60,1 59,4 59,8 59,9 60,1 59,6 59,6 59,4 59,6 60,1 60,2 59,4 60,3 59,9 60,2 60,3 60,4 60,6 60,8 60,9 60,9 60,7 60,9 61,1 61,1 61 61 60,6 60,9 Norm. nyomaték % 6,7 12,8 11,9 12,4 12,4 12 11,8 12,4 12,4 9,1 0 20,4 4,4 3,1 26,3 20,1 35 22,1 12,2 11 8,2 6,7 5,1 5,1 9 5,7 8,5 6 5,5 14,2 6,2 10,3 13,8 13,9 18,9 13,1 5,4 2,9 7,1 12 4,9 22,7 22 17,4 16,6 28,6 22,4 20 18,6 11,9 11,6 10,6 16 17 16,1 11,4 11,3 11,2 25,6 14,6 10,4 „m” „m” Idő s 1740 1741 1742 1743 1744 1745 1746 1747 1748 1749 1750 1751 1752 1753 1754 1755 1756 1757 1758 1759 1760 1761 1762 1763 1764 1765 1766 1767 1768 1769 1770 1771 1772 1773 1774 1775 1776 1777 1778 1779 1780 1781 1782 1783 1784 1785 1786 1787 1788 1789 1790 1791 1792 1793 1794 1795 1796 1797 1798 1799 1800 Norm. fordsz. % 60,8 59,9 59,8 59,1 58,8 58,8 58,2 58,5 57,5 57,9 57,8 58,3 57,8 57,5 58,4 58,1 58,8 58,3 58,3 59 58,2 57,9 58,5 57,4 58,2 58,2 57,3 58 57,5 57,4 58,8 57,7 58,4 58,4 59 59 58,8 58,8 59,1 59,4 59,6 50 40 30 20 10 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 Norm. nyomaték % 4,8 „m” „m” „m” „m” „m” „m” 14,3 4,4 0 20,9 9,2 8,2 15,3 38 15,4 11,8 8,1 5,5 4,1 4,9 10,1 7,5 7 6,7 6,6 17,3 11,4 47,4 28,8 24,3 25,5 35,5 29,3 33,8 18,7 9,8 23,9 48,2 37,2 29,1 25 20 15 10 5 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 356 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Az ETC fékpadi program grafikus ábrázolása az 5. ábrán látható. 5. ábra ETC fékpadi program 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 357 4. függelék MÉRÉSI ÉS MINTAVÉTELI ELJÁRÁSOK 1. BEVEZETÉS A Vizsgálatra benyújtott motor által kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező összetevőket, részecskéket és füstöt az V. mellékletben leírt módszerekkel kell megmérni. Az V. mellékletben szereplő módszerek leír- ják az ajánlott gázelemző módszereket (1. pont) az ajánlott részecskehígító és -mintavevő rendszereket (2. pont) és a füst mérésére szolgáló ajánlott füstölésmérőket (3. pont). Az ESC esetében a gáz-halmazállapotú összetevőket a kezeletlen kipufogógázban kell meghatározni. A hígított kipufogógázban való meghatározás is választható, ha a részecskék meghatározásához teljes átá- ramlású hígítórendszert használnak. A részecskék mennyiségét részleges vagy teljes átáramlású hígítórend- szerrel kell meghatározni. Az ETC esetében csak teljes átáramlású hígítórendszer használható a gáz-halmazállapotú és részecskékből álló szennyezők meghatározására, és ez referenciarendszernek tekintendő. A műszaki szolgálat azonban részleges átáramlású hígítórendszereket is jóváhagyhat, ha igazolva van egyenértékűségük az I. melléklet 6. 2. pontja szerint, és ha a műszaki szolgálatnak benyújtják az adatkiértékelés és a számítási eljárások rész- letes leírását. 2. A FÉKPAD ÉS A VIZSGÁLÓ KAMRA FELSZERELÉSE A motor-fékpadon az alábbi berendezést kell használni a motorok szennyezőanyag-kibocsátásának vizs- gálatához. 2. 1. Motor-fékpad Megfelelő jellemzőkkel bíró motor-fékpadot kell használni az e melléklet 1. és 2. függelékében leírt vizs- gálati ciklusok végrehajtásához. A fordulatszámmérő rendszer leolvasási pontosságának ± 2 %-nak kell len- nie. A nyomatékmérő rendszer pontosságának a leolvasott érték ± 3 %-ának kell lennie a teljes skála 20 %-a feletti tartományban, és a teljes méréstartomány 6 %-ának a teljes méréstartomány 20 %-át meg nem haladó tartományban. 2. 2. Egyéb készülékek Szükség szerinti készülékeket kell használni a tüzelőanyag-fogyasztás, a hűtőközeg és a kenőanyag hőmér- sékletének, a kipufogógáz-nyomás és a szívási vákuum, a kipufogógáz hőmérsékletének, a beszívott levegő hőmérsékletének, a légköri nyomás, a nedvességtartalom és a tüzelőanyag hőmérsékletének mérésére. A készülékeknek teljesíteniük kell a 8. táblázat követelményeit: 8. táblázat A mérőkészülékek pontossága Mérőkészülék Pontosság Tüzelőanyag-fogyasztás Levegőfogyasztás A motor legnagyobb értékének ± 2 %-a A motor legnagyobb értékének ± 2 %-a Hőmérséklet ≤ 600 K (327 °C) Abszolút ± 2 K Hőmérséklet > 600 K (327 °C) A leolvasott érték ± 1 %-a Légköri nyomás Kipufogógáz-nyomás Szívási vákuum Más nyomások Relatív nedvességtartalom Abszolút nedvességtartalom Abszolút ± 0, 1 kPa Abszolút ± 0, 2 kPa Abszolút ± 0, 05 kPa Abszolút ± 0, 1 kPa Abszolút ± 3 % A leolvasott érték ± 5 %-a 358 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 2. 3. A kipufogógáz árama A kezeletlen kipufogógázban lévő szennyező anyag számításához ismerni kell a gázáram nagyságát (lásd az 1. függelék 4. 4. pontját). A kipufogógáz-áram meghatározásához az alábbi két módszer valamelyike használható: a) a kipufogógáz-áram közvetlen mérése mérőtorok vagy ezzel egyenértékű mérési módszer útján; b) a levegőáram és a tüzelőanyag-áram megfelelő mérőrendszerekkel való megmérése és a kipufogógáz- áram kiszámítása az alábbi képlet útján: GEXHW = GAIRW + GFUEL(nedves kipufogógáz tömegre) A kipufogógáz-áram meghatározása pontosságának a leolvasott érték ± 2, 5 %-ának vagy annál jobbnak kell lennie. 2. 4. Hígított kipufogógáz-áram A hígított kipufogógázban lévő szennyező anyagok számításához teljes átáramlású hígítórendszer hasz- nálata esetén (kötelező az ETC-nél) ismerni kell a hígítottkipufogógáz-áramot (lásd a 2. függelék 4. 3. pont- ját). Az időegységre eső teljes hígítottkipufogógáz-tömegáramot (GTOTW) vagy az egész ciklus alatt átá- ramlott hígított kipufogógáz teljes tömegét (MTOTW) PDP-vel (positive displacement pump, térfogat- kiszorításos szivattyú) vagy CFV-vel (critical flow Venturi, kritikus áramlású Venturi-torok) kell mérni (V. melléklet 2. 3. 1. pont). A pontosságnak a leolvasott érték ± 2 %-ának vagy annál nagyobbnak kell len- nie, és azt a III. melléklet 5. függelékének 2. 4. pontjában foglalt rendelkezéseknek megfelelően kell meg- határozni. 3. A GÁZ-HALMAZÁLLAPOTÚ ÖSSZETEVŐK MEGHATÁROZÁSA 3. 1. A gázelemző készülékek általános előírásai A gázelemző készülékek méréstartományának meg kell felelnie a kipufogógáz- összetevők koncentráció- jának megkívánt pontosságú mérésére (3. 1. 1. pont). Ajánlatos a gázelemző készülékeket úgy használni, hogy a mért koncentráció a teljes méréstartomány 15 %-a és 100 %-a közé essen. Ha olyan leolvasó rendszereket (számítógépek, adatregisztráló berendezések) alkalmaznak, amelyek a teljes méréstartomány 15 %-a alatt is megfelelő pontosságúak és felbontóképességűek, akkor a teljes méréstar- tomány 15 %-a alatti mérések is elfogadhatók. Ebben az esetben kiegészítő kalibrálást kell végezni legalább négy nem-nulla, egyenletesen elosztott ponton, a kalibrálási görbék III. melléklet 5. függelékének 1. 5. 5. 2. pontja szerinti pontosságának biztosítása érdekében. A berendezés elektromágneses zavartűrési (EMC) szintjének biztosítania kell, hogy a járulékos hibák mini- málisak legyenek. 3. 1. 1. Mérési hiba A teljes mérési hiba, beleértve a más gázokkal szembeni keresztérzékenységet is (lásd a III. melléklet 5. függelékének 1. 9 pontját) nem haladhatja meg a leolvasott érték ± 5 %-a vagy a teljes skálaérték ± 3, 5 %-a közül a kisebbiket. 100 ppm-nél kisebb koncentrációk esetén a mérési hiba nem lehet ± 4ppm-nél nagyobb. 3. 1. 2. Reprodukálhatóság A reprodukálhatóság, ami egy adott kalibráló gázra adott tíz megismételt mérési eredmény szórásának 2,5- szerese, nem lehet nagyobb, mint a teljes méréstartományhoz tartozó koncentráció ± 1 %-a minden hasz- nált tartományban 155 ppm (vagy ppm C) fölött, vagy ± 2 %-a minden használt tartományban 155 ppm (vagy ppm C) alatt. 3. 1. 3. Zavarójel A gázelemző készülék csúcstól csúcsig reagálása nullázó- és kalibrálógázokra bármely 10 másodperces idő- közben nem lehet nagyobb, mint a teljes méréstartomány 2 %-a az összes használt tartományban. 3. 1. 4. Nullponteltolódás A nullponteltolódásnak egy egyórás időtartam során kisebbnek kell lennie, mint a teljes méréstartomány 2 %-a a legalacsonyabb használt tartományban. A nullpont válasz meghatározása: az átlagos válasz, a zava- rójelet is beleértve, egy nullázógázra egy 30 másodperces időközben. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 359 3. 1. 5. Felsőérték-eltolódás A felsőérték-eltolódásnak egy egyórás időtartam során kisebbnek kell lennie, mint a teljes méréstartomány 2 %-a a legalacsonyabb használt tartományban. A felső érték meghatározása: a felső érték válasz és a null- pont válasz közötti különbség. A felső érték válaszmeghatározása: az átlagos válasz, a zavarójelet is bele- értve, egy felső érték (kalibráló)gázra egy 30 másodperces időközben. 3. 2. Gázszárítás Az opcionális gázszárító készülék minimális hatással lehet a mért gázok koncentrációjára. Kémiai szárítók nem fogadhatók el a mintában lévő víz eltávolítására. 3. 3. Gázelemző készülékek Az alkalmazandó mérési elveket a 3. 3. 1-3. 3. 4. pont írja le. A mérőrendszerek részletes leírása az V. mel- lékletben található. A mérendő gázokat az alábbi készülékekkel kell elemezni. Nem-lineáris elemző készü- lékek esetében megengedett a linearizáló áramkörök használata. 3. 3. 1. Szénmonoxid(CO)-elemzés A szénmonoxid-elemző készüléknek nem-diszperzív infravörös abszorpció elvén működő (NDIR) készü- léknek kell lennie. 3. 3. 2. Széndioxid(CO2-elemzés A széndioxid-elemző készüléknek nem-diszperzív infravörös abszorpció elvén működő (NDIR) készülék- nek kell lennie. 3. 3. 3. Szénhidrogén(HC)-elemzés Dízelmotorok és PB-gázüzemű motorok esetében a szénhidrogén-elemző készüléknek fűtött lángionizációs detektornak (HFID) kell lennie detektorral, szelepekkel, csövezéssel stb. , és oly módon fűtve, hogy a gáz hőmérsékletét 463K ± 10K(190 ± 10 °C) értéken tartsa. Földgáz-üzemű motorok esetében az alkalmazott módszertől függően a szénhidrogén-elemző készülék egy nem fűtött lángionizációs detektor (FID) lehet (lásd az V. melléklet 1. 3. pontját). 3. 3. 4. Nem-metán szénhidrogén (NMHC) elemzés (csak földgáz-üzemű motoroknál) A nem-metán szénhidrogéneket az alábbi módszerek egyikével kell meghatározni: 3. 3. 4. 1. Gázkromatográfiás (GC) módszer A nem-metán szénhidrogéneket úgy kell meghatározni, hogy a 3. 3. 3. pont szerint megmért szénhidrogé- nekből le kell vonni a 423 K (150 °C) hőmérsékleten kondicionált gázkromatográffal (GC) kielemzett metánt. 3. 3. 4. 2. Nem-metán eltávolító (NMC) módszer A nem-metán frakció meghatározását egy a 3. 3. 3. pont szerinti FID-del sorba kötött fűtött NMC-vel kell végezni, kivonva a metánt a szénhidrogénekből. 3. 3. 5. A nitrogén-oxidok (NOx) elemzése A nitrogénoxid-elemző készülék száraz alapon való mérésnél kemilumineszcens detektornak (CLD) vagy fűtött kemilumineszcens detektornak (HCLD) kell lennie NO2/NO konverterrel. Nedves alapon való mérés- nél 328 K (55 °C) feletti hőmérsékleten tartott konverteres HCLD-t kell használni, feltéve hogy a víz keresztérzékenység-ellenőrzése (lásd a III. melléklet 5. függelékének 1. 9. 2. 2. pontját) teljesül. 3. 4. Mintavétel a kibocsátott gáz-halmazállapotú szennyező anyagokból 3. 4. 1. Kezeletlen kipufogógáz (csak az ESC-vizsgálatnál) A gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-mintavételi szondákat, amennyire lehetséges, legalább 0,5 m-rel vagy három kipufogócső-átmérővel – attól függően, melyik a nagyobb – a kipufogógáz-rendszer kilépési helyétől visszafelé kell elhelyezni, és elegendően közel a motorhoz ahhoz, hogy a kipufogógáz hőmérsék- lete a szondánál legalább 343 K (70 °C) legyen. 360 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Többhengeres, elágazó kipufogó-gyűjtőcsővel rendelkező motoroknál a szondát a motortól elegendően messze kell elhelyezni ahhoz, hogy a minta az összes henger kibocsátott szennyező anyagának átlagát kép- viselje. Elkülönített kipufogógyűjtőcső-csoportokkal rendelkező többhengeres motoroknál, például V-motoroknál, megengedhető a külön csoportonkénti mintavétel és az átlagos szennyezőanyag-kibocsátás kiszámítása. Más módszerek is használhatók, ha bebizonyosodott, hogy a fentiekkel azonos eredményt adnak. A kipufogógáz-kibocsátás számításához a motor teljes kipufogógáz-tömegáramát kell felhasználni. Ha a motor kipufogógáz-utókezelő rendszerrel van felszerelve, a kipufogógáz-mintát az utókezelő rendszer utáni szakaszból kell venni. 3. 4. 2. Hígított kipufogógáz (kötelező az ETC-nél, választható az ESC-nél) A kipufogócsőnek a motor és a teljes átáramlású hígítórendszer közötti pontjának meg kell felelnie az V. melléklet 2. 3. 1. , EP szakaszának. A hígítóalagútban a gáz-halmazállapotú szennyező anyagok mintavevő szondáját (szondáit) a részecske- minta vevő szonda közvetlen közelében és olyan ponton kell elhelyezni, ahol a hígítólevegő és a kipufo- gógáz már jól összekeveredett. Az ETC-vizsgálat során a mintavétel általában kétféleképpen végezhető: – – a teljes ciklus során keletkező szennyező anyagokat mintavevő zsákban gyűjtik össze, és a vizsgálat befejezése után elemzik, a szennyező anyagok mintavétele folyamatosan történik, és az egész ciklusra integrálják őket; ez a mód- szer kötelező a HC és az NOx mérésénél. 4. A RÉSZECSKÉK MEGHATÁROZÁSA A részecskék meghatározásához hígítórendszerre van szükség. A hígítás részleges átáramlású (csak az ESC- nél) vagy teljes átáramlású hígítórendszerrel (kötelező az ETC-nél) végezhető el. A hígítórendszer átbocsá- tóképességének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy teljes mértékben kiküszöbölje a víz lecsapódását a hígító- és mintavevő rendszerben és a hígított kipufogógáz hőmérsékletét a szűrőtartók előtti szakaszban 325 K (52 °C) hőmérsékleten vagy az alatt tartsa. Megengedett a hígítólevegő párátlanítása a hígítórend- szerbe való belépés előtt, és ez különösen hasznos akkor, ha a hígítólevegő nedvességtartalma magas. A hígítólevegő hőmérsékletének 298 K ± 5 K-nek (25 °C ± 5 °C) kell lennie. Ha a környezeti hőmérséklet ala- csonyabb, mint 293 K (20 °C), ajánlatos a hígítólevegőt a 303 K (30 °C) felső hőmérsékleti határ fölé mele- gíteni. A kipufogógáznak a hígító alagútba való bevezetése előtt azonban a hígítólevegő hőmérséklete nem lehet magasabb, mint 325 K (52 °C). A részleges átáramlású rendszert úgy kell kialakítani, hogy az a kipufogógáz-áramot két részre válassza, amelyek közül a kisebbiket hígítják fel levegővel, majd használják a részecskék megmérésére. Ehhez alap- vetően fontos a hígítási arány nagyon pontos meghatározása. Többféle megosztási módszer használható, így a megosztás módja jelentős mértékben meghatározza a mintavevő berendezést és az alkalmazandó eljá- rásokat (V. melléklet, 2. 2. pont). A részecskeminta vevő szondát a gázmintavevő szonda közvetlen köze- lében kell elhelyezni, és beépítésének módja feleljen meg a 3. 4. 1. pont előírásainak. A részecskék tömegének meghatározásához részecskeminta vevő rendszerre, részecskeszűrőre, analitikai mérlegre és egy hőmérséklet- és nedvességtartalom- szabályozással ellátott mérőkamrára van szükség. A részecskeminta vételre az egy szűrőpárt alkalmazó egyszűrős módszert (lásd a 4. 1. 3. pontot) kell hasz- nálni az egész vizsgálati ciklus során. Az ESC-vizsgálat esetében különös figyelmet kell fordítani a minta- vételi időkre és az áramlásokra a vizsgálat mintavételi fázisában. 4. 1. Részecskeminta vevő szűrők 4. 1. 1. A szűrő leírása Fluorkarbon bevonatú üvegszál szűrőket vagy fluorkarbon alapú membránszűrőket kell használni. Min- den szűrőtípus 0,3 mm DOP (di-oktilftalát) mintavételi hatékonyságának legalább 95 %-osnak kell lennie, 35 cm/s és 80 cm/s közötti merőleges gázáramlási sebesség mellett. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 361 4. 1. 2. A szűrő mérete A részecskeszűrő átmérőjének legalább 47 mm-nek (37 mm működő átmérő) kell lennie. Nagyobb átmé- rőjű szűrők elfogadhatók (4. 1. 5. pont). 4. 1. 3. Elsődleges és másodlagos szűrők A vizsgálati műveletsorozat alatt a hígított kipufogógázt két egymás után elhelyezett szűrőn (egy elsődle- ges és egy másodlagos szűrőn) kell átengedni. A másodlagos szűrő legfeljebb 100 mm-re lehet elhelyezve az elsődleges szűrő után, de azzal nem érintkezhet. A szűrőket külön vagy párban lehet lemérni, utóbbi esetben a szennyezett oldalukat egymás felé fordítva. 4. 1. 4. A gáz merőleges áramlási sebessége A gáz szűrő síkjára merőleges átáramlási sebességének 35 és 80 cm/s között kell lennie. A vizsgálat előtt és után mért nyomásesés-növekedés nem lehet több, mint 25 kPa. 4. 1. 5. A szűrő terhelése Az ajánlott minimális szűrőterhelés 0,5 mg/1 075 mm2 működő felület. A leggyakrabban használt szűrő- méretekre vonatkozó értékek a 9. táblázatban láthatók. 9. táblázat Ajánlott szűrőterhelések Szűrőátmérő (mm) Ajánlott működő átmérő (mm) Ajánlott minimális terhelés (mg) 47 70 90 110 37 60 80 100 0,5 1,3 2,3 3,6 4. 2. A mérőkamra és az analitikai mérleg leírása 4. 2. 1. A mérőkamrára vonatkozó feltételek A részecskeszűrők előkészítésére (kondicionálására) és mérlegelésére szolgáló kamra (vagy helyiség) hőmér- sékletének minden szűrő-előkészítés és -mérlegelés alatt 295 K ± 3 K-nek (22 °C ± 3 °C) kell lennie. A nedvességtartalmat 282,5 K ± 3 K (9,5 °C ± 3 °C) harmatpont és 45 ± 8 % relatív nedvességtartalom érté- ken kell tartani. 4. 2. 2. A referenciaszűrő mérlegelése A kamrának (helyiségnek) mentesnek kell lennie minden olyan környezeti szennyeződéstől (például portól), ami a stabilizálódás alatt lerakódhatna a részecskeszűrőkre. A mérőhelyiségre a 4. 2. 1. pontban megadott értékektől való eltérések (zavarok) csak akkor engedhetők meg, ha a zavarok időtartama nem haladja meg a 30 percet. A mérőhelyiségnek a személyzet belépése előtti időszakban kell teljesítenie az előírt követel- ményeket. Legalább két használatlan referenciaszűrőt vagy referencia-szűrőpárt kell lemérni a mintavevő szűrő(pár) mérésével lehetőleg egy időben, de mindenképpen négy órán belül. A referenciaszűrők mére- tének és anyagának ugyanolyannak kell lennie, mint a mintavevő szűrőké. Ha a referenciaszűrők (referencia-szűrőpárok) átlagos súlya a mintavevő szűrők mérlegelései közötti idő- ben nagyobb mértékben változik meg, mint az ajánlott szűrőterhelés (4. 1. 5 pont) ± 5 %-a (szűrőpár esetén ± 7, 5 %-a), az összes mintavevő szűrőt el kell dobni, és a szennyezőanyag-kibocsátási vizsgálatot meg kell ismételni. Ha a 4. 2. 1. pontban leírt mérőhelyiség-stabilitási kritériumok nem teljesülnek, de a referencia-szűrő(pár) mérése kielégíti a fenti feltételeket, a motorgyártó választhat, hogy vagy elfogadja a mintavevőszűrő- súlyokat, vagy semmisnek tekinti a vizsgálatot, beállítja a mérőhelyiség szabályozórendszerét, és újra lefoly- tatja a vizsgálatot. 362 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 4. 2. 3. Az analitikai mérleg A szűrők súlyának megállapításához használandó analitikai mérleg pontosságának (alapeltérése) 20 mg-nak, felbontásának 10 mg-nak (1 osztás = 10 mg) kell lennie. 70 mm-nél kisebb átmérőjű szűrők ese- tében a pontosságnak és a felbontásnak 2 mg, illetve 1 mg-nak kell lennie. 4. 3. A részecskemérés kiegészítő előírásai A hígítórendszer és a mintavevő rendszer minden részét, amely kapcsolatba kerül kezeletlen és hígított kipufogógázzal, a kipufogócsőtől a szűrőtartóig, úgy kell kialakítani, hogy a részecskék lerakódása vagy megváltozása minimális legyen. Minden alkatrésznek a kipufogógázok összetevőivel kölcsönhatásra nem lépő, villamos vezető anyagból kell készülnie, és az elektrosztatikus hatások kiküszöbölése céljából földelt- nek kell lennie. 5. A FÜST MEGHATÁROZÁSA Ez a pont az ELR-vizsgálathoz megkövetelt vagy opcionális vizsgálati berendezést írja le. A füstöt olyan füstölésmérővel kell mérni, amelyen mind az opacitás, mind a fényelnyelési együttható leolvasható. Az opacitás-leolvasási üzemmódot csak a füstölésmérő kalibrálásához és ellenőrzéséhez szabad használni. A vizsgálati ciklus alatti füstértékeket a fényelnyelésiegyüttható- leolvasási üzemmódban kell mérni. 5. 1. Általános követelmények Az ELR-vizsgálathoz olyan füstmérő és adatfeldolgozó rendszert kell használni, amely három funkcionális egységet foglal magában. Ezeket az egységeket egyesíteni lehet egyetlen készülékben, de felállíthatók egy- mással összekapcsolt elemek rendszereként is. A három funkcionális egység a következő: – – – Egy az V. melléklet 3. pontjának megfelelő füstölésmérő. Egy adatfeldolgozó egység, amely képes a III. melléklet 1. függelékének 6. pontjában leírt funkciók tel- jesítésére. Egy nyomtató és/vagy elektronikus tárolóeszköz, a III. melléklet 1. függelékének 6. 3 pontjában leírt, megkívánt füstértékek feljegyzésére és kiadására. 5. 2. Különleges követelmények 5. 2. 1. Linearitás A linearitásnak az opacitás ± 2 %-án belül kell lennie. 5. 2. 2. Nullpont eltolódás A nullpont eltolódás egy óra alatt nem haladhatja meg az opacitás ± 1 %-át. 5. 2. 3. A füstölésmérő kijelzője és mérési tartománya Az opacitás kijelzése a 0–100 % opacitási (fényelnyelési) tartományban történik, a leolvashatóság 0,1 % opacitás. A fényelnyelési együttható kijelzése a 0–30 m-1 tartományban történik, a leolvashatóság 0,01 m-1 fényelnyelési együttható. 5. 2. 4. A készülék válaszadási ideje A füstölésmérő fizikai válaszadási ideje nem lehet 0,2 s-nál hosszabb. A fizikai válaszadási idő úgy van meg- határozva, mint az az idő, ami aközött telik el, amikor a gyorsreagálású vevő a teljes elhajlás 10 %-át, illetve 90 %-át éri el, mialatt a megmért gáz opacitása 0,1 s-nál rövidebb idő alatt megváltozik. A füstölésmérő villamos válaszideje nem lehet 0,05 s-nál hosszabb. A villamos válaszidő úgy van megha- tározva, mint az az idő, ami aközött telik le, amikor a füstölésmérő a teljes méréstaromány 10 %-át, illetve 90 %-át éri el, mialatt a fényforrás 0,01 s-nál rövidebb idő alatt megszakad vagy teljesen kialszik. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 363 5. 2. 5. Semlegesoptikaisűrűség- szűrő Minden a füstölésmérő kalibrálásához, linearitás méréséhez vagy felsőérték-beállításához használt semlegesoptikaisűrűség-szűrőnél 1,0 % opacitáson belül kell ismerni a szűrési értéket. A szűrő névleges értékének pontosságát legalább évente egyszer ellenőrizni kell nemzeti vagy nemzetközi szabványoknak megfelelő referenciaeszköz útján. A semlegesoptikaisűrűség-szűrők precíziós készülékek, és használat közben könnyen megsérülhetnek. Használatukat a minimumra kell szorítani, és ha mégis használni kell őket, ügyelni kell rá, hogy a szűrők meg ne karcolódjanak és be ne szennyeződjenek. 364 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 5. függelék A KALIBRÁCIÓS ELJÁRÁS 1. A GÁZELEMZŐ KÉSZÜLÉKEK KALIBRÁLÁSA 1. 1. Bevezetés Minden elemző készüléket olyan gyakran kell kalibrálni, hogy az teljesíteni tudja ennek az irányelvnek a pontossági követelményeit. A III. melléklet 4. függelékének 3. pontjában és az V. melléklet 1. pontjában szereplő elemző készülékeknél alkalmazandó kalibrálási módszer ebben a bekezdésben van leírva. 1. 2. A kalibráló gázok A kalibráló gázok megengedett tárolási idejét figyelembe kell venni. A kalibráló gázok gyártó által megállapított lejárati idejét fel kell jegyezni. 1. 2. 1. Tiszta gázok A gázok megkívánt tisztaságát az alábbi szennyezettségi határértékek határozzák meg. A művelethez az alábbi gázokra van szükség: Nagy tisztaságú nitrogén (szennyezettség ≤ 1 ppm C, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) Nagy tisztaságú oxigén (tisztaság > 99,5 térf. % O2) Hidrogén-hélium keverék (40 ± 2 % hidrogén, a többi hélium) (szennyezettség ≤ 1 ppm C1, ≤ 400 ppm CO2) Nagy tisztaságú szintetikus levegő (szennyezettség ≤ 1 ppm C1, ≤ 1 ppm CO, ≤ 400 ppm CO2, ≤ 0,1 ppm NO) (oxigéntartalom 18 térf. % és 21 térf. % között) Nagy tisztaságú propán vagy CO a CVS kalibrálásához. 1. 2. 2. Kalibráló gázok Az alábbi kémiai összetételű gázkeverékek szükségesek: C3H8 és nagy tisztaságú szintetikus levegő (lásd az 1. 2. 1. pontot); CO és nagy tisztaságú nitrogén; NOx és nagy tisztaságú nitrogén (ebben a kalibráló gázban az NO2 mennyisége nem lehet több az NO-tartalom 5 %-ánál); CO2 és nagy tisztaságú nitrogén; CH4 és nagy tisztaságú szintetikus levegő; C2H6 és nagy tisztaságú szintetikus levegő. Megjegyzés: Más gázkombinációk is megengedhetők, ha a gázok nem lépnek egymással reakcióba. A kalibráló gáz valódi koncentrációjának a névleges érték ± 2 %-án belül kell lennie. A kalibráló gázok koncentrációját mindig térfogatra vonatkoztatva kell megadni (térfogatszázalék vagy térfogat ppm). A kalibráláshoz és a felsőérték beállításához használt gázokat gázkeverővel is elő lehet állítani, nagy tisz- taságú N2 – vel vagy nagy tisztaságú szintetikus levegővel hígítva. A keverőberendezés pontosságának akkorának kell lennie, hogy a hígított kalibráló gázok koncentrációja ± 2 %-on belül legyen meghatároz- ható. 1. 3. A gázelemző készülékek és a mintavevő rendszer működési folyamata A gázelemző készülékek működtetése a készülék gyártójának üzembe helyezési és kezelési előírásainak megfelelően történjék. Az 1. 4-1. 9. pontban leírt minimális követelményeket ugyancsak be kell tartani. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 365 1. 4. Szivárgási vizsgálat El kell végezni a rendszer szivárgási vizsgálatát. A szondát ki kell venni a kipufogórendszerből, és a végét le kell zárni. A gázelemző készülék szivattyúját be kell kapcsolni. A kezdeti stabilizálódási időszak után minden áramlásmérőnek zérus értéket kell mutatnia. Ha nem így lenne, ellenőrizni kell a mintavevő rend- szert és a hibát ki kell javítani. A legnagyobb megengedhető szivárgási érték a vákuumoldalon a rendszer ellenőrzés alatt álló részén hasz- nálat közben átáramló mennyiség 0,5 %-a lehet. A használat közbeni átáramló mennyiség megbecsüléséhez a gázelemző készüléken és a megkerülő vezetéken átfolyó mennyiség vehető figyelembe. Egy másik módszer egy koncentrációváltás létrehozása a mintavevő vezeték elején nullázógázról kalibráló gázra való átváltás útján. Ha megfelelő idő eltelte után a koncentráció kisebbnek mutatkozik, mint amek- kora a gáz bevezetésekor volt, az kalibrálási vagy szivárgási problémát jelez. 1. 5. A kalibrálási eljárás 1. 5. 1. Az összeállított készülék Az összeállított készüléket kalibrálni kell, és a kalibrálási görbéket kalibráló gázokkal kell ellenőrizni. Ugyanakkora gázáramot kell alkalmazni, mint a kipufogógáz-minta vételezésekor. 1. 5. 2. Felmelegítési idő A felmelegítési időnek annak kell lennie, amit a gyártó javasolt. Ha ez nincs megadva, ajánlatos a gázelemző készülékeket legalább két órán át előmelegíteni. 1. 5. 3. Az NDIR és HFID elemző készülék Az NDIR elemző készüléket szükség szerint be kell hangolni, és a HFID elemző készülék lángját optima- lizálni kell (1. 8. 1. pont). 1. 5. 4. Kalibrálás Minden szokásos körülmények között használatos üzemi tartományt kalibrálni kell. Nagy tisztaságú szintetikus levegő (vagy nitrogén) alkalmazásával a CO-, CO2- NOx- és HC-elemző készü- lékeket nullázni kell. A megfelelő kalibráló gázokat be kell vezetni a gázelemző készülékekbe, az értékeket fel kell jegyezni, és el kell készíteni a kalibrálási görbét az 1. 5. 5. pont szerint. A nullázást ismét ellenőrizni kell, és szükség esetén meg kell ismételni a kalibrálási eljárást. 1. 5. 5. A kalibrálási görbe előállítása 1. 5. 5. 1. Ál t a l á n o s i r á n y m u t a t á s A gázelemző készülék kalibrálási görbéjét (a zérust nem számítva) legalább öt, a lehető legegyenletesebben elosztott pont alapján kell megállapítani. A legnagyobb névleges koncentráció a teljes skála 90 %-ának vagy annál nagyobb értéknek feleljen meg. A kalibrálási görbét a legkisebb négyzetek módszerével kell kiszámítani. Ha az eredményül kapott polinom háromnál magasabb fokú, a kalibrálási pontok száma (a zérust is beleértve) legalább e polinom fokszáma plusz 2 legyen. A kalibrálási görbe nem térhet el ± 2 %-nál többel az egyes kalibrálási pontok névleges értékétől és a teljes skála ± 1 %-ánál többel a nullánál. A kalibrálási görbéből és a kalibrálási pontokból ellenőrizni lehet, hogy a kalibrálást helyesen végezték-e el. A gázelemző készülék különböző jellemző paramétereit fel kell tüntetni, különösen: – – – a mérési tartományt, az érzékenységet, a kalibrálás elvégzésének időpontját. 366 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 1. 5. 5. 2. Ka l i b r á l á s a t e l j e s s k á l a 1 5 % - a a l a t t A gázelemző készülék kalibrálási görbéjét (a zéruson kívül) legalább 4 további kalibrálási pont alapján kell előállítani, a pontokat a teljes skála 15 %-a alatt névleg egyenletesen elosztva. A kalibrálási görbét a legkisebb négyzetek módszerével kell kiszámítani. A kalibrálási görbe nem térhet el ± 4 %-nál többel az egyes kalibrálási pontok névleges értékétől és a teljes skála ± 1 %-ánál többel a nullánál. 1. 5. 5. 3. Al t e r n a t í v m ó d s z e r e k Ha igazolható, hogy alternatív megoldások (pl. számítógép, elektronikus vezérlésű tartományváltó stb. ) azonos pontosságot adnak, ezeket az alternatívákat lehet használni. 1. 6. A kalibrálás ellenőrzése Minden szokásos körülmények között használatos üzemi tartományt minden elemzés előtt ellenőrizni kell az alábbi eljárás útján. A kalibrálást egy nullázógáz és egy olyan kalibráló gáz alkalmazásával kell ellenőrizni, amelynek névleges értéke nagyobb, mint a mérési tartomány teljes skálájának 80 %-a. Ha a két figyelembe vett ponton a talált érték nem különbözik a teljes skála ± 4 %-ánál többel a gyártó által megadott referenciaértéktől, a beállítási paraméterek módosíthatók. Ha nem így lenne, új kalibrálási gör- bét kell felvenni az 1. 5. 5. pontnak megfelelően. 1. 7. A NOx – konverter hatékonyságának vizsgálata A NO2-nek NO-ra való átváltására használt konverter hatékonyságát az 1. 7. 1–1. 7. 8. pontokban leírt módon kell ellenőrizni (6. ábra). 1. 7. 1. A vizsgáló berendezés A 6. ábrán látható vizsgáló berendezéssel (lásd a III. melléklet 4. függelékének 3. 3. 5. pontját is) és az alább leírt eljárással, egy ozonizátor segítségével ellenőrizhető a konverter hatékonysága. 1. 7. 2. A kalibrálás A CLD-t és a HCLD-t a leghasználatosabb üzemi tartományban kell kalibrálni a gyártó előírásainak meg- felelően, nullázó és kalibráló gáz használatával (a kalibráló gáz NO-tartalmának körülbelül az üzemi tar- tomány 80 %-ának kell lennie, és a gázkeverék NO2-koncentrációjának kisebbnek kell lennie, mint a NO-koncentráció 5 %-a). Az NOx-elemző készüléknek NO-üzemmódban kell lennie úgy, hogy a kalibráló gáz nem halad át a konverteren. A jelzett koncentrációt fel kell jegyezni. 1. 7. 3. Számítás A NOx-konverter hatékonyságát az alábbiak szerint kell kiszámítani: Hatékonyság(%) = (1 + a – b c – d)*100 ahol: a az NOx-koncentráció az 1. 7. 6. pont szerint b az NOx-koncentráció az 1. 7. 7. pont szerint c az NO-koncentráció az 1. 7. 4. pont szerint d az NO-koncentráció az 1. 7. 5. pont szerint 1. 7. 4. Oxigén hozzáadása Egy T-csatlakozón keresztül oxigént vagy zérus levegőt kell adni folyamatosan a gázáramhoz, amíg a jel- zett koncentráció nem lesz kb. 20 %-kal kisebb, mint az 1. 7. 2. pontban említett, kijelzett kalibrálási kon- centráció (A gázelemző készülék NO-üzemmódban van). A jelzett c koncentrációt fel kell jegyezni. A folyamat alatt az ozonizátor nem működik. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 367 1. 7. 5. Az ozonizátor működtetése Ekkor az ozonizátort be kell kapcsolni és elegendő ózont kell fejleszteni ahhoz, hogy a NO-koncentrációt levigye kb. az 1. 7. 2. pont szerinti kalibrálási koncentráció 20 %-ára (minimum 10 %). A jelzett d koncent- rációt fel kell jegyezni. (A gázelemző készülék NO-üzemmódban van). 1. 7. 6. NOx-üzemmód Ekkor az NO-elemző készüléket NOx-üzemmódba kell kapcsolni, hogy a (NO, NO2, O2 és N2 összetételű) gázkeverék áthaladjon a konverteren. A jelzett a koncentrációt fel kell jegyezni. (A gázelemző készülék NOx- üzemmódban van. ) 1. 7. 7. Az ozonizátor kikapcsolása Ekkor az ozonizátort ki kell kapcsolni. Az 1. 7. 6. pontban leírt gázkeverék a konverteren át halad a detek- torba. A jelzett b koncentrációt fel kell jegyezni. (A gázelemző készülék NOx-üzemmódban van). 1. 7. 8. NO-üzemmód NO-üzemmódba kapcsolva, kikapcsolt ozonizátor mellett, az oxigén vagy a szintetikus levegő áramlását is meg kell szüntetni. A gázelemző készüléken leolvasható NOx érték nem különbözhet ± 5 %-nál többel az 1. 7. 2. pont szerint mért értéktől. (A gázelemző készülék NO-üzemmódban van). 1. 7. 9. A vizsgálati időközök A konverter hatékonyságát a NOx-elemző készülék minden kalibrálása előtt meg kell vizsgálni. 1. 7. 10. A hatékonysági követelmény A konverter hatékonysága nem lehet kisebb 90 %-nál, de erősen ajánlott a nagyobb, 95 %-os hatékonyság. Megjegyzés: Ha a gázelemző készülék leginkább használt tartományában az ozonizátor nem tudja végre- hajtani a 80 %-ról 20 %-ra való koncentrációcsökkentést az 1. 7. 5. pont szerint, akkor azt a legmagasabb tartományt kell használni, amelynél a csökkentés még elvégezhető. 6. ábra A NO2-konverter hatékonyságát ellenőrző készülék vázlata 1. 8. A FID beállítása 1. 8. 1. A detektor válaszának optimalizálása A FID-et a készülék gyártójának előírásai szerint kell beállítani. Levegőbe kevert propán kalibráló gázt kell használni a válasz optimalizálására a leginkább használt üzemi tartományban. 368 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet A gyártó ajánlása szerinti tüzelőanyag- és levegőáramok mellett egy 350 ± 75 ppm C kalibráló gázt kell a gázelemző készülékbe vezetni. A reagálást egy adott tüzelőanyag-áramnál a kalibráló gázra adott válasz és a zérus (nullázó) gázra adott válasz különbségéből kell meghatározni. A tüzelőanyag-áramot lépésenként kell beállítani a gyártó ajánlása alatti és feletti értékekre. Ezeknél a tüzelőanyag-áramoknál fel kell jegyezni a kalibrációs és a zérus választ. A kalibrációs és a zérus válasz közötti különbséget fel kell rajzolni, és a tüzelőanyag-áramot a görbe dús oldalára kell beállítani. 1. 8. 2. Szénhidrogén válaszadási tényezők A gázelemző készüléket propán-levegő keverékkel és nagy tisztaságú szintetikus levegővel kell kalibrálni az 1. 5. pont szerint. A választényezőket a gázelemző készülék üzembeállításakor és nagyobb üzemszünetek után kell megha- tározni. Az (Rf) választényező egy bizonyos szénhidrogénfajtára a FID C1 leolvasási érték aránya a tartály- ban lévő gáz ppm C1-ben kifejezett koncentrációjához. A próbagáz koncentrációjának olyannak kell lennie, hogy körülbelül a teljes skála 80 %-ánál adjon válasz- jelet. A koncentrációt ± 2 % pontossággal kell ismerni egy térfogatban kifejezett gravimetrikus alapértékhez képest. Ezenfelül a gáztartályt 24 órán át 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C) hőmérsékleten kell előkondicionálni. Az alkalmazandó próbagázok és az ajánlott relatív választényező tartományok az alábbiak: Metán és nagy tisztaságú szintetikus levegő 1,00 ≤ Rf ≤ 1,15 Propilén és nagy tisztaságú szintetikus levegő 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 Toluol és nagy tisztaságú szintetikus levegő 0,90 ≤ Rf ≤ 1,10 Ezek a propánra és nagy tisztaságú szintetikus levegőre vonatkozó Rf = 1,00 választényezőhöz viszonyí- tott értékek. 1. 8. 3. Az oxigén-interferencia ellenőrzése Az oxigén-interferenciát a gázelemző készülék üzembeállításakor és nagyobb üzemszünetek után kell meg- határozni. A választényező definíciója és meghatározási módja megegyezik az 1. 8. 2. pontban leírtakkal. Az alkalma- zandó próbagáz és az ajánlott relatív választényező tartomány az alábbi: Propán és nitrogén 0,95 ≤ Rf ≤ 1,05 Ez az érték a propánra és nagy tisztaságú szintetikus levegőre vonatkozó Rf = 1,00 választényezőhöz viszo- nyított érték. A FID égési levegő oxigénkoncentrációja nem térhet el ± 1 mól %-nál többel a legutóbbi oxigéninterferencia- ellenőrzésnél használt égési levegő oxigén-koncentrációjától. Ha a különbség nagyobb, ellenőrizni kell az oxigén-interferenciát, és szükség esetén be kell állítani a gázelemző készüléket. 1. 8. 4. A nem-metán eltávolító hatásfoka (NMC, csak földgáz-üzemű motoroknál) Az NMC a nem-metán szénhidrogéneknek a mintagázból való eltávolítására szolgál azáltal, hogy a metá- non kívül minden szénhidrogént oxidál. Ideális esetben a konverzió metánra 0 % és minden más, az etán által képviselt szénhidrogénre 100 %. Az NMHC pontos mérése érdekében meg kell határozni a két hatás- fokot, és fel kell használni az NMHC szennyezőanyag-kibocsátás tömegáramának kiszámításához (lásd a III. melléklet 2. függelékének 4. 3. pontját). 1. 8. 4. 1. Me t á n - h a t á s f o k A metán kalibrációs gázt át kell engedni a FID-en az NMC-n áthaladva és azt megkerülve, és fel kell jegy- ezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg: ahol: CEM = 1 – concw concw/o Concw = HC-koncentráció, ha a CH4 átáramlik az NMC-n Concw/o = HC-koncentráció, ha a CH4 megkerüli NMC-t 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 369 1. 8. 4. 2. Et á n- ha t á s f o k Az etán kalibrációs gázt át kell engedni a FID-en az NMC-n áthaladva és azt megkerülve, és fel kell jegyezni a két koncentrációt. A hatásfok az alábbi képlettel határozható meg: CEE = 1 – concw concw/o ahol: concw = HC-koncentráció, ha a C2H6 átáramlik az NMC-n concw/o = HC-koncentráció, ha a C2H6 megkerüli NMC-t 1. 9. Interferencia-hatások CO-, CO2-és NOx-elemző készülékeknél A kipufogógázban lévő, az éppen elemzett gáztól különböző gázok különféleképpen befolyásolhatják a leolvasott értéket. Pozitív interferencia-hatás lép fel az NDIR készülékekben, ha az interferáló gáz a mérendő gázzal azonos, de kisebb mértékű hatást kelt. Negatív interferencia-hatás lép fel az NDIR készülékekben azáltal, hogy az interferáló gáz kiszélesíti a mért gáz elnyelési sávját, és a CLD készülékekben azáltal, hogy az interferáló gáz fojtja a sugárzást. Az 1. 9. 1. és 1. 9. 2. pontban leírt interferencia-ellenőrzést a gázelemző készülék üzembeállítása előtt és nagyobb üzemszünetek után kell elvégezni. 1. 9. 1. CO-elemző készülék interferencia-ellenőrzése A CO-elemző készülék eredményeire a víz és a CO2 lehet hatással. Ezért egy, a vizsgálat során használt leg- magasabb üzemi tartomány teljes skálaértéke 80-100 %-ának megfelelő koncentrációjú CO2-kalibrálógázt kell szobahőmérsékleten vízen átbuborékoltatni, és fel kell jegyezni a gázelemző készülék válaszát. A gáz- elemző készülék válasza nem lehet a teljes skála 1 %-ánál nagyobb a 300 ppm vagy afölötti tartományok- ban, és 3 ppm-nél nagyobb a 300 ppm alatti tartományokban. 1. 9. 2. NOx-elemző készülék keresztérzékenységi vizsgálata A CLD (és HCLD) elemző készülékek szempontjából figyelembe veendő két gáz a CO2 és a vízgőz. E gázok keresztérzékenységi válaszértéke koncentrációjukkal arányos, ezért vizsgálati eljárásokra van szükség a vizsgálat alatt várhatóan előforduló legnagyobb koncentrációnál bekövetkező keresztérzékenység megha- tározására. 1. 9. 2. 1. A CO 2 k e r e s z t é r z é k e n y s é g i é r t é k é n e k v i z s g á l a t a Egy, a legmagasabb üzemi tartomány teljes skálaértéke 80-100 %-ának megfelelő koncentrációjú CO2- kalibrálógázt kell átbocsátani az NDIR elemző készüléken és a CO2-értéket „A”-val jelölve fel kell jegyezni. Ez után körülbelül 50 %-ra kell felhígítani NO-kalibrálógázzal, át kell bocsátani az NDIR és (H)CLD elemző készüléken és a CO2-, illetve NO-értékeket „B”-vel, illetve „C”-vel jelölve fel kell jegyezni. Ekkor a CO2 -t el kell zárni, és csak a NO-kalibrálógázt kell a (H)CLD-n átbocsátani, és NO-értéket „D”-vel jelölve fel kell jegy- ezni. A keresztérzékenységet, ami nem lehet nagyobb a teljes skála 3 %-ánál, az alábbiak szerint kell kiszámí- tani: % keresztérzékenység = [1–( (C * A) (D * A) – (D * B))]*100 ahol: A a hígítatlan CO2 koncentrációja NDIR-rel mérve, % B a hígított CO2 koncentrációja NDIR-rel mérve, % C a hígított NO koncentrációja (H)CLD-vel mérve, ppm D a hígítatlan NO koncentrációja (H)CLD-vel mérve, ppm A CO2 és NO-kalibrálógáz hígítására és az értékek mennyiségi meghatározására más módszer, pl. a dina- mikus elegyítés/keverés is használható. 1. 9. 2. 2. A ví z ke r es zt é r z é k e n y s é g i é r t é k é n e k v i z s g á l a t a Ez a vizsgálat csak nedves gáz koncentrációjának méréseire vonatkozik. A víz keresztérzékenysége számí- figyelembe venni, és a keverék vízgőz- tásánál a NO-kalibrálógáz vízgőzzel való hígítását kell koncentrációját a vizsgálatnál várható értékre kell beállítani. 370 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet tartomány teljes skálaértéke 80-100 %-ának megfelelő koncentrációjú Egy, a szokásos üzemi NO-kalibrálógázt kell átbocsátani az (H)CLD elemző készüléken, és az NO-értéket „D”-vel jelölve fel kell jegyezni. Ezután a NO-gázt szobahőmérsékleten vízen kell átbuborékoltatni, át kell bocsátani a (H)CLD-n, és a NO-értéket „C”-vel jelölve fel kell jegyezni. A gázelemző készülék abszolút működési nyomását és a vízhőmérsékletet meg kell állapítani, és „E”-vel, illetve „F”-fel jelölve fel kell jegyezni. A keveréknek a bubo- rékoltatóvíz „F” hőmérsékletének megfelelő telítési gőznyomását meg kell állapítani, és „G”-vel jelölve fel kell jegyezni. A keverék vízgőz-koncentrációját (H, %-ban) az alábbi módon kell kiszámítani: H = 100 * (G/E) A várható (De) hígított NO-kalibrálógáz koncentrációja (vízgőzben) az alábbiak szerint számítható: De = D * (1 – H/100) Dízelmotorok kipufogógázainál a kipufogógáz vizsgálat alatt várható legnagyobb vízgőz-koncentrációját, a tüzelőanyagban (Hm, %-ban) H/C = 1,8:1 atomszámarány feltételezésével, a hígítatlan CO2-kalibrálógáz koncentrációja (az 1. 9. 2. 1. pontban mért „A”) alapján az alábbiak szerint kell felbecsülni: Hm = 0,9 * A A víz keresztérzékenységi értéke, ami nem lehet nagyobb 3 %-nál, az alábbiak szerint számítható: % keresztérzékenység = 100 * ((De– C)/De) * (Hm/H) ahol: De = a várható hígított NO koncentráció, (ppm) C = a hígított NO koncentrációja, (ppm) Hm = a legnagyobb vízgőz-koncentráció, (%) H = a tényleges vízgőz-koncentráció, (%) Megjegyzés: Fontos, hogy ennél a vizsgálatnál a NO-kalibrálógáz NO2-koncentrációja minimális legyen, mert a keresztérzékenység számításánál a NO2 vízben való elnyelése nincs figyelembe véve. 1. 10. Kalibrálási időközök A gázelemző készülékek 1. 5. pont szerinti kalibrálását legalább három havonként el kell végezni, vagy amikor a rendszeren olyan javítás vagy csere történt, ami a kalibrálásra hatással lehet. 2. A CVS- (ÁLLANDÓ TÉRFOGATÚ MINTAVEVŐ) -RENDSZER KALIBRÁCIÓJA 2. 1. Általános megjegyzések A CVS-rendszert a nemzeti vagy nemzetközi szabványoknak megfelelő pontos áramlásmérő és egy fojtó- készülék segítségével kell kalibrálni. A rendszeren átáramló gáz mennyiségét különböző fojtásbeállításoknál kell mérni, továbbá mérni kell a rendszer szabályozó paramétereit, és ezeket az áramlással kell összefüg- gésbe hozni. Többféle áramlásmérő használható, pl. kalibrált Venturi-torok, kalibrált lamináris áramlásmérő, kalibrált forgó áramlásmérő. 2. 2. A térfogat-kiszorításos szivattyú (PDP) kalibrálása A szivattyú minden paraméterét egyidejűleg kell mérni a szivattyúval sorba kapcsolt áramlásmérő para- métereivel. A számított áramlási értéket (m3/min-ben a szivattyú belépő csonkjánál, abszolút nyomás és hőmérséklet) egy, a szivattyú-paraméterek sajátos kombinációjának értékét képviselő korrelációs függvén- nyel kell összevetni. Ekkor meg kell határozni a szivattyúáram és a korrelációs függvény közötti lineáris összefüggést. Ha egy CVS többféle fordulatszámon működhet, a kalibrálást minden használt tartományra el kell végezni. A kalibrálás alatt fenn kell tartani az állandó hőmérsékletet. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 371 2. 2. 1. Az adatok elemzése A levegőáramlás értékét (Qs) minden fojtásbeállításra (legalább 6 beállítás) normál m3/min egységben kell kiszámítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt módszerrel. Ez után a levegőáramlás érté- két m3/fordulat egységben kifejezett szivattyúáramlásra (V0) kell átalakítani, a szivattyú belépő csonkjánál fennálló abszolút hőmérséklet és nyomás figyelembevételével az alábbiak szerint: V0 = Qs n * T 273 * 101,3 pA ahol: Qs = levegőáram normál körülmények között (101,3 kPa, 273 K), m3/s T = hőmérséklet a szivattyúba való belépésnél, K pA = abszolút nyomás a szivattyúba való belépésnél (pB – p1), kPa n = a szivattyú fordulatszáma, ford/s A szivattyúnál fellépő nyomásváltozások hatásának és a szivattyú veszteségi tényezőjének figyelembevé- tele céljából a szivattyú fordulatszáma, a szivattyú belépő és kilépő nyomása és az abszolút szivattyú- kilépőnyomás közötti korrelációs függvény az alábbiak szerint számítható: ahol: X0 = 1 n *√Δpp pA Dpp = A szivattyú be- és kilépő csonkja közötti nyomáskülönbség, kPa pA = abszolút kilépő nyomás a szivattyú kilépő csonkjánál, kPa A kalibrációs egyenlet létrehozásához egy lineáris legkisebb négyzet illesztést kell végrehajtani az alábbiak szerint: V0 = D0 – m * (X0) D0 és m a regressziós egyenest meghatározó metszék, illetve iránytangens. Több fordulatszámú CVS-rendszernél a szivattyú különböző áramlási tartományaihoz tartozó kalibrációs görbéknek megközelítőleg párhuzamosaknak kell lenniük, és a (D0) metszékértékeknek a szivattyú áramlási tartományának csökkenésével növekedniük kell. Az egyenletből kiszámított értékeknek ± 0, 5 %-ra meg kell közelíteniük a V0 mért értéket. Az m értéke szivattyúról szivattyúra változik. A részecskék hatása az idő múltával a szivattyú veszteségi tényezőjének csökkenését fogja eredményezni, amit kisebb m értékek jeleznek. Ezért a kalibrációt a szivattyú üzembe helyezésekor, nagyobb karbantartások után kell elvégezni, és ha az egész rendszer kalibrálása (2. 4 pont) a veszteségi tényező mértékének megváltozását jelzi. 2. 3. A kritikus áramlású Venturi-torok (CFV) kalibrálása A CFV kalibrálása a kritikus Venturi-torok áramlási egyenletén alapul. A gázáram a belépő nyomás és a hőmérséklet függvénye az alábbiak szerint: Qs = Kv * pA √T ahol: Kv = kalibrációs együttható pA = abszolút nyomás a Venturi-torok belépésénél, kPa T = hőmérséklet a Venturi-torok belépésénél, K 2. 3. 1. Az adatok elemzése A levegőáramlás értékét (Qs) minden fojtásbeállításra (legalább 8 beállítás) normál m3/min egységben kell kiszámítani az áramlásmérő adatai alapján, a gyártó által előírt módszerrel. A kalibrációs együtthatót min- den beállításra a kalibrációs adatokból kell kiszámítani az alábbiak szerint: 372 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Kv = Qs * √T pA ahol: Qs = levegőáram normál körülmények között (101,3 kPa, 273 K), m3/s T = hőmérséklet a Venturi-torok belépésénél, K pA = abszolút nyomás a Venturi-torok belépésénél, kPa A kritikus áramlás tartományának meghatározásához Kv-t a Venturi-torok belépő nyomásának függvényé- ben kell felrajzolni. Kritikus (fojtott) áramlás esetén Kv értéke viszonylag állandó. Ha a nyomás csökken (a vákuum nő), a Venturi-torok fojtatlanná válik, és a Kv csökken, ami arra mutat, hogy a CFV a megengedett tartományon kívül működik. A kritikus áramlás tartományában felvett legalább 8 pont alapján ki kell számítani az átlagos Kv-t és a szórást. A szórás nem haladhatja meg az átlagos Kv ± 0, 3 %-át. 2. 4. Az egész rendszer kalibrálása A CVS mintavevő rendszer és az elemző rendszer teljes pontosságát úgy kell meghatározni, hogy ismert tömegű szennyező gázt bocsátanak a szokásos módon működtetett rendszerbe. A szennyező anyagot ele- mezni kell és meg kell határozni a tömegét a III. melléklet 2. függelékének 4. 3. pontja szerint, a propán esetét kivéve, ahol a HC-re a 0,000479 tényező helyett egy 0,000472 tényezőt kell használni. A követ- kező két módszer valamelyikét kell alkalmazni. 2. 4. 1. Mérés kritikus áramlású nyílással Egy kalibrált kritikus áramlású nyíláson át ismert mennyiségű tiszta gázt (szén-monoxidot vagy propánt) kell a CVS-rendszerbe engedni. Ha a belépő nyomás elég nagy, az átáramló mennyiség, amit a kritikus áramlású nyílás szabályoz, független a nyílás kilépő nyomásától (≡ kritikus áramlás). A CVS-rendszert 5-10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kipufogószennyezőanyag-kibocsátási vizsgálatnál. Egy gáz- mintát kell elemezni a szokásos berendezéssel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét. Az így meghatározott tömeg nem térhet el ± 3 %-nál többel a beengedett gáz ismert tömegétől. 2. 4. 2. Mérés egy gravimetriai módszerrel Meg kell állapítani egy szén-monoxiddal vagy propánnal megtöltött kis tartály súlyát ± 0, 01 gramm pon- tossággal. A CVS-rendszert 5-10 percen át úgy kell működtetni, mint a szokásos kipufogógáz-kibocsátási vizsgálatnál, miközben a szén-monoxidot vagy propánt bevezetik a rendszerbe. A kiengedett tiszta gáz mennyiségét súlykülönbségméréssel kell meghatározni. Egy gázmintát kell elemezni a szokásos berende- zéssel (mintavevő zsák vagy integrálás), és ki kell számítani a gáz tömegét. Az így meghatározott tömeg nem térhet el ± 3 %-nál többel a beengedett gáz ismert tömegétől. 3. A RÉSZECSKEMÉRŐ RENDSZER KALIBRÁLÁSA 3. 1. Bevezetés Minden alkatrészt olyan gyakran kell kalibrálni, hogy ezen irányelv pontossági követelményei teljesíthetők legyenek. A III. melléklet 4. függelékének 4. pontjában és az V. melléklet 2. pontjában szereplő alkatré- szeknél alkalmazandó kalibrálási módszer ebben a pontban van leírva. 3. 2. Áramlásmérés A gázáramlásmérőket vagy az áramlásmérő műszereket a nemzeti és/vagy nemzetközi szabványok szerint kell kalibrálni. A legnagyobb hibának a leolvasott érték ± 2 %-án belül kell lennie. Ha a gázáramot áramláskülönbség-mérési módszerrel határozzák meg, a különbség legnagyobb hibájának olyannak kell lennie, hogy a GEDF pontossága ± 4 %-on belül maradjon (lásd az V. melléklet 2. 1. 1. , EGA pontját is). Ez az egyes készülékek hibájának négyzetes középértékei segítségével számítható. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 373 3. 3. A részleges átáramlási viszonyok ellenőrzése A kipufogógáz sebességtartományát és a nyomásingadozásokat, adott esetben, az V. melléklet 2. 2. 1, EP pontjának követelményei szerint kell ellenőrizni és beállítani. 3. 4. Kalibrálási időközök Az áramlásmérő műszerek kalibrálását legalább három havonként el kell végezni, vagy amikor a rendsze- ren olyan módosítás történt, ami a kalibrálásra hatással lehet. 4. A FÜSTMÉRŐ BERENDEZÉS KALIBRÁLÁSA 4. 1. Bevezetés A füstölésmérőt olyan gyakran kell hitelesíteni, hogy ezen irányelv pontossági követelményei teljesíthetők legyenek. A III. melléklet 4. függelékének 5. pontjában és az V. melléklet 3. pontjában szereplő alkatré- szeknél alkalmazandó kalibrálási módszer ebben a pontban van leírva. 4. 2. A kalibrálási eljárás 4. 2. 1. A felmelegítési idő A füstölésmérőt a gyártó ajánlásai szerint kell felmelegíteni és stabilizálni. Ha a füstölésmérő öblítőlevegő- rendszerrel van ellátva a készülékoptikák elkormosodásának meggátlása céljából, ezt a rendszert is aktiválni kell és be kell szabályozni a gyártó ajánlásai szerint. 4. 2. 2. A lineáris válasz biztosítása A füstölésmérő linearitását az opacitásleolvasási üzemmódban kell ellenőrizni a gyártó ajánlásai szerint. Három semleges, a III. melléklet 4. függelékének 5. 2. 5. pontja követelményeinek megfelelő, ismert áteresz- tőképességű szűrőt kell a füstölésmérőbe helyezni, és az értékeket fel kell jegyezni. A semleges szűrők név- leges opacitásának 10 %, 20 % és 40 % körül kell lennie. A linearitás nem térhet el ± 2 % opacitásnál többel a semleges szűrő névleges értékétől. Minden a fenti érté- ket meghaladó nem-linearitást még a vizsgálat előtt ki kell küszöbölni. 4. 3. Kalibrálási időközök A füstölésmérő 4. 2. 2. pont szerinti kalibrálását legalább háromhavonként el kell végezni, vagy amikor a rendszeren olyan módosítás történt, ami a kalibrálásra hatással lehet. 374 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet IV. MELLÉKLET A JÓVÁHAGYÁSI VIZSGÁLATOKHOZ ÉS A GYÁRTÁS MEGFELELŐSÉGÉNEK ELLENŐRZÉSÉHEZ HASZNÁLANDÓ REFERENCIA-TÜZELŐANYAG MŰSZAKI JELLEMZŐI 1. DÍZELÜZEMANYAG (1) Jellemzők Mértékegység Határértékek (2) Minimum Maximum Cetánszám (3) Sűrűség 15 °C-on Desztilláció – 50 % pont – 100 % pont – végforráspont Lobbanáspont CFPP Viszkozitás 40 °C-on Policiklikus aromatikus szénhid- rogének Kéntartalom (5) Rézkorrózió Conradson szám (10 % DR) Hamutartalom Víztartalom kg/m3 °C °C °C °C °C mm2/s tömeg % mg/kg tömeg % tömeg % tömeg % Semlegesítési (erős sav) szám mg KOH/g Oxidációs stabilitás (6) mg/ml 52 833 245 345 – 55 – 2,5 3,0 – – – – – – – Vizsgálati módszer Kiadás éve EN-ISO 5165 EN-ISO 3675 1988 (4) 1995 EN-ISO 3405 EN-ISO 3405 EN-ISO 3405 EN 27719 EN 116 EN-ISO 3104 IP 391(*) 1998 1998 1998 1993 1981 1996 1995 pr. EN-ISO/DIS 14596 1998 (4) EN-ISO 2160 1995 EN-ISO 10370 EN-ISO 6245 EN-ISO 12937 1995 1995 ASTM D 974-95 1998 (4) 54 837 – 350 370 – –5 3,5 6,0 300 1 0,2 0,01 0,05 0,02 0,025 EN-ISO 12205 1996 (*) Kidolgozás alatt álló új és jobb eljárás a policiklikus aromati- kus szénhidrogének meghatá- rozására tömeg % – – EN 12916 [1997] (4) (1) Ha egy motor vagy jármű termikus hatásfokát kell kiszámítani, a tüzelőanyag fűtőértékét az alábbi összefüggés alapján lehet kiszámítani:Fajlagos energia (fűtőérték) (nettó) + ,170d)(1–(x + y + s)) + ,420s –2,499x 2 MJ/kg = (46,423–8,792d ahol: d = sűrűség 15 °C hőmérsékleten x = víztartalom, tömegarány (% osztva 100-zal) y = hamutartalom, tömegarány (% osztva 100-zal) s = kéntartalom, tömegarány (% osztva 100-zal) (2) A specifikációban megadott értékek „tényleges értékek”. Határértékeik megállapításánál az „Ásványolaj termékek – pontos adatok meghatározása és alkalmazása a vizsgálati módszerekkel kapcsolatban” című ISO 4259 szabvány feltételei kerültek alkalmazásra, és a minimális érték meghatározása zérus feletti minimális 2R különbség figyelem- bevételével történt; a legnagyobb és minimális érték meghatározásánál a minimális különbség 4R (R = reprodukálhatóság). Bár statisztikai okokból szükség van erre az intézkedésre, a tüzelőanyag gyártójának törekednie kell a zérus értékre, ha a megadott legnagyobb érték 2R és egy átlagértékre, ha legnagyobb és minimális értékek van- nak megadva. Ha azt a kérdést kell tisztázni, hogy egy tüzelőanyag megfelel-e a specifikáció követelményeinek, az ISO 4259 feltételeit kell alkalmazni. (3) A cetánszám-tartomány nincs összhangban a minimális 4R tartományra vonatkozó követelménnyel. A tüzelőanyag szállítója és felhasználója közötti viták esetén azonban az ISO 4259 előírásait lehet használni az ilyen viták feloldására feltéve, hogy egyszeri meghatározások helyett inkább annyi ismételt mérést végeznek, amennyi elegendő a szükséges pontosság eléréséhez. (4) A kiadás hónapja kellő időben megadásra kerül. (5) A vizsgálatnál használt tüzelőanyag tényleges kéntartalmát fel kell jegyezni. Továbbá a referencia-tüzelőanyagnak, amelyet annak ellenőrzésére használnak, hogy egy jármű megfelel-e az irányelv I. mellékletének 6. 2. 1. pontjában lévő táblázat B sorában megadott határértékeknek, a legnagyobb kéntartalma 50 ppm lehet. A Bizottság a lehető leghamarabb, de legkésőbb 1999. december 31-ig kidolgozza e melléklet egy módosítását, amely tükrözi a tüzelőanyagok kéntartalmának piaci átlagát a 98/70/EK irányelv IV. mellékletében meghatározott tüzelőanyag tekintetében. (6) Még ha ellenőrzik is az oxidációs stabilitást, a tárolási időtartam valószínűleg korlátozott. Célszerű kikérni a szállító tanácsát a tárolási körülményekre és az élettartamra vonatkozóan. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 375 2. FÖLDGÁZ Az európai piacon kapható tüzelőanyagok két tartomány valamelyikébe tartoznak: – H-tartomány, az ennek szélein elhelyezkedő referencia-tüzelőanyagok a G20 és a G23, – L-tartomány, az ennek szélein elhelyezkedő referencia-tüzelőanyagok a G23 és a G25. A G20, G23 és G25 referencia-tüzelőanyagok jellemzői az alábbiakban vannak összefoglalva: A G20 referencia-tüzelőanyag Jellemzők Mérték-egység Alap Határértékek Minimum Maximum Vizsgálati mód- szer Összetétel: Metán Többi [Semlegesek + C2/C2+] N2 mól % 100 – Kéntartalom mg/m3 (1) – 99 – – 100 1 ISO 6974 50 ISO 6326-5 (1) Az értéket normál körülmények között kell meghatározni (293,2 K (20 °C) és 101,3 kPa). A G23 referencia-tüzelőanyag Jellemzők Mérték-egység Alap Határértékek Minimum Maximum Vizsgálati mód- szer Összetétel: Metán Többi [Semlegesek + C2/C2+] N2 mól % Kéntartalom mg/m3 (1) 92,5 – 7,5 – 91,5 – 6,5 – 93,5 1 8,5 50 ISO 6974 ISO 6326-5 (1) Az értéket normál körülmények között kell meghatározni (293,2 K (20 °C) és 101,3 kPa). A G25 referencia-tüzelőanyag Jellemzők Mérték-egység Alap Határértékek Minimum Maximum Vizsgálati mód- szer Összetétel: Metán Többi [Semlegesek + C2/C2+] N2 mól % Kéntartalom mg/m3 (1) 86 – 14 – 84 – 12 – 88 1 16 50 ISO 6974 ISO 6326-5 (1) Az értéket normál körülmények között kell meghatározni (293,2 K (20 °C) és 101,3 kPa). 376 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 3. CSEPPFOLYÓS PB-GÁZ Jellemzők Mérték-egység „A” tüzelőanyag határértékek „B” tüzelőanyag határértékek Minimum Maximum Minimum Maximum 93,5 93,5 Motor oktánszáma Összetétel C3 – tartalom C4 – tartalom Olefinek Elgőzölgési maradék Teljes kéntartalom 48 48 0 térf. % térf. % térf. % mg/kg súly ppm (1) Hidrogénszulfid – értékelés Rézlemez korrózió Víztartalom 0 °C-on 52 52 12 50 50 Nincs 1. osztály nincs Vizsgálati mód- szer EN 589 B melléklet ISO 7941 NFM 41-015 EN 24260 83 13 9 87 17 15 50 50 Nincs ISO 8819 1. osztály ISO 6251 (2) nincs szemre-vételezéssel (1) Az értéket normál körülmények között kell meghatározni (293,2 K (20 °C) és 101,3 kPa). (2) Előfordulhat, hogy ez a mérési módszer nem jelzi pontosan a korrodáló anyagok jelenlétét, ha a mintában korrózióinhibi- torok vagy más olyan anyagok vannak, amelyek csökkentik a minta rézlemezre tett korróziós hatását. Ezért ilyen adalékok hozzáadása csak azért, hogy a vizsgálati módszert befolyásolják, tilos. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 377 V. MELLÉKLET ELEMZŐ ÉS MINTAVEVŐ RENDSZER 1. A GÁZ-HALMAZÁLLAPOTÚ SZENNYEZŐANYAG-KIBOCSÁTÁS MEGHATÁROZÁSA 1. 1. Bevezetés Az 1. 2. pont és a 7. és 8. ábra részletesen bemutatja az ajánlott mintavételi és elemző rendszereket. Mivel ugyanaz az eredmény többféle összeállítással is elérhető, nem kell szigorúan ragaszkodni a 7. és 8. ábrához. Kiegészítő alkatrészek: műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk és kapcsolók alkalmazhatók kiegé- szítő adatok nyerése és a részrendszerek működésének összehangolása céljából. Más alkatrészek, amelyek egyes rendszerek pontosságának biztosításához nem szükségesek, elhagyhatók, ha elhagyásuk a műszaki szempontok helyes megítélésen alapul. Kezeletlen kipufogógáz CO, CO2, NOx és HC összetevőit elemző rendszer folyamatábrája; csak az ESC-vizsgálatnál 7. ábra 1. 2. Az elemző rendszer leírása A kezeletlen (7. ábra, csak ESC) vagy hígított (8. ábra, ETC és ESC) kipufogógázban lévő gáz-halmazállapotú szennyező anyagok meghatározására szolgáló elemző (analitikai) rendszer leírása az alábbiak használatán ala- pul: – HFID elemző készülék a szénhidrogének mérésére, – NDIR elemző készülékek a szénmonoxid és szén-dioxid mérésére, – HCLD vagy egyenértékű elemző készülék a nitrogén-oxidok mérésére. A mintát az összes összetevőhöz egyetlen mintavevő szondával vagy két szorosan egymás mellett elhelye- zett szondával lehet venni, belső megosztással a különböző elemző készülékekhez. Ügyelni kell arra, hogy az elemző rendszer egyetlen pontján se következhessék be a kipufogógáz-összetevők kondenzációja (a vizet és kénsavat is beleértve). 378 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 8. ábra Hígított kipufogógáz CO, CO2, NOx és HC összetevőit elemző rendszer folyamatábrája; az ETC-vizsgálatnál, választhatóan az ESC-nél 1. 2. 1. A 7. és 8. ábra elemei EP kipufogócső Kipufogógáz-mintavevő szonda (csak a 7. ábrán) Rozsdamentes acélból készült egyenes, zárt, soklyukú szonda alkalmazása ajánlott. A szonda belső átmérője nem lehet nagyobb a mintavevő vezeték belső átmérőjénél. A szonda falvastagsága nem lehet nagyobb 1 mm-nél. A szondán legalább három, három különböző sugárirányú síkban elhelyezett lyuknak kell lennie, úgy méretezve, hogy mindegyiken közel azonos nagyságú áramlás álljon elő. A szondának a kipufogócső átmérőjének legalább 80 %-át át kell érnie. Egy vagy két mintavevő szonda alkalmazható. SP2 hígított kipufogógáz HC-mintavevő szonda (csak a 8. ábrán) A szonda jellemzői: – meghatározása: a HSL1 fűtött mintavevő vezeték első 254-762 mm-es pontja, – – – – belső átmérőjének legalább 5 mm-nek kell lennie, a DT hígítóalagút (lásd 2. 3 pont, 20. ábra) olyan pontján kell elhelyezni, ahol a hígítólevegő és a kipu- fogógáz már jól összekeveredett (azaz kb. 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipu- fogógáz belép az alagútba),,,, (sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodor- és örvényhatásoktól mentes legyen, úgy kell fűteni, hogy a szondából való kilépés helyén a gáz hőmérsékletét 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) értékre emelje. SP3 hígított kipufogógáz CO-, CO2-, NOx- mintavevő szonda (csak a 8. ábrán) A szondának: – – – az SP2-vel azonos síkban kell lennie, (sugárirányban) elég messze kell lennie a többi szondától és az alagút falától ahhoz, hogy sodor- és örvényhatásoktól mentes legyen, a vízkondenzáció elkerülése érdekében legalább 328 K (55 °C) hőmérsékletre fűtöttnek és teljes hosszá- ban hőszigeteltnek kell lennie. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 379 HSL1 fűtött mintavevő vezeték A mintavevő vezeték a gázmintát egy szondától a szétosztási pont(ok)hoz és a HC-elemző készülékhez vezeti. A mintavevő vezetéknek: – – belső átmérőjének legalább 5 mm, legfeljebb 13,5 mm-nek kell lennie, rozsdamentes acélból vagy PTFE-ből kell készülnie, – minden külön szabályozott fűtött szakaszon mérve fenn kell tartania egy 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) csőfal-hőmérsékletet, ha a kipufogógáz hőmérséklete a mintavevő szondánál 463 K (190 °C) vagy annál alacsonyabb, – – fenn kell tartania egy 453 K (180 °C) értéknél magasabb csőfal-hőmérsékletet, ha a kipufogógáz hőmér- séklete a mintavevő szondánál 463 K (190 °C) értéknél magasabb, fenn kell tartania egy 463 K ± 10 K (190 °C ± 10 °C) gázhőmérsékletet közvetlenül az F2 fűtött szűrő és a HFID előtt. HSL2 fűtött NOx-mintavevő vezeték A mintavevő vezetéknek: – – fenn kell tartania egy 328 K–473 K (55 °C– 200 °C) csőfal-hőmérsékletet a C konverterig, ha használnak B hűtőfürdőt, és a gázelemző készülékig, ha nem használnak B hűtőfürdőt, rozsdamentes acélból vagy PTFE-ből kell készülnie. SL mintavevő vezeték a CO és CO2 számára A vezetéknek PTFE-ből vagy rozsdamentes acélból kell készülnie. Fűtött is, fűtetlen is lehet. BK háttérzsák (választható; csak a 8. ábrán) A háttér-koncentrációk mintavételéhez. BG mintavevő zsák (választható; csak a 8. ábrán, a CO-nál és CO2-nél) A mintakoncentrációk mintavételéhez. F1 fűtött előszűrő (választható) A hőmérsékletnek a HSL1-ével azonosnak kell lennie. F2 fűtött szűrő A szűrőnek le kell választania minden szilárd részecskét a gázmintából a gázelemző készülék előtt. A hőmér- séklet a HSL1-ével azonosnak kell lennie. A szűrő szükség szerint cserélendő. P fűtött mintavevő szivattyú A szivattyút a HSL1 hőmérsékletére kell fűteni. HC FŰtött lángionizációs detektor (HFID) a szénhidrogének meghatározására. A hőmérsékletet 453 K–473 K (180 °C– 200 °C) között kell tartani. CO, CO2 NDIR ELEMző készülékek a szénmonoxid és a szén-dioxid meghatározására (választható a hígítási arány meghatározására a PT mérésnél). NO2 CLD- vagy HCLD-elemző készülék a nitrogén-oxidok meghatározására. HCLD alkalmazása esetén azt 328- 473 K (55 °C– 200 °C) hőmérsékleten kell tartani. C konverterKonvertert kell alkalmazni a NO2-nek NO-vá való katalitikus redukciójához, még a CLD-ben vagy HCLD-ben való elemzés előtt. 380 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet B hűtőfürdő (választható) A kipufogógáz-mintában lévő víz lehűtésére és kondenzálására. A fürdőt jég vagy hűtőberendezés segítsé- gével 273 K–277 K (0 °C– 4 °C) hőmérsékleten kell tartani. Alkalmazása választható, ha az elemző készülék a III. melléklet 5. függelékének 1. 9. 1 és 1. 9. 2 pontja szerint mentes a nedvesség hatásától. Ha a vizet kon- denzáció útján távolítják el, a mintagáz hőmérsékletét vagy a harmatpontot folyamatosan ellenőrizni kell vagy magában a vízcsapdában, vagy az után. A mintagáz hőmérséklete vagy a harmatpont nem lehet 280 K-nél (7 °C) magasabb. Kémiai szárítókat nem szabad a minta víztelenítéséhez használni. T1, T2, T3 hőmérséklet-érzékelő A gázáram hőmérsékletének figyelésére. T4 hőmérséklet-érzékelő Az NO2 – NO konverter hőmérsékletének figyelésére. T5 hőmérséklet-érzékelő A hűtőfürdő hőmérsékletének figyelésére. G1, G2, G3 manométer A mintavevő vezetékek nyomásának mérésére. R1, R2 nyomásszabályozó A levegő, illetve a tüzelőanyag nyomásának szabályozására a HFID számára. R3, R4, R5 nyomásszabályozó A mintavevő vezetékek nyomásának és a gázelemző készülékekhez folyó áramlásnak a szabályozására. FL1, FL2, FL3 áramlásmérők A minta megkerülőáramlásának a figyelésére. FL4–FL6 áramlásmérők (választható) A gázelemző készülékeken átfolyó áramlás figyelésére. V1–V5 választószelepek Megfelelő szelepelrendezés annak kiválasztására, hogy a gázelemző készülékekbe minta, kalibráló gáz vagy nullázógáz folyjék. V6, V7 mágnesszelep Az NO2–NO konverter megkerülésére. V8 tűszelep Az áramlásnak a C NO2–NO konverter és a megkerülő vezeték közötti kiegyensúlyozására. V9, V10 tűszelepek A gázelemző készülékek gázáramlásának szabályozására. V11, V12 kétállású szelepek (választható) A B fürdő kondenzátumának leeresztésére. 1. 3. NMHC-elemzés (csak földgáz-üzemű motoroknál) 1. 3. 1. Gázkromatográfiás módszer (GC, 9. ábra) A GC módszer alkalmazása esetén a minta egy kicsi, megmért mennyiségét befecskendezik egy elemzőto- ronyba, amelyen keresztül egy semleges vivőgáz magával sodorja. A torony az egyes összetevőket forrás- pontjuk alapján szétválasztja úgy, hogy azok különböző időkben mosódnak ki a toronyból. Ezután egy detektoron haladnak át, amely a koncentrációjuktól függő villamos jelet ad ki. Mivel ez nem folyamatos elem- zési technika, csak a III. melléklet 4. függelékének 3. 4. 2. pontjában leírt zsákos mintavételi módszerrel kap- csolatosan használható. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 381 Az NMHC-hez FID-del ellátott automatizált GC-t kell használni. A kipufogógázt mintavevő zsákba kell gyűj- teni, amelynek egy részét ki kell venni és a GC-be kell injektálni. A minta a Porapak-toronyban két részre különül el (CH4/levegő/CO és NMHC/CO2/H2O). A molekulaszűrő torony elválasztja a CH4- et a levegőtől és a CO-tól, mielőtt még beengedné a FID-be, ahol megtörténik a koncentráció mérése. Egy, az egyik minta injektálásától a következő minta injektálásáig terjedő teljes ciklus 30 s alatt folytatható le. Az NMHC meg- határozásához a CH4-koncentrációt ki kell vonni a teljes HC-koncentrációból (lásd III. melléklet, 2. függelék, 4. 3. 1 pont). A 9. ábrán egy tipikus, a CH4 rutinszerű meghatározásához összeállított GC látható. A műszaki szempontok helyes megítélésére alapozva más GC módszerek is használhatók. 9. ábra Metánelemzés folyamatábrája (C módszer) A 9. ábra elemei PC Porapak-torony Porapak N, 180/300 mm (50/80 szitasűrűség), 610 mm hossz ’ 2,16 mm belső átmérő használandó, és az első alkalmazás előtt legalább 12 órán át kell kondicionálni 423 K (150 °C) hőmérsékleten a vivőgázzal. MSC molekulaszűrő torony 13X típus, 250/350 mm (45/60 szitasűrűség), 1220 mm hossz ’ 2,16 mm belső átmérő használandó, és az első alkalmazás előtt legalább 12 órán át kell kondicionálni 423 K (150 °C) hőmérsékleten a vivőgázzal. OV kemence A tornyok és szelepek stabil hőmérsékletének biztosításához az elemző művelet során és a tornyok 423 K (150 °C) hőmérsékleten való kondicionálásához. SLP minta-hurok Elegendően hosszú rozsdamentes acélcső körülbelül 1 cm3 térfogat nyeréséhez. 382 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet P szivattyú A mintának a gázkromatográfba való továbbítására. D szárító Molekulaszűrőt tartalmazó szárítót kell használni a vivőgázban esetleg jelenlévő víz és más szennyezők eltá- volítására. HC LÁngionizációs detektor (FID) a metánkoncentráció mérésére. V1 minta-injektálószelep A mintavevő zsákból vett minta injektálására a 8. ábra SL-jén keresztül. Kis holt-térfogatúnak, gáztömörnek és 423 K (150 °C) hőmérsékletre fűthetőnek kell lennie. V3 választószelep A kalibráló gáz, a minta vagy az áramláslezárás kiválasztására. V2, V4, V5, V6, V7, V8 tűszelepek Az áramlás beállítására a rendszerben. R1, R2, R3 nyomásszabályozó A tüzelőanyag (= vivőgáz), a minta, illetve a levegő áramlásának beszabályozására. FC áramlás kapilláris A FID-be áramló levegő mennyiségének szabályozására. G1, G2, G3 manométer A tüzelőanyag (= vivőgáz), a minta, illetve a levegő áramlásának ellenőrzésére. F1, F2, F3, F4, F5 szűrő Szinterfém szűrők annak megakadályozására, hogy szemcsék kerülhessenek a szivattyúba vagy a készülé- kekbe. FL1 A MINTA Megkerülőáramának mérésére. 1. 3. 2. Nem-metán eltávolító módszer (NMC, 10. ábra) Az eltávolító a CH4 kivételével minden szénhidrogént CO2-vé és H2O-vá oxidál úgy, hogy a mintát az NMC-n átbocsátva a FID csak a CH4-et érzékeli. Mintavevő zsák használata esetén egy áramláselterelő rendszert kell felszerelni az SL-nél (lásd 1. 2. pont, 8. ábra), amelynek segítségével az áramlás az eltávolítón át vagy azt megkerülve vezethető, a 10. ábra felső része szerinti elrendezésben. Az NMHC méréshez a FID-en mindkét értéket (HC és CH4) meg kell figyelni és fel kell jegyezni. Az integrációs módszer használata esetén egy máso- dik FID-del sorba kapcsolt NMC-t kell felszerelni a rendes FID-del párhuzamosan a HSL1-be (lásd 1. 2 pont 8. ábra), a 10. ábra alsó része szerinti elrendezésben. Az NMHC méréshez mindkét FID (HC és CH4) értékeit meg kell figyelni és fel kell jegyezni. Az eltávolítót 600 K (327 °C) vagy ennél magasabb hőmérsékleten kell jellemezni a vizsgálat megkezdése előtt, a CH4-re és a C2H6-ra tett katalitikus hatása szempontjából, a kipufogógáz-áram viszonyait reprezen- táló H2O-értékeknél. A kipufogógázáram-minta harmatpontját és O2-szintjét ismerni kell. A FID relatív rea- gálását a CH4-re fel kell jegyezni (lásd a III. melléklet 5. függelékének 1. 8. 2. pontját). 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 383 10. ábra Nemmetán eltávolítóval (NMC) végzett metánelemzés folyamatábrája A 10. ábra elemei Nem-metán eltávolító A metán kivételével minden szénhidrogén oxidálására. HC FŰtött lángionizációs detektor (HFID) a HC- és a CH4-koncentráció mérésére. A hőmérsékletet 453 K–473 K (180 °C– 200 °C) értéken kell tartani. V1 választószelep A minta, a nullázógáz és a kalibráló gáz kiválasztására. V1 azonos a 8. ábra V2-jével. V2, V3 mágnesszelep Az NMC megkerülésére. V4 tűszelep Az NMC-n áthaladó és az azt megkerülő áramlás beállítására. R1 nyomásszabályozó A mintavevő vezeték nyomásának és a HFID-be jutó áramlásnak a szabályozására. Az R1 azonos a 8. ábra R3-jával. FL1 áramlásmérő A minta megkerülő-ági áramlásának mérésére. FL1 azonos a 8. ábra FL1-ével. 384 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 2. A KIPUFOGÓGÁZ HÍGÍTÁSA ÉS A RÉSZECSKÉK MEGHATÁROZÁSA 2. 1. Bevezetés Az 2. 2. és 2. 3. pontok, valamint a 11-22. ábrák részletesen ismertetik az ajánlott hígító és mintavevő rend- szereket. Mivel ugyanaz az eredmény többféle összeállítással is elérhető, nem kell szigorúan ragaszkodni ezekhez az ábrákhoz. Kiegészítő alkatrészek: műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk és kapcsolók alkalmazhatók kiegészítő adatok nyerése és a részrendszerek működésének összehangolása céljából. Más alkatrészek, amelyek egyes rendszerek pontosságának biztosításához nem szükségesek, elhagyhatók, ha elha- gyásuk a műszaki szempontok helyes megítélésen alapul. 2. 2. Részleges átáramlású hígítórendszer A 11-19. ábrákon egy olyan hígítórendszer leírása található, amely a kipufogógáz-áram egy részének hígí- tásán alapul. A gázáram felosztása és azt követő hígítása különböző fajta hígítórendszerekkel oldható meg. A rákövetkező részecskeminta vétel céljából a hígított kipufogógázt teljes egészében vagy csak részben kell átengedni a részecskegyűjtő rendszeren (2. 4. pont, 21. ábra). Az első módszert teljes mintavevő típusúnak, a másodikat részmintavevő típusúnak nevezik. A hígítási arány kiszámítása az alkalmazott rendszertől függ. Az alábbi rendszereket célszerű használni: Izokinetikus rendszerek (11. , 12. ábra) Ezeknél a rendszereknél az átvezető csőbe kerülő gázáram a gázsebesség és/vagy gáznyomás tekintetében a teljes kipufogógáz-áramhoz igazodik, ezért a mintavevő szondánál zavartalan és egyenletes kipufogógáz- áramlásra van szükség. Ez általában egy rezonátor alkalmazásával és a mintavevő hely előtti csőszakasz egye- nes kiképzésével érhető el. Ekkor a megosztási arány egyszerűen mérhető értékekből, például a csőátmérők- ből számítható ki. Meg kell jegyezni, hogy az izokinézis alkalmazásakor csak az áramlási viszonyok érvényesülnek, a méreteloszlásnak nincs jelentősége. Ez utóbbira jellemző módon nincs is szükség, mert a részecskék elég kicsinyek ahhoz, hogy a gáz áramvonalait kövessék. Áramlás-szabályozású rendszerek koncentráció méréssel (13-17. ábrák) Ezeknél a rendszereknél a mintavétel a teljes kipufogógáz-áramból történik a hígítólevegő áramlásának és a teljes hígított kipufogógáz-mennyiség áramlásának szabályozásával. A hígítási arányt a motor kipufogógá- zaiban természetesen előforduló keresőgázok, mint a CO2 vagy a NOx koncentrációjából lehet megállapí- tani. A hígított kipufogógázban és a hígítólevegőben lévő koncentrációt meg kell mérni, míg a kezeletlen kipufogógázban fennálló koncentráció vagy közvetlenül mérhető, vagy ha ismert a tüzelőanyag összetétele, a tüzelőanyag-áram és a szénegyensúly képlete segítségével állapítható meg. A rendszerek a számított hígí- tási arány alapján (13. , 14. ábra) vagy az átvezető csőbe áramló gáz mennyisége alapján (12. , 13. , 14. ábra) szabályozhatók. Áramlás-szabályozású rendszerek áramlásméréssel (18. , 19. ábra) Ezeknél a rendszereknél a mintavétel a teljes kipufogógáz-áramból történik a hígítólevegő áramlásának és a teljes hígított kipufogógáz-mennyiség áramlásának beállításával. A hígítási arány a két áramlás különbségéből állapítható meg. Fontos, hogy az áramlásmérők egymáshoz képest pontosan legyenek kalibrálva, mivel a két áramlás relatív nagysága nagyobb hígítási arányok esetén jelentős hibákat okozhat (15-szörös és nagyobb hígítás). Az áramlás szabályozása itt igen közvetlen, mert a hígítandó kipufogógáz-áram állandó értéken tar- tása mellett szükség esetén a hígítólevegő áramlása változtatható. Részleges átáramlású hígítórendszerek alkalmazása esetén ügyelni kell az olyan esetleges zavaró körülmé- nyek elkerülésére, mint a részecskék elveszése az átvezető csőben, biztosítva, hogy a minta valóban a motor kipufogógázát képviselje, továbbá a megosztási arány meghatározására. A leírt rendszerek figyelmet fordí- tanak ezekre a kritikus területekre. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 385 11. ábra Részleges átáramlású hígítórendszer izokinetikus szondával és részmintavétellel (szívóventilátor-vezérlés) A kezeletlen kipufogógázt az EP kipufogócsőből az ISP izokinetikus mintavevő szonda továbbítja a TT átve- zető csövön át a DT hígítóalagútba. A kipufogógáznak a kipufogócső és a szonda szája közötti nyomáskü- lönbségét a DPT nyomás-jeladó méri. Ez a jel az FC1 áramlásszabályozóba kerül, amely úgy vezérli az SB szívóventilátort, hogy a szonda szájánál zérus értékű nyomáskülönbség álljon fenn. Ilyen körülmények között az EP-ben és az ISP-ben azonos gázsebesség alakul ki, és az ISP-n és TT-n átáramló mennyiségek a kipufogógáz-áram állandó (megosztott) hányadát képviselik. A megosztási arány az EP és az ISP keresztmet- szeti területeinek viszonya alapján határozható meg. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő készülék méri. A hígítási arány az átáramló hígítólevegő mennyiségéből és a megosztási arányból számítható. 12. ábra Részleges átáramlású hígítórendszer izokinetikus szondával és részmintavétellel (nyomóventilátor-vezérlés) A kezeletlen kipufogógázt az EP kipufogócsőből az ISP izokinetikus mintavevő szonda továbbítja a TT átve- zető csövön át a DT hígító alagútba. A kipufogógáznak a kipufogócső és a szonda szája közötti nyomáskü- lönbségét a DPT nyomás-jeladó méri. Ez a jel az FC1 áramlásszabályozóba kerül, amely úgy vezérli a PB nyomóventilátort, hogy a szonda szájánál zérus értékű nyomáskülönbség álljon fenn. Ez az FM1 áramlásm- érő készülékkel már megmért hígítólevegő egy kis részének elvételével és egy pneumatikus kiömlőnyíláson át a TT-be vezetésével történik. Ilyen körülmények között az EP-ben és az ISP-ben azonos gázsebesség alakul ki, és az ISP-n és a TT-n átáramló mennyiségek a kipufogógáz-áram állandó (megosztott) hányadát képvise- lik. 386 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet A megosztási arány az EP és az ISP keresztmetszetiterületeinek viszonya alapján határozható meg. A hígí- tólevegőt az SB szívóventilátor szívja át a DT-n, az átáramló mennyiséget az FM1 méri a DT belépő nyílá- sánál. A hígítási arány az átáramló hígítólevegő mennyiségéből és a megosztási arányból számítható. Részleges átáramlású hígítórendszer CO2-vagy NOx-koncentráció-méréssel és részmintavétellel 13. ábra A kezeletlen kipufogógázt az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szonda és a TT átvezető cső továbbítja a DT hígítóalagútba. A keresőgáz (CO2 vagy NOx)-koncentrációkat a kezeletlen kipufogógázban, a hígított kipufogógázban, valamint a hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). Ezek a jelek az FC2 áramlásszabályozóba kerülnek, amely vagy a PB nyomóventilátort vagy az SB szívóventilátort vezérli annak érdekében, hogy a DT-ben a kívánt kipufogógáz-megosztás és hígítási arány álljon fenn. A hígítási arány a kezeletlen kipufogógáz, a hígított kipufogógáz és a hígítólevegő keresőgáz-koncentrációjából számítható. 14. ábra Részleges átáramlású hígítórendszer CO2-koncentráció-méréssel, szénegyensúllyal és teljes mintavétellel 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 387 A kezeletlen kipufogógázt az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szonda és a TT átvezető cső továbbítja a DT hígítóalagútba. A CO2-koncentrációkat a hígított kipufogógázban, valamint a hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). A CO2- és a tüzelőanyag-áramlás GFUEL jelei vagy az FC2 áram- lásszabályozóba vagy a részecskeminta vevő rendszer FC3 áramlásszabályozójába kerülnek (lásd a 21. ábrát). Az FC2 a PB nyomóventilátort, míg az FC3 a P mintavevő szivattyút vezérli (lásd a 21. ábrát), ezáltal szabá- lyozva a rendszerbe belépő, illetve abból kilépő áramokat és fenntartva a DT-ben a kívánt kipufogógáz- megosztást és hígítási arányt. A hígítási arány a CO2-koncentrációból és a GFUEL-ből számítható a széne- gyensúly feltevés alkalmazásával. Részleges átáramlású hígítórendszer egy Venturi-torokkal, koncentrációméréssel és részmintavétellel 15. ábra A kezeletlen kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba a DT-ben elhelyezett VN Venturi-torok által létrehozott szívás hatására. A TT-n átáramló gáz mennyisége a Venturi-zónában létrejövő mozgásmennyiség-változástól függ, és ezért függ a gáz abszolút hőmérsékletétől a TT-ből való kilépés helyén. Következésképpen egy adott alagút-áramlási értéknél a kipufogógáz-megosztás nem állandó, és a hígítási arány kis terhelésnél egy kicsit kisebb, mint nagy terhe- lésnél. A keresőgáz (CO2 vagy NOx)-koncentrációkat a kezeletlen kipufogógázban, a hígított kipufogógázban, valamint a hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k), és a hígítási arány az így mért értékekből számítható. 388 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Részleges átáramlású hígítórendszer két Venturi-torokkal vagy két fojtótárcsával, koncentrációméréssel és részmintavétellel 16. ábra A kezeletlen kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba, egy fojtótárcsákból vagy Venturi-torkokból álló áramlásmegosztó útján. Az első (FD1) az EP-ben van, a második (FD2) a TT-ben. Ezenfelül még két nyomásszabályozó szelepre (PCV1 és PCV2) is szükség van az állandó kipufogógáz-megosztás fenntartásához, az EP ellennyomásának és a DT nyomásának szabályozása útján. A PCV1 az SP után van elhelyezve az EP-ben, a PCV2 a PB nyomóventilátor és a DT között. A keresőgáz (CO2 vagy NOx)-koncentrációkat a kezeletlen kipufogógázban, a hígított kipu- fogógázban, valamint a hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). Ezek a kipufogógáz-megosztás ellenőrzéséhez szükségesek, és a PCV1 és PCV2 beszabályozásához is felhasználha- tók a pontos megosztásszabályozás érdekében. A hígítási arány a keresőgáz-koncentrációkból számítható ki. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 389 Részleges átáramlású hígítórendszer többcsöves megosztással, koncentrációméréssel és részmintavétellel 17. ábra A kezeletlen kipufogógáz az EP kipufogócsőből a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba az FD3 áramlásmegosztó segítségével, amely egy sor azonos méretű (átmérőjű, hosszúságú és hajlítási sugarú) csőből áll, az EP-be szerelve. A kipufogógáz e csövek egyikén át a DT-be kerül, a maradék pedig a többi cső útján a DC csillapító kamrán halad át. Így a kipufogógáz megosztásának mértékét az összcsőszám határozza meg. Az állandó megosztási arány szabályozásához az kell, hogy a DC, valamint a TT kilépő nyílása közötti nyomáskülönbség, amit a DPT nyomáskülönbség-jeladó mér, zérus legyen. A zérus nyomáskülönbség úgy érhető el, hogy friss levegőt fecskendezünk a DT-be a TT kilépő nyílása közelében. A keresőgáz(CO2 vagy NOx)-koncentrációkat a kezeletlen kipufogógázban, a hígított kipufogógázban, valamint a hígítólevegőben az EGA kipufogógáz-elemző készülék(ek) méri(k). Ezek a kipufogógáz-megosztás ellenőrzéséhez szüksége- sek, és felhasználhatók a befecskendezett levegő mennyiségének szabályozására, a pontos megosztás- szabályozás érdekében. A hígítási arány a keresőgáz-koncentrációkból számítható ki. 390 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 18. ábra Részleges átáramlású hígítórendszer áramlásszabályozással és teljes mintavétellel A kezeletlen kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. Az alagúton átömlő teljes áramot az FC3 áramlásszabályozó és a részecskeminta vevő rendszer P mintavevő szivattyúja (lásd a 18. ábrát) szabályozza. A hígítólevegő áramát a kívánt kipufogógáz-megosztás beállításához az FC2 áramlásszabályozó szabályozza, amely vezérlőjelként a GEXHW, GAIRW vagy GFUEL értékeket használhatja. A DT-be áramló mintamennyiség a teljes átáramló mennyiség és a hígítólevegő mennyiségének különbsége. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő készülék, a teljes átá- ramló mennyiséget a részecskeminta vevő rendszer (lásd a 21. ábrát) FM3 áramlásmérő készüléke méri. A hígítási arány ebből a két áramlási értékből számítható. 19. ábra Részleges átáramlású hígítórendszer áramlásszabályozással és részmintavétellel 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 391 A kezeletlen kipufogógáz az EP kipufogócsőből az SP mintavevő szondán és a TT átvezető csövön keresztül kerül a DT hígítóalagútba. A kipufogógáz megosztását és DT-be áramlását az FC2 áramlásszabályozó sza- bályozza, amely megfelelő módon állítja be a PB nyomóventilátor és az SB szívóventilátor által létrehozott gázáramlást (vagy fordulatszámukat). Ez azért lehetséges, mert a részecskeminta vevő rendszerrel kivett minta visszatér a DT-be. Az FC2 vezérlőjeleként a GEXHW, GAIRW vagy GFUEL használható. A hígítólevegő áramát az FM1 áramlásmérő készülék, a teljes átáramló mennyiséget az FM2 áramlásmérő készülék méri. A hígítási arány ebből a két áramlási értékből számítható. 2. 2. 1. A 11-19. ábrák elemei EP kipufogócső A kipufogócső hőszigetelt lehet. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlatos 0,015 vagy kisebb falvastagság/átmérő viszonyt alkalmazni. A rugalmas szakaszok hossza nem lehet több az átmérő 12-szeresénél. A centrifugális erő hatására bekövetkező lerakódások csökkentése érdekében a legke- vesebb hajlatot kell alkalmazni. Ha a rendszerben fékpadi hangtompító is van, ez is lehet hőszigetelt. Izokinetikus rendszerekben a szonda csúcsa előtt legalább hat csőátmérőnyi, utána legalább három csőát- mérőnyi hosszon nem lehetnek a kipufogócsőben könyökök, hajlatok és hirtelen átmérőváltozások. A min- tavételi zónában a gázsebességnek 10 m/s-nál nagyobbnak kell lennie, az alapjárati üzemmód kivételével. A kipufogógázok átlagos nyomásingadozása nem haladhatja meg a ± 500 Pa értéket. A nyomásingadozások csökkentésére tett intézkedések, amelyek túlmennek a (hangtompítót és utókezelő berendezést is tartalmazó) gépkocsi-alvázra szerelt típusú kipufogórendszer alkalmazásán, nem változtathatják meg a motor teljesít- ményét, és nem okozhatnak részecske-lerakódást. Nem izokinetikus szondával ellátott rendszereknél ajánlatos, hogy a cső a szonda csúcsa előtt legalább hat csőátmérőnyi, utána legalább három csőátmérőnyi hosszon egyenes legyen. SP mintavevő szonda (10. , 14. , 15. , 16. , 18. , 19. ábrák) A minimális belső átmérőnek 4 mm-nek kell lennie. A kipufogócső és a mintavevő szonda átmérője ará- nyának legalább 4-nek kell lennie. A szonda az áramlással szembe fordított nyitott cső a kipufogócső közép- vonalában elhelyezve, vagy egy az 1. 2. 1. pont 5. ábráján SP1 alatt leírt többlyukú szonda. ISP izokinetikus mintavevő szonda (11. és 12. ábra) Az izokinetikus mintavevő szondát a kipufogócső középvonalában az áramlással szembefordítva kell elhe- lyezni ott, ahol az EP szakaszban leírt áramlási körülmények teljesülnek, és úgy kell kialakítani, hogy a minta a kezeletlen kipufogógázzal arányos legyen. A belső átmérőnek legalább 12 mm-nek kell lennie. Az izokinetikus kipufogógáz-megosztásnál egy szabályozó rendszerre van szükség, amely az EP és az ISP közötti nyomáskülönbséget zérus értéken tartja. Ilyen körülmények között az EP-ben és az ISP-ben azonos kipufogógáz-sebességek alakulnak ki, és az ISP-n átfolyó tömegáram a kipufogógáz áramnak mindig azonos hányada. Az ISP-t egy DPT nyomáskülönbség-jeladóhoz kell kötni. Az EP és az ISP közötti nyomás zérus érté- ken tartását az FC1 áramlásszabályozóval lehet elérni. FD1, FD2 áramlásmegosztó (16. ábra) Az EP kipufogócsőbe, illetve a TT átvezető csőbe Venturi-torkok vagy fojtótárcsák vannak beépítve a keze- letlen kipufogógázzal arányos minta kivételéhez. Egy az EP-ben és a DT-ben keletkező nyomást szabályozó, PCV1 és PCV2 szelepből álló szabályozó rendszerre van szükség az arányos áramlás-megosztáshoz. FD3 áramlás-megosztó (17. ábra) Egy csőkészlet (többcsöves egység) van az EP kipufogócsőbe építve a kezeletlen kipufogógázzal arányos minta kivételéhez. A csövek egyike a kipufogógázt a DT hígító alagútba vezeti, a többi egy DC csillapító kam- rába. A csöveknek azonos méretűeknek (azonos átmérő, hossz, hajlítási sugár) kell lenniük, így a kipufogógáz megosztása a csövek számától függ. Az arányos megosztáshoz egy szabályozórendszerre van szükség, amely a többcsöves egység DC-be ömlésének és TT-be ömlésének helye közötti nyomáskülönbséget zérus értéken tartja. Ilyen viszonyok mellettakipufogógáz-sebességek az EP-ben és az FD3-ban arányosak, és a TT 392 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet áramlás a kipufogógáz áramnak mindig azonos hányada. A két pontot egy DPT nyomáskülönbség-jeladóhoz kell kötni. A zérus nyomáskülönbséget az FC1 áramlásszabályozó biztosítja. EGA kipufogógáz-elemző készülék (13. , 14. , 15. , 16. , 17. ábrák) CO2- vagy NOx-elemzők használhatók (szénegyensúly-módszer esetében csak CO2). Az elemző készüléke- ket úgy kell kalibrálni, mint a gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás mérésére szolgáló készüléke- ket. A koncentráció-különbségek meghatározására egy vagy több elemző készülék használható. A mérő- rendszerek pontosságának olyannak kell lennie, hogy a GEDFW, i pontossága ± 4 %-on belül maradjon. TT átvezető cső (11-19. ábrák) A részecskeminta- átvezetőcsőnek: – – – a lehető legrövidebbnek kell lennie, de 5 méternél semmiképpen sem hosszabbnak, átmérőjének a szondáéval azonos vagy annál nagyobbnak kell lennie, de ne haladja meg a 25 mm-t, kiömlő nyílásának a hígítóalagút közepén kell lennie és az áramlás irányába (ne azzal szembe) kell néznie. Ha a cső 1 méternél nem hosszabb, akkor legfeljebb 0,05 W/(m * K) hővezető-képességű anyaggal kell szi- getelni, és a hőszigetelés sugárirányú vastagsága feleljen meg a szonda átmérőjének. Ha a cső 1 méternél hosszabb, úgy kell szigetelni és fűteni, hogy a csőfal-hőmérséklet legalább 523 K (250 °C) legyen. DPT nyomáskülönbség-jeladó (11. , 12. és 17. ábra) A nyomáskülönbség-jeladó érzékelési tartományának ± 500 Pa vagy kisebbnek kell lennie. FC1 áramlásszabályozó (11. , 12. és 17. ábra) Izokinetikus rendszereknél (11. és 12. ábra) áramlásszabályozóra van szükség az EP és az ISP közötti nyomás- különbség zérus értéken való tartására. A szabályozás történhet: a) az SB szívóventilátor fordulatszámának vagy szállításának szabályozásával és a PB nyomóventilátor for- dulatszámának vagy szállításának állandó értéken tartásával minden üzemmódban (11. ábra); vagy b) az SB szívóventilátoron áthaladó hígított kipufogógáz tömegáramának állandó értékre való beállításával és a PB nyomóventilátor áramának szabályozásával, ezáltal szabályozva a kipufogógáz-minta átáramló mennyiségét a TT átvezető cső végső pontjában (12. ábra). Nyomásszabályozott rendszer esetében a maradó hiba a szabályozókörben nem lehet ± 3 Pa-nál nagyobb. A nyomásingadozások átlaga a hígítóalagútban nem lehet nagyobb ± 250 Pa-nál. Többcsöves rendszerben (17. ábra) áramlásszabályozóra van szükség az arányos kipufogógáz-megosztáshoz, hogy a többcsöves egység végpontja és a TT végpontja közötti nyomáskülönbséget zérus értéken tartsa. A szabályozás a TT végpontja közelében a DT-be fecskendezett levegőáram szabályozásával végezhető. PCV1, PCV2 nyomásszabályozó szelep (16. ábra) A két Venturi-torokkal felszerelt vagy két fojtótárcsás rendszerben az arányos áramlás-megosztáshoz két nyomásszabályozó szelepre van szükség, amelyek az EP ellennyomását és a DT-ben fennálló nyomást sza- bályozzák. A szelepeket az EP-ben az SP után és a PB és DT között kell elhelyezni. DC csillapító kamra (17. ábra) A többcsöves egység kilépésénél egy csillapító kamrát kell beépíteni az EP kipufogócső nyomásingadozásai- nak minimalizálása céljából. VN Venturi-torok (15. ábra) A DT hígítóalagútba egy Venturi-torkot kell beépíteni, hogy szívóhatás keletkezzék a TT átvezető cső kilé- pésének környezetében. A TT-n átfolyó gázáramot a Venturi-zónában keletkező mozgásmennyiség-változás határozza meg, és alapjában véve arányos a PB nyomóventilátor áramával, ezáltal állandó hígítási arányt biz- tosítva. Mivel a mozgásmennyiség-változás függ a TT kilépésénél uralkodó hőmérséklettől és az EP és DT 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 393 közötti nyomáskülönbségtől, a tényleges hígítási arány kis terhelésnél valamivel kisebb, mint nagy terhelés- nél. FC2 áramlásszabályozó (13. , 14. , 18. és 19. ábra; választható) A PB nyomóventilátor és/vagy az SB szívóventilátor áramának szabályozásához egy áramlásszabályozó hasz- nálható. Ezt a kipufogógáz-áram, a beszívott levegő vagy a tüzelőanyag-áram jele és/vagy a CO2 vagy NOx különbség jele vezérelheti. Nyomás alatti levegőszállítás esetén (18. ábra) az FC2 közvetlenül szabályozza a levegőáramot. FM1 áramlásmérő készülék (11. , 12. , 18. és 19. ábra) Gázmérő vagy más áramlásmérő a hígítólevegő áramlásának mérésére. Ha a PB nyomóventilátor hitelesítve van az áramlás mérésére, az FM1 használata nem kötelező. FM2 áramlásmérő készülék (19. ábra) Gázmérő vagy más áramlásmérő a hígított kipufogógáz áramának mérésére. Ha az SB szívóventilátor hite- lesítve van az áram mérésére, az FM2 használata nem kötelező. PB nyomóventilátor (11. , 12. , 13. , 14. , 15. , 16. , 19. ábra) A hígítólevegő áramlásának szabályozására a PB kapcsolatban állhat az FC1 vagy FC2 áramlásszabályozóval. Pillangószelep használata esetén a PB alkalmazására nincs szükség. Ha kalibrálva van, a PB a hígítólevegő áramlásának mérésére is használható. SB szívóventilátor (11. , 12. , 13. , 16. , 17. és 19. ábra) Csak részmintavételi rendszerekben. Ha kalibrálva van, az SB a hígított kipufogógáz áramlásának mérésére is használható. DAF hígítólevegő-szűrő (11-19. ábra) Ajánlatos a hígítólevegőt szűrni és aktív szénen átengedni a háttér-szénhidrogének eltávolítására. A gyártó kívánságára, a műszaki szempontok helyes megítélésére alapozva, a hígítólevegőből mintát lehet venni a hát- tér részecskeszennyezettségi szintjének meghatározására, amit azután le lehet vonni a hígított kipufogógáz- ban mért értékekből. DT hígítóalagút (11-19. ábra) A hígítóalagút jellemzői: – – – – – elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő turbulens áramlási viszonyok között teljesen összekeveredjen, rozsdamentes acélból kell készülnie: – 0,025 vagy kisebb falvastagság/átmérő aránnyal 75 mm-nél nagyobb belső átmérőjű hígítóalagutak esetében, – 1,5 mm-nél nem kisebb névleges falvastagsággal legfeljebb 75 mm belső átmérőjű hígítóalagutak ese- tében, részmintavétel esetén átmérőjének legalább 75 mm-nek kell lennie, ajánlatos, hogy teljes mintavétel esetén átmérője legalább 25 mm legyen, felfűthető lehet legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt még a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, – hőszigetelt lehet. A motor kipufogógázát alaposan össze kell keverni a hígítólevegővel. Részmintavevő rendszereknél a keve- redés minőségét üzembeállítás után ellenőrizni kell járó motor mellett, az alagút CO2 profiljának felvételével (legalább négy egyenletesen elosztott ponton). Szükség esetén keverőnyílás alkalmazható. 394 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Megjegyzés: Ha a (DT) hígítóalagút környezetében a környezeti hőmérséklet 293 K (20 °C) alatt van, ügyelni kell, hogy ne vesszenek el a részecskék azáltal, hogy lerakódnak a hígítóalagút hideg falára. Ezért ajánlatos az alagutat a fent megadott határokon belül melegíteni és/vagy hőszigetelni. Nagy motorterhelések esetén az alagutat nem agresszív eszközökkel, pl. egy levegőkeringető ventilátorral hűteni lehet, feltéve hogy a hűtőközeg hőmérséklete nem alacsonyabb, mint 293 K (20 °C). HE hőcserélő (16. , 17. ábra) A hőcserélő teljesítményének elég nagynak kell lennie ahhoz, hogy az SB szívóventilátor belépő oldalán a hőmérsékletet a vizsgálat során megfigyelt átlagos üzemi hőmérséklethez képest ± 11 K értéken tartsa. 2. 3. Teljes átáramlású hígítórendszer A 20. ábrán olyan hígítórendszer látható, amely a teljes kipufogógáz-áram hígításán alapul, és amely a CVS (constant volume sampling, állandó térfogatú mintavétel) elvét alkalmazza. A kipufogógáz és hígítólevegő keverék teljes térfogatát meg kell mérni. Erre a PDP- vagy a CFV-rendszer használható. A rákövetkező részecskeminta vétel céljából a hígított kipufogógázból vett mintát át kell engedni a részecs- keminta vevő rendszeren (2. 4 pont, 21. és 22. ábra). Ha ez közvetlenül történik, egyszeri hígításról beszélünk. Ha a mintát egy második hígítóalagútban még egyszer felhígítják, kétszeri hígításról van szó. Ez akkor hasz- nos, ha a szűrő felületi hőmérsékletére vonatkozó követelményt egyszeri hígítással nem lehet teljesíteni. Bár a kétszeri hígítórendszer részben valóban hígítórendszer, leírása mégis mint a 2. 4. pont 22. ábráján látható részecskeminta vevő rendszer változata szerepel, mivel nagyobb részében egy tipikus részecskeminta vevő rendszerrel azonos. 20. ábra Teljes átáramlású hígítórendszer A DT hígítóalagútban a kezeletlen kipufogógáz teljes mennyisége összekeveredik a hígítólevegővel. A hígított kipufogógáz áramát vagy egy PDP térfogat-kiszorításos szivattyúval vagy egy CFV kritikus átáramlású Venturi-torokkal kell mérni. Az arányos részecskeminta vételhez és az áram meghatározásához egy HE hőcserélő vagy egy EFC elektronikus áramlás-kiegyenlítő használható. Mivel a részecskék tömegének meg- határozása a teljes hígítottkipufogógáz-áramon alapul, a hígítási arányt nem kell kiszámítani. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 395 2. 3. 1 A 20. ábra elemei EP kipufogócső A kipufogócső hossza a motor kipufogó-gyűjtőcsövétől, a turbófeltöltő kilépő csonkjától vagy az utókezelő készüléktől a hígító alagútig nem lehet hosszabb 10 méternél. Ha a kipufogócső a motor kipufogó gyűjtő- csövétől, a turbófeltöltő kilépő csonkjától vagy az utókezelő készüléktől hosszabb 4 méternél, akkor a cső 4 métert meghaladó részét szigetelni kell, kivéve egy, a csőbe épített füstölésmérőt, ha van ilyen. A hőszigete- lés sugárirányú vastagságának legalább 25 mm-nek kell lennie. A szigetelőanyag hővezető képessége nem lehet nagyobb 0,1 W/(m * K) értéknél, 673 K hőmérsékleten mérve. A kipufogócső hőtehetetlenségének csökkentése érdekében ajánlatos 0,015 vagy ennél kisebb falvastagság/átmérő viszonyt alkalmazni. A rugal- mas szakaszok hossza nem lehet több az átmérő 12-szeresénél. PDP térfogat-kiszorításos szivattyú A PDP a teljes hígítottkipufogógáz-áramot a szivattyú által megtett fordulatok számával és a szivattyú egy fordulatra eső térfogat-kiszorításával méri. A kipufogórendszer ellennyomását a PDP vagy a hígítólevegő- bevezető rendszer nem csökkentheti művi úton. A működő PDP-rendszer mellett mért statikus kipufogó ellennyomás nem térhet el ± 1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, ami azonos motor-fordulatszámnál és -terhelésnél a PDP-hez való csatlakoztatás nélkül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a PDP előtt nem térhet el ± 6 K-nél többel az áramláskiegyenlítő használatát mellőző vizsgálat alatt megfigyelt átla- gos üzemi hőmérséklettől. Áramláskiegyenlítés csak akkor használható, ha a hőmérséklet a PDP-be való belé- pésnél nem magasabb, mint 323 K (50 °C). CFV kritikus áramlású Venturi-torok A CFV a teljes hígítottkipufogógáz-áramot azzal méri, hogy az áramlást fojtott állapotban tartja (kritikus áramlás). A működő CFV-rendszer mellett mért statikus kipufogó ellennyomás nem térhet el ± 1,5 kPa-nál többel attól az értéktől, ami azonos motor-fordulatszámnál és -terhelésnél a CFV-hez való csatlakoztatás nél- kül mérhető. A gázkeverék hőmérséklete közvetlenül a CFV előtt nem térhet el ± 11 K-nál többel az áram- láskiegyenlítő használatát mellőző vizsgálat alatt megfigyelt átlagos üzemi hőmérséklettől. HE hőcserélő (EFC használata esetén alkalmazható) A hőcserélő teljesítményének elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a hőmérsékletet a fent megkívánt határok közötti tartsa. EFC elektronikus áramláskiegyenlítő (HE használata esetén alkalmazható) Ha a PDP vagy CFV bemeneténél a hőmérséklet nem a fent megadott határok között van, egy áramláskie- gyenlítő rendszerre van szükség a gázáram folyamatos mérésére és az arányos mintavétel szabályozására a részecskerendszerben. Ebből a célból a folyamatosan mért gázáramjelek szolgálnak a részecskeminta vevő rendszer részecskeszűrőin áthaladó mintaáram korrigálására (lásd a 2. 4. pont 21. , 22. ábráját). DT hígítóalagút A hígítóalagút jellemzői: – – – elég kis átmérőjűnek kell lennie ahhoz, hogy turbulens áramlást idézzen elő (a Reynolds-szám 4 000-nél nagyobb legyen) és elég hosszúnak ahhoz, hogy a kipufogógáz és a hígítólevegő tökéletesen összekeve- redjen; szükség esetén keverőnyílás alkalmazható, átmérőjének legalább 460 mm-nek kell lennie egyszeri hígítású rendszerben, átmérője legalább 210 mm-nek kell lennie kétszeri hígítású rendszerben, – hőszigetelt lehet. A motor kipufogógázát áramlásirányba fordított csövön kell a hígítóalagútba bevezetni, és jól el kell keverni. 396 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Egyszeri hígítás alkalmazása esetén a hígítóalagútból vett minta a részecskeminta vevő rendszerbe kerül (2. 4. pont, 21. ábra). A PDP vagy CFV átfolyási teljesítményének elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a hígított kipufogógáz hőmérsékletét közvetlenül az elsődleges részecskeszűrő előtt 325 K (52 °C) vagy annál alacso- nyabb értéken tartsa. Kétszeri hígítás alkalmazása esetén a hígítóalagútból vett minta a másodlagos hígítóalagútba kerül ahol tovább hígul, majd így halad át a mintavevő szűrőkön (2. 4. pont, 22. ábra). A PDP vagy CFV átfolyási telje- sítményének elegendőnek kell lennie ahhoz, hogy a DT-ben áramló hígított kipufogógáz hőmérsékletét a mintavevő zónában 464 K (191 °C) vagy annál alacsonyabb értéken tartsa. A másodlagos hígítórendszernek elegendő másodlagos hígítólevegőt kell szolgáltatnia ahhoz, hogy a kétszeresen hígított kipufogógáz hőmér- sékletét közvetlenül az elsődleges részecskeszűrő előtt 325 K (52 °C) vagy annál alacsonyabb értéken tartsa. DAF hígítólevegő-szűrő Ajánlatos a hígítólevegőt szűrni és aktív szénszűrőn átbocsátani a háttér-szénhidrogének eltávolítása céljá- ból. A gyártó kérésére a hígítólevegőből, helyesen megítélt műszaki szempontok alapján, mintát kell venni a háttér részecskeszintjének meghatározására, amit aztán le lehet vonni a hígított kipufogógázzal mért érté- kekből. PSP részecskeminta vevő szonda A szonda a PTT bevezető szakaszát képezi és – – – szembe kell fordítani az áramlással olyan helyen, ahol a hígítólevegő és a kipufogógáz már jól összeke- veredett, azaz a hígítórendszer DT hígító alagútjának középvonalában, áramlásirányban körülbelül 10 alagút-átmérőnyi távolságra attól a ponttól, ahol a kipufogógáz belép a hígítóalagútba, belső átmérőjének legalább 12 mm-nek kell lennie, fűthető lehet legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt még a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, – hőszigetelt lehet. 2. 4. Részecskeminta vevő rendszer A részecskeminta vevő rendszer feladata a részecskék összegyűjtése a részecskeszűrőn. A részleges átáramlású hígítórendszerből történő teljes mintavétel esetén, amelynél az egész hígítottkipufogógáz-minta áthalad a szű- rőkön, a hígító (2. 2. pont, 14. , 18. ábra) és mintavevő rendszer általában egy egységet képez. A részleges átáramlású hígítórendszerből vagy a teljes átáramlású hígítórendszerből történő részmintavétel esetén, amikor a hígí- tott kipufogógáznak csak egy része halad át a szűrőkön, a hígító (2. 2 pont, 11. , 12. , 13. , 15. , 16. , 17. , 19. ábra; 2. 3 pont 20. ábra) és mintavevő rendszer általában külön egységeket képez. Ebben az irányelvben egy teljes átáramlású hígítórendszer kétszeres hígítórendszere (22. ábra) egy a 21. ábrán látható tipikus részecskeminta vevő rendszer egy sajátos változatának tekinthető. A kétszeres hígítórend- szerben a részecskeminta vevő rendszer minden lényeges eleme megtalálható, mint a szűrőtartók és a min- tavevő szivattyú, s ezenfelül még egyes a hígítással kapcsolatos elemek, mint a hígítólevegő-ellátás és a másodlagos hígítóalagút. A szabályozó áramkörök hirtelen igénybevételének elkerülése érdekében ajánlatos a mintavevő szivattyút az egész vizsgálati eljárás alatt járatni. Az egyszűrős módszer esetében megkerülő rendszert kell alkalmazni, hogy a minta a megkívánt időpontokban haladjon át a szűrőkön. Az átkapcsolásnak a szabályozó áramkö- rökre gyakorolt hatását a legkisebbre kell korlátozni. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 397 21 ábra. Részecskeminta-vevő rendszer Egy részleges átáramlású vagy teljes átáramlású hígítórendszer DT hígító alagútjából a PSP részecskeminta vevő szondán és a PTT részecske átvezető csövön keresztül a P mintavevő szivattyú hígított kipufogógáz mintát vesz. A minta áthalad egy (vagy több) FH szűrőtartón, amely a részecskeminta vevő szűrőket foglalja magában. A minta-gázáram erősségét az FC3 áramlásszabályozó szabályozza. EFC elektronikus áramláskie- gyenlítés (lásd a 20. ábrát) alkalmazása esetén a hígított kipufogógáz-áram szolgál az FC3 vezérlőjeleként. 22. ábra Kétszeres hígítórendszer (csak teljes átáramlású rendszernél) A teljes átáramlású hígítórendszer DT hígító alagútjából a PSP részecskeminta vevő szondán és a PTT részecske-átvezető csövön keresztül hígítottkipufogógáz- minta jut az SDT másodlagos hígítóalagútba, ahol még egyszer felhígul. Ez után a minta áthalad egy (vagy több) FH szűrőtartón, amely a részecskeminta vevő szűrőket foglalja magában. A hígítólevegő árama általában állandó, míg a minta áramát az FC3 áramlássza- bályozó szabályozza. EFC elektronikus áramlás-kiegyenlítés (lásd a 20. ábrát) alkalmazása esetén a teljes hígí- tott kipufogógáz-áram szolgál az FC3 vezérlőjeleként. 398 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 2. 4. 1. A 21. és 22. ábra elemei PTT részecske-átvezető cső (21. és 22. ábra) A részecske-átvezető cső nem lehet hosszabb 1 020mm-nél, és a lehető legrövidebbnek kell lennie. Ahol erre mód van (azaz részleges átáramlású hígítórendszerből történő részmintavétel, valamint teljes átáramlású hígí- tórendszer esetén), ebben már benne kell lennie a mintavevő szondák (SP, ISP, illetve PSP, lásd a 2. 2 és a 2. 3 pont) hosszának is. A méretek az alábbiakra érvényesek: – – – részleges átáramlású hígító, rész-mintavételező rendszernél és a teljes átáramlású egyszeres hígítórendszernél a szonda (SP, ISP, illetve PSP) csúcsától a szűrőtartóig, részleges átáramlású hígító, teljes mintavételező rendszernél a hígítóalagút végétől a szűrőtartóig, a teljes átáramlású kétszeres hígítású rendszernél a (PSP) szonda csúcsától a másodlagos hígítóalagútig. Az átvezető cső: – fűthető lehet legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével, feltéve, hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt még a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba, – hőszigetelt lehet. SDT másodlagos hígító alagút (22. ábra) A másodlagos hígító alagút minimális átmérőjének 75 mm-nek kell lennie, és elég hosszúnak kell lennie ahhoz, hogy a kétszeresen hígított minta legalább 0,25 másodpercig benne tartózkodjék. Az FH elsődleges szűrőtartó 300 mm-nél nem lehet távolabb az SDT kilépő nyílásától. A másodlagos hígító alagút: – fűthető lehet legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre közvetlen melegítéssel vagy a hígítólevegő előmelegítésével, feltéve hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt még a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba; – hőszigetelt lehet. FH szűrőtartó(k) (21. és 22. ábra) Az elsődleges és a másodlagos szűrőhöz egy közös szűrőház vagy külön-külön szűrőház használható. A III. melléklet 4. függeléke 4. 1. 3. pontjának követelményeit teljesíteni kell. A szűrőtartó(k): – fűthető(k) lehet(nek) legfeljebb 325 K (52 °C) csőfal-hőmérsékletre közvetlen melegítéssel vagy a hígító- levegő előmelegítésével, feltéve hogy a levegő hőmérséklete nem haladja meg a 325 K (52 °C) értéket, mielőtt még a kipufogógáz belépne a hígítóalagútba; – hőszigetelt lehet. P mintavevő szivattyú (21. és 22. ábra) A részecskeminta vevő szivattyúnak elég messze kell lennie az alagúttól ahhoz, hogy a belépő gáz hőmér- séklete állandó (± 3 K) maradjon, ha az áramlás nincs FC3-mal szabályozva. DP hígítólevegő-szivattyú (22. ábra) A hígítólevegő-szivattyút úgy kell elhelyezni, hogy a szállított másodlagos hígítólevegő hőmérséklete 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C) legyen, ha a hígítólevegő nincs előmelegítve. FC3 áramlásszabályozó (21. és 22. ábra) Ha más eszköz nem áll rendelkezésre, egy áramlásszabályozót kell használni a részecskeminta áramának a minta útvonalán előforduló hőmérséklet- és ellennyomás-változások miatti kompenzálására. Az áramlássza- bályozóra az EFC elektronikusáramlás-kiegyenlítő (lásd a 20. ábrát) használata esetén van szükség. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 399 FM3 áramlásmérő készülék (21. és 22. ábra) A részecskeminta-áramlás gázmérőjének vagy áramlásmérő készülékének elég messze kell lennie a P min- tavevő szivattyútól ahhoz, hogy a gáz belépő hőmérséklete állandó (± 3 K) maradjon, ha az áramlás nincs FC3-mal szabályozva. FM4 áramlásmérő készülék (22. ábra) A hígítólevegő-áramlás gázmérőjét vagy áramlásmérő készülékét úgy kell elhelyezni, hogy a gáz belépő hőmérséklete 298 K ± 5 K (25 °C ± 5 °C) maradjon. BV gömbcsap (választható) A gömbcsap átmérőjének legalább akkorának kell lennie, mint a PTT mintavevő cső belső átmérője és kap- csolási idejének 0,5 s-nál rövidebbnek kell lennie. Megjegyzés: Ha a PSP, PTT, SDT és FH közelében a környezeti hőmérséklet 293 K (20 °C) alatt van, ügyelni kell, hogy ne vesszenek el a részecskék azáltal, hogy lerakódnak e részek hideg falára. Ezért aján- latos ezeket az alkatrészeket a megfelelő helyeken a megadott határokon belül melegíteni és/vagy hőszigetelni. Az is ajánlatos, hogy a szűrő felületének hőmérséklete a mintavétel alatt ne legyen alacsonyabb, mint 293 K (20 °C). Nagy motorterhelések esetén a fenti alkatrészeket nem agresszív eszközökkel, pl. egy levegő- keringető ventilátorral hűteni lehet, feltéve, hogy a hűtőközeg hőmérséklete nem alacsonyabb, mint 293 K (20 °C). 3. A FÜST MEGHATÁROZÁSA 3. 1. Bevezetés A 3. 2. és 3. 3. pont, valamint a 23. és 24. ábra részletesen leírja az ajánlott füstölésmérő rendszereket. Mivel ugyanaz az eredmény többféle összeállítással is elérhető, nem kell szigorúan ragaszkodni a 23. és 24. ábrá- hoz. Kiegészítő alkatrészek: műszerek, szelepek, mágnesszelepek, szivattyúk és kapcsolók alkalmazhatók kie- gészítő adatok nyerése és a részrendszerek működésének összehangolása céljából. Más alkatrészek, amelyek egyes rendszerek pontosságának biztosításához nem szükségesek, elhagyhatók, ha elhagyásuk a műszaki szempontok helyes megítélésen alapul. A mérés elve az, hogy fényt bocsátanak keresztül a mérendő füst egy meghatározott hosszán, és az érzékelőt elérő beeső fény részarányát használják fel a közeg fényelnyelő tulajdonságainak kiszámításához. A füstmérés függ a berendezés kialakításától, és a kipufogócsőben (teljes átáramlású, vezetékbe helyezett füstölésmérő), a kipufogócső végénél (teljes átáramlású, vezeték végén elhelyezett füstölésmérő), vagy a kipufogócsőből vett mintán (részleges átáramlású füstölésmérő) végezhető el. A fényelnyelési együtthatónak a fényelnyelési jelből való meghatározásához a készülék gyártójának meg kell adnia a készülék optikai úthosszát. 3. 2. Teljes átáramlású füstölésmérő A teljes átáramlású füstölésmérőnek két alaptípusa használható (23. ábra). A vezetékbe helyezett füstölés- mérővel a kipufogócsőben lévő teljes kipufogógáz-áram mérésre kerül. Az ilyen típusú füstölésmérőnél a tényleges optikai úthossz a füstölésmérő kialakításának függvénye. A vezeték végén elhelyezett füstölésmérővel a kipufogócsőben lévő teljes kipufogógáz-áram mérésre kerül, amint az a kipufogócsőből kilép. Az ilyen típusú füstölésmérőnél a tényleges optikai úthossz a kipufogócső kialakításának és a kipufogócső és a füstölésmérő közötti távolságnak a függvénye. 400 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 23. ábra Teljes átáramlású füstölésmérő 3. 2. 1. A 23. ábra elemei EP kipufogócső Vezetékbe helyezett füstölésmérőnél a mérési zóna előtt és után 3 csőátmérőnyi hosszon nem változhat meg a kipufogócső átmérője. Ha a mérőzóna átmérője nagyobb, mint a kipufogócsőé, a mérési zóna előtt aján- latos fokozatosan összetartó csövet alkalmazni. A vezeték végén elhelyezett füstölésmérőnél a kipufogócső 0,6 m hosszú utolsó szakaszának kör kereszt- metszetűnek kell lennie és nem lehetnek benne hajlatok és könyökök. A kipufogócső végét merőlegesen kell levágni. A füstölésmérőt a kipufogógáz-áram közepére kell szerelni a kipufogócső végétől mért 25 ± 5 mm távolságon belül. OPL optikai úthossz A füst által elsötétített optikai út hossza a fényforrás és az érzékelő között, szükség szerint korrigálva a sűrű- ségi gradiensek és a peremhatás miatti egyenletességeltérések miatt. Az optikai úthosszt a készülék gyártó- jának kell megadnia, figyelembe véve a kormosodás elkerülését célzó intézkedéseket (pl. az öblítőlevegőt) is. Ha az optikai úthossz nem áll rendelkezésre, azt az ISO IDS 11614 szabvány 11. 6. 5. pontja szerint kell meg- állapítani. Az optikai úthossz korrekt meghatározásához legalább 20 m/s kipufogógáz-sebesség szükséges. LS fényforrás A fényforrásnak egy 2 800-3 250 K közötti színhőmérsékletű izzólámpának vagy egy 550-570 nm közötti színképcsúcsot mutató zöld fényt kibocsátó LED-nek kell lennie. A fényforrást óvni kell a kormosodástól olyan eszközökkel, amelyek nem befolyásolják az optikai úthosszt a gyártó által megadottnál nagyobb mér- tékben. LD fényérzékelő Az érzékelőnek egy (szükség esetén szűrővel ellátott) fotocellának vagy egy fotodiódának kell lennie. Izzó- lámpa fényforrás esetén az érzékelő csúcsszínképi reagálásának hasonlónak kell lennie az emberi szem foto- topikus görbéjéhez (legnagyobb reagálás) az 550-570 nm tartományban, mikor is 430 nm alá és 680 nm fölé e csúcsértéknek legfeljebb 4 %-a esik. A fényérzékelőt óvni kell a kormosodástól olyan eszközökkel, ame- lyek nem befolyásolják az optikai úthosszt a gyártó által megadottnál nagyobb mértékben. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 401 CL kollimátorlencse A kibocsátott fényt maximum 30 mm átmérőjű nyalábbá kell kollimálni. A fénynyaláb suga- rainak 3o tűrésen belül párhuzamosnak kell lenniük az optikai tengellyel. T1 hőmérséklet-érzékelő (választható) A vizsgálat során figyelhető a kipufogógáz hőmérséklete. 3. 3. Részleges átáramlású füstölésmérő reprezentatív Részleges átáramlású füstölésmérő (24. ábra) alkalmazása esetén a kipufogócsőből kipufogógáz-mintát vesznek ki és az átvezető csövön a mérőkamrába továbbítják. Ennél a füstölésmérő- típusnál a tényleges optikai úthossz a füstölésmérő kialakításának függvénye. A következő szakaszban emlí- tett válaszidő a füstölésmérő minimális átáramlására vonatkozik, amit a készülék gyártója ad meg. 24. ábra Részleges átáramlású füstölésmérő 3. 3. 1. A 24. ábra elemei EP kipufogócső A kipufogócsőnek a mintavevő szonda csúcsa előtt legalább 6, utána legalább 3 csőátmérőnyi hosszon egye- nesnek kell lennie. SP mintavevő szonda A mintavevő szonda az áramlással szembe fordított nyitott cső a kipufogócső közepén vagy annak közelé- ben. A szonda és a kipufogócső fala közötti hézagnak legalább 5 mm-nek kell lennie. A szonda átmérőjének akkorának kell lennie, hogy az biztosítsa a reprezentatív minta kivételét és a megfelelő nagyságú áramlást a füstölésmérőn át. TT átvezető cső Az átvezető cső jellemzői: – A lehető legrövidebbnek kell lennie és biztosítania kell, hogy a mérőkamrába belépő kipufogógáz hőmér- séklete 373 K ± 30 K (100 °C ± 30 °C) legyen. – A csőfal hőmérsékletének biztonsággal a kipufogógáz harmatpontja fölött kell lennie ahhoz, hogy ne következzék be kondenzáció. – Átmérőjének a teljes hosszon azonosnak kell lennie a mintavevő szonda átmérőjével. 402 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet – Válaszidejének a készülék megkívánt minimális áramánál 0,05 s-nál rövidebbnek kell lennie a III. mel- léklet 4. függelékének 5. 2. 4. pontjában leírtak szerint. – Nem lehet lényeges befolyása a füst csúcsértékére. FM áramlásmérő készülék Áramlásmérő készülék a mérőkamrába belépő áramlás pontos megállapítására. Az áram minimális és leg- nagyobb értékét a készülék gyártójának kell megadnia, és ennek akkorának kell lennie, hogy teljesüljenek a TT válaszidejére és az optikai úthosszra vonatkozó követelmények. Az áramlásmérő készülék közel lehet a P szivattyúhoz, ha ilyet használnak. MC mérőkamra A mérőkamra belső felületének nem-tükrözőnek kell lennie, vagy optikailag ezzel egyenértékű környezetet kell képeznie. Annak esélyét, hogy a diffúziós hatások belső visszaverődései következtében az érzékelőre szórt fény essék, a minimálisra kell csökkenteni. A gáz nyomása a mérőkamrában legfeljebb 0,75 kPa értékkel különbözhet a légköri nyomástól. Ahol ez a kialakítás miatt nem oldható meg, a füstölésmérőn leolvasott értéket át kell számítani légköri nyomásra. A mérőkamra fala hőmérsékletének ± 5 K pontossággal 343 K (70 °C) és 373 K (100 °C) között kell lennie, de mindenesetre elég magasan a kipufogógáz harmatpontja fölött ahhoz, hogy kondenzáció ne következzék be. A mérőkamrát megfelelő eszközökkel kell felszerelni a hőmérséklet méréséhez. OPL optikai úthossz A füst által elsötétített optikai út hossza a fényforrás és az érzékelő között, szükség szerint korrigálva a sűrű- ségi gradiensek és a peremhatás miatti egyenletességeltérések miatt. Az optikai úthosszt a készülék gyártó- jának kell megadnia, figyelembe véve a kormosodás elkerülését célzó intézkedéseket (pl. az öblítőlevegőt) is. Ha az optikai úthossz nem áll rendelkezésre, azt az ISO IDS 11614 szabvány 11. 6. 5. pontja szerint kell meg- állapítani. LS fényforrás A fényforrásnak egy 2 800-3 250 K közötti színhőmérsékletű izzólámpának vagy egy 550-570 nm közötti színkép-csúcsot mutató zöld fényt kibocsátó LED-nek kell lennie. A fényforrást óvni kell a kormosodástól olyan eszközökkel, amelyek nem befolyásolják az optikai úthosszt a gyártó által megadottnál nagyobb mér- tékben. LD fényérzékelő Az érzékelőnek egy (szükség esetén szűrővel ellátott) fotocellának vagy egy fotodiódának kell lennie. Izzó- lámpa fényforrás esetén az érzékelő csúcsszínképi reagálásának hasonlónak kell lennie az emberi szem foto- topikus görbéjéhez (legnagyobb reagálás) az 550-570 nm tartományban, mikor is 430 nm alá és 680 nm fölé e csúcsértéknek legfeljebb 4 %-a esik. A fényérzékelőt óvni kell a kormosodástól olyan eszközökkel, ame- lyek nem befolyásolják az optikai úthosszt a gyártó által megadottnál nagyobb mértékben. CL kollimátorlencseA kibocsátott fényt maximum 30 mm átmérőjű nyalábbá kell kollimálni. A fénynyaláb sugarainak 3o tűrésen belül párhuzamosnak kell lenniük az optikai tengellyel. T1 hőmérséklet-érzékelő A mérőkamrába belépő kipufogógáz hőmérsékletének figyelésére. P mintavevő szivattyú (választható) A mérőkamra után elhelyezett mintavevő szivattyú a mintagáznak a mérőkamrán való átszívására használható. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 403 VI. MELLÉKLET EK-TÍPUSBIZONYÍTVÁNY 404 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Függelék 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 405 VII. MELLÉKLET PÉLDA A SZÁMÍTÁSI ELJÁRÁSRA 1. ESC-VIZSGÁLAT 1. 1. Gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás Az egyes üzemmódok eredményeinek kiszámításához szükséges mérési adatok az alábbiakban láthatók. Ebben a példában a CO-t és a NOx-et száraz alapon, a HC-t nedves alapon mérték. A HC-koncentráció propán- egyenértékben (C3) van megadva, és ezt meg kell szorozni 3-mal, hogy megkapjuk a C1 egyenértéket. A szá- mítási eljárás a többi üzemmódra is hasonló. P (kW) 82,9 Ta (K) Ha (g/kg) GEXH (kg) GAIRW (kg) GFUEL (kg) HC (ppm) 294,8 7,81 563,38 545,29 18,09 6,3 CO (ppm) 41,2 NOx (ppm) 495 A szárazról nedvesre átszámító KW, r korrekciós tényező számítása (III. melléklet, 1. függelék, 4. 2. pont): FFH = 1,969 (1 + 18,09 545,29) = 1,9058 és KW2 = 1,608 * 7,81 1000 + (1,608 * 7,81) = 0,0124 KW,r = (1 – 1,9058 * 18,09 541,06) – 0,0124 = 0,9239 A nedves koncentrációk számítása: CO = 41,2 * 0,9239 = 38,1 ppm NOx = 495 * 0,9239 = 457 ppm A KH, D NOx nedvességkorrekciós tényező számítása (III. melléklet, 1. függelék, 4. 3. pont): A = 0,309 * 18,09/541,06 – 0,0266 = – 0,0163 B = – 0. 209 * 18,09/541,06 + 0,00954 = 0,0026 KH,D = 1 1 – 0,0163 * (7,81 – 10,71) + 0,0026 * (294,8 – 298) = 0,9625 A kibocsátott szennyezőanyag-tömegáram számítása (III. melléklet, 1. függelék, 4. 4. pont): NOx = 0,001587 * 457 * 0,9625 * 563,38 = 393,27 g/h CO = 0,000966 * 38,1 * 563,38 = 20,735 g/h HC = 0,000479 * 6,3 * 3 * 563,38 = 5,100 g/h A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátások számítása (III. melléklet, 1. függelék, 4. 5. pont): Az alábbi mintaszámítást CO-ra végezték el; más összetevőkre a számítás menete azonos. Az egyes üzemmódok kibocsátott szennyezőanyag-tömegáramait meg kell szorozni a III. melléklet 1. függe- lékének 2. 7. 1. pontjában feltüntetett megfelelő súlyozási tényezőkkel, és ezeket összegezve megkapható az egész ciklusra vonatkozó átlagos szennyezőanyag-tömegáram értéke: 406 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet CO = (6,7 * 0,15) + (24,6 * 0,08) + (20,5 * 0,10) + (20,7 * 0,10) + (20,6 * 0,05) + (15,0 * 0,05) + (19,7 * 0,05) + (74,5 * 0,09) + (31,5 * 0,10) + (81,9 * 0,08) + (34,8 * 0,05) + (30,8 * 0,05) + (27,3 * 0,05) = 30,91 g/h Az egyes üzemmódokban leadott motorteljesítményeket meg kell szorozni a III. melléklet 1. függelékének 2. 7. 1. pontjában feltüntetett megfelelő súlyozási tényezőkkel, és ezeket összegezve megkapható az egész cik- lusra vonatkozó átlagos motorteljesítmény értéke: P(n) = (0,1 * 0,15) + (96,8 * 0,08) + (55,2 * 0,10) + (82,9 * 0,10) + (46,8 * 0,05) + (70,1 * 0,05) + (23,0 * 0,05) + (114,3 * 0,09) + (27,0 * 0,10) + (122,0 * 0,08) + (28,6 * 0,05) + (87,4 * 0,05) + (57,9 * 0,05) = 60,006 kW CO = 30,91 60,006 = 0,0515 g/kWh A véletlenszerűen kiválasztott pont fajlagos NOx-kibocsátásának számítása (III. melléklet, 1. függelék, 4. 6. 1. pont): Tegyük fel, hogy a véletlenszerűen kiválasztott ponton az alábbi értékeket állapították meg: = 1 600 min-1 = 495 Nm nZ MZ NOx mass, Z = 487,9 g/h (az előző képletekkel számítva) P(n)Z NOxZ = 487,9/83 = 5,878 g/kWh = 83 kW A szennyezőanyag-kibocsátás értékének meghatározása a vizsgálati ciklus alapján (III. melléklet, 1. függelék, 4. 6. 2. pont): Tegyük fel, hogy az ESC-vizsgálat során a négy környező üzemmód értékei a következők: nRT nSU ER ES ET EU MR 1 368 1 785 5,943 5,565 5,889 4,973 515 MS 460 MT 681 MU 610 ETU = 5,889 + (4,973 – 5,889) * (1600 – 1368)/(1785 – 1368) = 5,377 g/kWh ERS = 5,943 + (5,565 – 5,943) * (1600 – 1368)/(1785 – 1368) = 5,732 g/kWh MTU = 681 + (601 – 681) * (1600 – 1368)/(1785 – 1368) = 641,3 Nm MRS = 515 + (460 – 515) * (1600 – 1368)/(1785 – 1368) = 484,3 Nm EZ = 5,732 + (5,377 – 5,732) * (495 – 484,3)/(641,3 – 484,3) = 5,708 g/kWh Az NOx – kibocsátási értékek összehasonlítása (III. melléklet, 1. függelék, 4. 6. 3. pont): NOxdiff = 100 * (5,878 – 5,708)/5,708 = 2,98 % 1. 2. Részecskekibocsátás A részecskék mennyiségének mérése azon az elven alapul, hogy a részecskék mintavétele az egész ciklus alatt folyik, de a minták és az átáramló mennyiségek (MSAM és GEDF) meghatározása az egyes üzemmódok során történik. A GEDF számítása az alkalmazott rendszertől függ. A következő példákban egy CO2-mérést és szénegyensúly-módszert alkalmazó rendszer és egy áramlásmérést használó rendszer kerül bemutatásra. Tel- jes átáramlású hígítórendszer alkalmazása esetén a GEDF-et a CVS berendezés közvetlenül méri. A GEDF számítása (III. melléklet, 1. függelék, 5. 2. 3 és 5. 2. 4. pont): Tegyük fel, hogy a 4. üzemmódban az alábbi adatokat mérték. A számítási eljárás a többi üzemmódban azonos. GEXH (kg/h) 334,02 GFUEL (kg/h) 10,76 GDILW (kg/h) 5,4435 GTOTW (kg/h) 6,0 CO2D % 0,657 CO2A % 0,040 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 407 a) szénegyenérték-módszer b) áramlásmérési módszer GEDFW = 206,5 * 10,76 0,657 – 0,040 = 3601,2 kg/h q = 6,0 (6,0 – 5,4435) = 10,78 GEDFW = 334,02 * 10,78 = 3600,7 kg/h A tömegáram nagyságának számítása (III. melléklet, 1. függelék, 5. 4. pont): Az egyes üzemmódok GEDFW áramlási értékeit meg kell szorozni a III. melléklet 1. függelékének 2. 7. 1. pont- jában feltüntetett megfelelő súlyozási tényezőkkel, és ezeket összegezve megkapható az egész ciklusra vonat- kozó átlagos GEDF értéke. A teljes MSAM minta-mennyiség az egyes üzemmódok mintamennyiségeinek összeg- zéséből adódik.  = (3567 * 0,15) + (3592 * 0,08) + (3611 * 0,10) + (3600 * 0,10) + (3618 * 0,05) GEDFW + (3600 * 0,05) + (3640 * 0,05) + (3614 * 0,09) + (3620 * 0,10) + (3601 * 0,08) + (3639 * 0,05) + (3582 * 0,05) + (3635 * 0,05) =3604,6 kg/h MSAM = 0,226 + 0,122 + 0,151 + 0,152 + 0,076 + 0,076 + 0,076 + 0,136 + 0,151 + 0,121 + 0,076 + 0,076 + 0,075 =1,515 kg Tegyük fel, hogy a szűrőkön összegyűlt részecskék tömege 2,5 mg, ekkor PTmass = 2,5 1,515 * 3 604,6 1000 = 5,948 g/h Háttérkorrekció (választható) Tegyük fel, hogy a háttérre vonatkozó mérések az alábbi értékeket adták. A DF hígítási tényező számítása azo- nos az e melléklet 3. 1. pontjában bemutatottal, így itt nem szerepel. Md = 0,1mg;MDIL = 1,5 kg DF összege [(1 – 1/119,15) * 0,15] [(1 – 1/10,10) * 0,10] [(1 – 1/32,18) * 0,05] [(1 – 1/6,12) * 0,08] = + + + + [(1 – 1/12,59) * 0,05] = 0,923 + + + + [(1 – 1/8,89) * 0,08] [(1 – 1/18,02) * 0,05] [(1 – 1/6,94) * 0,09] [(1 – 1/20,87) * 0,05] + + + + [(1 – 1/14,75) * 0,10] [(1 – 1/12,33) * 0,05] [(1 – 1/25,19) * 0,10] [(1 – 1/8,77) * 0,05] PTmass = 2,5 1,515 –(0,1 1,5 * 0,923) * 3 604,6 1000 = 5,726 g/h A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás számítása (III. melléklet, 1. függelék, 5. 5. pont): P(n) = (0,1 * 0,15) + (96,8 * 0,08) + (55,2 * 0,10) + (82,9 * 0,10) + (46,8 * 0,05) + (70,1 * 0,05) + (23,0 * 0,05) + (114,3 * 0,09) + (27,0 * 0,10) + (122,0 * 0,08) + (28,6 * 0,05) + (87,4 * 0,05) + (57,9 * 0,05) = 60,006 kW PT = 5,948 60,006 PT = 5,726 60,006 = 0,099 g/kWhháttérkorrekcióval = 0,095 g/kWh, 408 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet A fajlagos súlyozási tényező számítása (III. melléklet, 1. függelék, 5. 6 pont): Tegyük fel a fent a 4. üzemmódra számított értékeket, ekkor WFE,i = 0,152 * 3604,6 1,515 * 3600,7 = 0,1004 Ez az érték a megkívánt 0,10 ± 0, 003 értéken belül van. 2. AZ ELR-VIZSGÁLAT MIVEL a Bessel-szűrés teljesen új átlagoló eljárás a kipufogógázra vonatkozó európai előírásokban, az alábbi- akban megtalálható a Bessel-szűrő magyarázata, valamint egy-egy példa a Bessel-algoritmus felállítására és a végső füstérték kiszámítására. A Bessel-algoritmus állandói csak a füstölésmérő kialakításától és az adatgyűjtő rendszer mintavételi gyakoriságától függenek. Ajánlatos, hogy a füstölésmérő gyártója adja meg a végső Bessel- szűrő állandókat a különböző mintavételi gyakoriságokhoz, és a felhasználó ezeket az állandókat használja a Bessel-algoritmus felállításához és a füstértékek számításához. 2. 1. Általános megjegyzések a Bessel-szűrőre vonatkozóan A nagy frekvenciák miatti torzulások miatt a feldolgozatlan opacitási (fényelnyelési) jel általában erősen szórt jelleget mutat. E nagyfrekvenciás torzulások kiküszöbölése céljából az ELR-vizsgálatnál egy Bessel-szűrőt kell használni. Maga a Bessel-szűrő egy rekurzív, másodrendű, aluláteresztő szűrő, ami a leggyorsabb jelnövekedést garantálja, túllendülés nélkül. A kipufogócsőben egy valós idejű kezeletlen kipufogógáz-áramot feltételezve, minden füstölésmérő késlelte- tett és különbözőképpen mért opacitási (fényelnyelési) jelet mutat. A késedelem és a mért opacitási (fényel- nyelési) jel nagysága elsősorban a füstölésmérő mérőkamra geometriájától függ, beleértve a kipufogógáz- mintavevő vezetékeket is, valamint attól az időtől, amire a füstölésmérő elektronikájának a jel feldolgozásához szüksége van. Az e két hatást jellemző értékeket fizikai és villamos válaszidőnek nevezik, amelyek minden füstölésmérő-típusnál egyedi szűrőt képviselnek. A Bessel-szűrő alkalmazásának célja az, hogy egyenletes teljes szűrő-karakterisztikát szavatoljon az egész füs- tölésmérő rendszerre, ami a következőkből áll: – – – a füstölésmérő fizikai válaszideje (tp), a füstölésmérő villamos válaszideje (te), az alkalmazott Bessel-szűrő szűrő-válaszideje (tF). A rendszer tAver eredő teljes válaszideje az alábbi összefüggésből adódik: tAver = √tF 2 + tp 2 2 + te és ahhoz, hogy ugyanaz a füstérték adódjék, ennek mindenfajta füstölésmérőre azonosnak kell lennie. Ezért egy Bessel-szűrőt kell létrehozni úgy, hogy a szűrő (tF) válaszideje az egyes füstölésmérők (tp) fizikai válasz- idejével és (te) villamos válaszidejével együtt a kívánt tAver teljes válaszidőt adja. Mivel (tp) és (te) minden egyes füstölésmérőnél adott érték, és ebben az irányelvben tAver 1,0 s-ként van meghatározva, tF az alábbiak szerint számítható: tF = √tAver 2 + tp 2 2 + te A meghatározás szerint a szűrő tF válaszideje egy ugrásszerű bemenő jelre következő szűrt kimenő jel 10 %-a és 90 %-a közötti növekedési idő. Ezért a Bessel szűrő levágási frekvenciáját úgy kell iterálni, hogy a Bessel- szűrő válaszideje illeszkedjék a kívánt növekedési időbe. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 409 a. ábra Az ugrásszerű bemenő jel és a szűrt kimenő jel lefutása Az a. ábrán az ugrásszerű bemenő jel és a Bessel-szűrt kimenő jel lefutása, továbbá a Bessel-szűrő (tF) válaszideje lát- ható. 410 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet A végleges Bessel-szűrő algoritmus felállítása egy többlépéses eljárás, amelynél számos iterációs ciklusra van szükség. Az iterációs eljárás folyamatábrája a következő: 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 411 2. 2. A Bessel-algoritmus kiszámítása Ebben a példában egy Bessel-algoritmus felállítása történik meg, több lépésen keresztül, a fenti iterációs eljárás szerint, amely a III. melléklet 1. függelékének 6. 1. pontján alapul. A füstölésmérőre és az adatgyűjtő rendszerre az alábbi jellemzőket tételezzük fel: – – – fizikai válaszidő tp 0,15 s, villamos válaszidő te 0,05 s, teljes válaszidő tAver 1,00 s (az irányelv fogalommeghatározása szerint), – mintavételi gyakoriság 150 Hz. 1. lépés Kívánt Bessel-szűrő válaszidő tF: 2 tF = √1 2 – (0,15 + ,05 2) = 0,987421 s 2. lépés A levágási frekvencia számítása és az E, K Besse-állandók kiszámítása az első iterációhoz: fc = 3,1415/(10 * 0,987421) = 0,318152 Hz Dt = 1/150 = 0,006667 s W = 1/[tan (3,1415 * 0,006667 * 0,318152)] = 150,076644 E = 1 1 + 150,076644 * √3 * 0,618034 + ,618034 * 150,076644 2 = 7,07948 E – 5 K = 2 * 7,07948E – 5 * (0,618034 * 150,076644 2 – 1) – 1 = 0,970783 Ez adja a Bessel-algoritmust: Yi = Yi – 1 + ,07948E – 5 * (Si + * Si – 1 + Si – 2 – 4 * Yi – 2) + ,970783 * (Yi – 1 – Yi – 2)ahol Si képviseli az ugrásszerű bemenő jel értékeit („0” vagy „1”), és Yi képviseli a kimenő jel szűrt értékeit. 3. lépés A Bessel-szűrő alkalmazása az ugrásszerű bemenő jelre: A meghatározás szerint a Bessel-szűrő tF válaszideje egy ugrásszerű bemenő jelre következő szűrt kimenő jel 10 %-a és 90 %-a közötti növekedési idő. A kimenő jel 10 %-ához (t10) és 90 %-ához (t90) tartozó idő meg- határozásához a Bessel-szűrőt egy ugrásszerű bemenő jelre kell alkalmazni a fenti fc, E és K értékek felhasz- nálásával. Az index-számok, az ugrásszerű bemenő jel ideje és értéke, valamint a szűrt kimenő jelek eredő értékei az első és a második iterációra a C. táblázatban láthatók. A t10-zel és a t90-nel szomszédos pontok félkövérrel szedett számokkal vannak kiemelve. A B. táblázat első iterációjánál a 10 %-os érték a 30 és 31 indexszám közé a 90 %-os érték a 191 és 192 indexszám közé esik. A tF, iter kiszámításához a pontos t10 és t90 értékek lineáris interpolációval vannak meg- határozva a szomszédos mérési pontokból az alábbiak szerint: t10 = talsó + Dt * (0,1 – outalsó)/(outfelső – outalsó) t90 = talsó + Δt * (0,9 – outalsó)/(outfelső& – outalsó) ahol outalsó, illetve outfelső a Bessel-szűrt kimenő jel szomszédos pontjai, és talsó a szomszédos idő-pont ideje a B. táblázat szerint. t10 = 0,200000 + 0,006667 * (0,1 – 0,099208)/(0,104794 – 0,099208) = 0,200945 s t90 = 0,273333 + 0,006667 * (0,9 – 0,899147)/(0,901168 – 0,899147) = 1,276147 s 4. lépés Az első iterációs ciklus szűrő-válaszideje: tF,iter = 1,276147 – 0,200945 = 1,075202 s 412 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 5. lépés A kívánt és a kapott szűrő-válaszidő közötti eltérés az első iterációs ciklusban: Δ = (1,075202 – 0,987421)/0,987421 = 0,081641 6. lépés Az iterációs kritériumok ellenőrzése: A szükséges érték |Δ| ≤ 0,01. Mivel 0,081641> 0,01, az iterációs kritérium nem teljesül, és újabb iterációs ciklust kell kezdeni. Ehhez az iterációs ciklushoz új levágási frekvenciát kell kiszámítani fc – ből és D-ból az alábbiak szerint: fc,új = 0,318152 * (1 + 0,081641) = 0,344126 Hz Ezt az új levágási frekvenciát kell használni a második iterációs ciklusban, amely ismét a 2. lépésnél indul. Az iterációt addig kell ismételni, amíg nem teljesül az iterációs kritérium. Az első és a második iteráció eredmé- nyéül kapott értékek az A. táblázatban vannak összefoglalva. A. táblázat Az első és a második iteráció értékei Paraméter fc E K t10 t90 tF, iter D fc, új (Hz) (-) (-) (s) (s) (s) (-) (Hz) 1. iteráció 0,318152 7,07948 E-5 0,970783 0,200945 1,276147 1,075202 0,081641 0,344126 2. iteráció 0,344126 8,272777 E-5 0,968410 0,185523 1,179562 0,994039 0,006657 0,346417 7. lépés Végső Bessel-algoritmus Ha sikerült elérni az iterációs kritériumot, ki kell számítani a végső Bessel-szűrő állandókat és a végső Bessel- algoritmust a 2. lépés szerint. Ebben a példában az iterációs kritériumot a második iteráció után sikerült elérni (D = 0,006657 £ 0,01). Ez után a végső algoritmus használható az átlagolt füstérték meghatározásához (lásd a következő 2. 3 pontot). Yi = Yi – 1 + ,272777E – 5 * (Si + * Si – 1 + Si – 2 – 4 * Yi – 2) + ,968410 * (Yi – 1 – Yi – 2) 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 413 Az ugrásszerű bemenő jel és a Bessel-szűrt kimenő jel értékei az első és a második iterációs ciklushoz B. táblázat Index i [-] Idő [s] Ugrásszerű bemenő jel Si [-] Szűrt kimenő jel Yi [-] 1. iteráció 2. iteráció - 2 - 1 0 1 2 3 4 5 ~ 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 ~ 175 176 177 178 179 180 181 182 183 184 185 186 187 188 189 190 191 192 193 194 195 ~ - 0,013333 - 0,006667 0,000000 0,006667 0,013333 0,020000 0,026667 0,033333 ~ 0,160000 0,166667 0,173333 0,180000 0,186667 0,193333 0,200000 0,206667 0,213333 0,220000 0,226667 0,233333 0,240000 0,246667 ~ 1,166667 1,173333 1,180000 1,186667 1,193333 1,200000 1,206667 1,213333 1,220000 1,226667 1,233333 1,240000 1,246667 1,253333 1,260000 1,266667 1,273333 1,280000 1,286667 1,293333 1,300000 ~ 0 0 1 1 1 1 1 1 ~ 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 ~ 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 1 ~ 0,000000 0,000000 0,000071 0,000352 0,000908 0,001731 0,002813 0,004145 ~ 0,067877 0,072816 0,077874 0,083047 0,088331 0,093719 0,099208 0,104794 0,110471 0,116236 0,122085 0 128 013 0,134016 0,140091 ~ 0,862416 0,864968 0,867484 0,869964 0,872410 0,874821 0,877197 0,879540 0,881849 0,884125 0,886367 0,888577 0,890755 0,892900 0,895014 0,897096 0,899147 0,901168 0,903158 0,905117 0,907047 0,000000 0,000000 0,000083 0,000411 0,001060 0,002019 0,003278 0,004828 ~ 0,077876 0,083476 0,089205 0,095056 0,101024 0,107102 0,113286 0,119570 0,125949 0,132418 0,138972 0,145605 0,152314 0,159094 ~ 0,895701 0,897941 0,900145 0,902312 0,904445 0,906542 0,908605 0,910633 0,912628 0,914589 0,916517 0,918412 0,920276 0,922107 0,923907 0,925676 0,927414 0,929121 0,930799 0,932448 0,934067 ~ ~ 414 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 2. 3. A füstértékek számítása Az alábbi folyamatábrán a végleges füstérték meghatározási eljárása látható. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 415 A b. ábrán az ELR-vizsgálat első terhelési fokozatában mért feldolgozatlan opacitásjelek és a szűretlen és szűrt k fényelnyelési együtthatók lefutása látható, továbbá meg van jelölve a szűrt k görbe Ymax1, A legnagyobb (csúcs) értéke. Hasonlóképpen a C. táblázat tartalmazza az i index számértékeit, az időt (a mintavétel gyakori- sága 150 Hz), a feldolgozatlan opacitástt, a szűretlen és a szűrt k értéket. A szűrés az e melléklet 2. 2. pontjá- ban felállított Bessel-algoritmus állandóinak felhasználásával történt. A nagyszámú adat miatt a táblázatban csak a kezdeti és a csúcs közelében lévő füstértékek szerepelnek. b. ábra A mért N opacitás, szűretlen k és szűrt k lefutása A csúcsérték (i = 272) a C. táblázat alábbi adatainak feltételezésével van kiszámítva. Minden további egyedi füstérték ugyanilyen módon került kiszámításra. Az algoritmus indításához S-1, S-2, Y-1 és Y-2 0-ra van felvéve. LA (m) Index i N (%) S271 (m-1) S270 (m-1) Y271 (m-1) Y270 (m-1) 0,430 272 16,783 0,427392 0,427532 0,542383 0,542337 A k-érték számítása (III. melléklet, 1. függelék, 6. 3. 1 pont): k = – 1 0,430 * ln(1 – 16,783 100 ) = 0,427252m -1 Ez az érték felel meg S272 – nek a következő egyenletben. A Bessel átlagolású füst számítása (III. melléklet, 1. függelék, 6. 3. 2. pont): A következő egyenletben az előző, 2. 2. pont Bessel-állandói kerülnek alkalmazásra. A fent kiszámított tény- leges szűretlen k-érték S272-nek (Si) felel meg. S271 (Si–1) és S270 (Si–2) a két előző szűretlen k-érték. Y271 (Yi–1) és Y270 (Yi–2) a két előző szűrt k-érték. 416 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Y272 = 0,542383 + 8,272777E – 5 * (0,427252 + 2 * 0,427392 + 0,427532 – 4 * 0,542337) + ,968410 * (0,542383 – 0,542337) = 0,542389m – 1 Ez az érték felel meg Ymax1, A-nak a következő egyenletben. A végleges füstérték számítása (III. melléklet, 1. függelék, 6. 3. 3. pont): A további számításhoz az egyes füstgörbékből a legnagyobb szűrt k-értéket kell kivenni. Tegyük fel a követ- kező értékeket Ymax (m-1) 2. ciklus 0,5435 0,5400 0,5207 3. ciklus 0,5587 0,5389 0,5177 Fordulatszám A B C 1. ciklus 0,5424 0,5596 0,4912 -1 SVA = (0,5424 + 0,5435 + 0,5587)/3 = 0,5482m -1 SVB = (0,5596 + 0,5400 + 0,5389)/3 = 0,5462m -1 SVC = (0,4912 + 0,5207 + 0,5177)/3 = 0,5099m -1 SV = (0,43 * 0,5482) + (0,56 * 0,5462) + (0,01 * 0,5099) = 0,5467m A ciklus érvényesítése (III. melléklet, 1. függelék, 3. 4. pont) Az SV kiszámítása előtt a ciklust érvényesíteni kell a füst relatív szórásának kiszámításával a három ciklus minden egyes fordulatszámára. Fordulatszám Átlagos SV (m-1) Abszolút szórás (m-1) Relatív szórás (%) A B C 0,5482 0,5462 0,5099 0,0091 0,0116 0,0162 1,7 2,1 3,2 Ebben a példában a 15 %-os érvényesítési kritérium minden fordulatszámnál teljesül. 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 417 C. táblázat Az N opacitás, a szűretlen és szűrt k-értékek a terhelési lépcső kezdetén Index i [-] – 2 – 1 0 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 31 32 33 34 35 36 37 38 39 40 ~ Idő [s] 0,000000 0,000000 0,000000 0,006667 0,013333 0,020000 0,026667 0,033333 0,040000 0,046667 0,053333 0,060000 0,066667 0,073333 0,080000 0,086667 0,093333 0,100000 0,106667 0,113333 0,120000 0,126667 0,133333 0,140000 0,146667 0,153333 0,160000 0,166667 0,173333 0,180000 0,186667 0,193333 0,200000 0,206667 0,213333 0,220000 0,226667 0,233333 0,240000 0,246667 0,253333 0,260000 0,266667 ~ Opacitás N [ %] 0,000000 0,000000 0,000000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,020000 0,192000 0,212000 0,212000 0,212000 0,343000 0,566000 0,889000 0,929000 0,929000 1,263000 1,455000 1,697000 2,030000 2,081000 2,081000 2,424000 2,475000 2,475000 2,808000 3,010000 3,253000 3,606000 3,960000 4,455000 4,818000 5,020000 ~ Szűretlen k-érték [m-1] Szűrt k-érték [m-1] 0,000000 0,000000 0,000000 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,000465 0,004469 0,004935 0,004935 0,004935 0,007990 0,013200 0,020767 0,021706 0,021706 0,029559 0,034086 0,039804 0,047695 0,048906 0,048906 0,057067 0,058282 0,058282 0,066237 0,071075 0,076909 0,085410 0,093966 0,105983 0,114836 0,119776 ~ 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 0,000000 0,000001 0,000002 0,000002 0,000003 0,000004 0,000005 0,000006 0,000008 0,000009 0,000011 0,000012 0,000014 0,000018 0,000022 0,000028 0,000036 0,000047 0,000061 0,000082 0,000109 0,000143 0,000185 0,000237 0,000301 0,000378 0,000469 0,000573 0,000693 0,000827 0,000977 0,001144 0,001328 0,001533 0,001758 0,002007 0,002283 0,002587 ~ 418 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet Az N opacitás, a szűretlen és szűrt k-értékek az Ymax1, A környezetében (= csúcsérték félkövérrel szedett számmal jelezve) Index i [-] ~ 259 260 261 262 263 264 265 266 267 268 269 270 271 272 273 274 275 276 277 278 279 280 281 282 283 284 285 286 287 288 289 290 291 292 293 294 295 296 297 298 299 300 ~ Idő [s] ~ 1,726667 1,733333 1,740000 1,746667 1,753333 1,760000 1,766667 1,773333 1,780000 1,786667 1,793333 1,800000 1,806667 1,813333 1,820000 1,826667 1,833333 1,840000 1,846667 1,853333 1,860000 1,866667 1,873333 1,880000 1,886667 1,893333 1,900000 1,906667 1,913333 1,920000 1,926667 1,933333 1,940000 1,946667 1,953333 1,960000 1,966667 1,973333 1,980000 1,986667 1,993333 2,000000 ~ Opacitás N [ %] ~ 17,182000 16,949000 16,788000 16,798000 16,788000 16,798000 16,798000 16,788000 16,788000 16,798000 16,798000 16,793000 16,788000 16,783000 16,780000 16,798000 16,778000 16,808000 16,768000 16,010000 16,010000 16,000000 16,010000 16,000000 16,010000 16,394000 16,394000 16,404000 16,394000 16,394000 16,384000 16,010000 16,010000 16,000000 16,010000 16,212000 16,394000 16,394000 16,192000 16,000000 16,000000 16,000000 ~ Szűretlen k-érték [m-1] Szűrt k-érték [m-1] ~ 0,438429 0,431896 0,427392 0,427671 0,427392 0,427671 0,427671 0,427392 0,427392 0,427671 0,427671 0,427532 0,427392 0,427252 0,427168 0,427671 0,427112 0,427951 0,426833 0,405750 0,405750 0,405473 0,405750 0,405473 0,405750 0,416406 0,416406 0,416685 0,416406 0,416406 0,416128 0,405750 0,405750 0,405473 0,405750 0,411349 0,416406 0,416406 0,410794 0,405473 0,405473 0,405473 ~ ~ 0,538856 0,539423 0,539936 0,540396 0,540805 0,541163 0,541473 0,541735 0,541951 0,542123 0,542251 0,542337 0,542383 0,542389 0,542357 0,542288 0,542183 0,542043 0,541870 0,541662 0,541418 0,541136 0,540819 0,540466 0,540080 0,539663 0,539216 0,538744 0,538245 0,537722 0,537175 0,536604 0,536009 0,535389 0,534745 0,534079 0,533394 0,532691 0,531971 0,531233 0,530477 0,529704 ~ 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 419 3. ETC-VIZSGÁLAT 3. 1. Gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás (dízelmotorok) Tegyük fel az alábbi vizsgálati eredményeket egy PDP-CVS rendszerben: V0 (m3/ford) Np (ford) pB (kPa) p1 (kPa) T (K) Ha (g/kg) NOx conce (ppm) NOx concd (ppm) COconce (ppm) COconcd (ppm) HCconce (ppm) HCconcd (ppm) CO2, conce (%) Wact (kWh) 0,1776 23 073 98,0 2,3 322,5 12,8 53,7 0,4 38,9 1,0 9,00 3,02 0,723 62,72 A hígított kipufogógáz-áram számítása (III. melléklet, 2. függelék, 4. 1. pont): MTOTW = 1,293 * 0,1776 * 23073 * (98,0 – 2,3) * 273/(101,3 * 322,5) = 4237,2 kg A NOx korrekciós tényező számítása (III. melléklet, 2. függelék, 4. 2. pont): KH,D = 1 1 – 0,0182 * (12,8 – 10,71) = 1,039 A háttér-korrigált koncentrációk számítása (III. melléklet, 2. függelék, 4. 3. 1. 1 pont): C1H1,8 összetételű dízelüzemanyag feltételezésével FS = 100 * 1 1 + (1,8/2) + [3,76 * (1 + (1,8/4))] = 13,6 DF = 13,6 0,723 -4 + (9,00 + 38,9) * 10 = 18,69 NOxconc = 53,7 – 0,4 * (1 – (1/18,69)) = 53,3 ppm COconc = 38,9 – 1,0 * (1 – (1/18,69)) = 37,9 ppm HCconc = 9,00 – 3,02 * (1 – (1/18,69)) = 6,14 ppm A szennyezőanyag-kibocsátás tömegárama mértékének számítása (III. melléklet, 2. függelék, 4. 3. 1. pont): NOxmass = 0,001587 * 53,3 * 1,039 * 4237,2 = 372,391 g COmass = 0,000966 * 37,9 * 4237,2 = 155,129 g HCmass = 0,000479 * 6,14 * 4237,2 = 12,462 g A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás kiszámítása (III. melléklet, 2. függelék, 4. 4. pont):  = 372,391/62,72 = 5,94 g/kWh NOx CO = 155,129/62,72 = 2,47 g/kWh HC = 12,462/62,72 = 0,199 g/kWh 420 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet 3. 2. Részecskekibocsátás (dízelmotorok) Tegyük fel az alábbi vizsgálati eredményeket egy kétszeres hígítású PDP-CVS rendszerben: MTOTW (kg) 4 237,2 Mf, p (mg) Mf, b (mg) MTOT (kg) MSEC (kg) Md (mg) MDIL (kg) DF Wact (kWh) 3,030 0,044 2,159 0,909 0,341 1,245 18,69 62,72 A kibocsátott szennyező anyag tömegének számítása (III. melléklet, 2. függelék, 5. 1. pont): Mf = 3,030 + 0,044 = 3,074 mg MSAM = 2,159 – 0,909 = 1,250 kg PTmass = 3,074 1,250 * 4 237,2 1000 = 10,42 g A kibocsátott szennyező anyag háttér-korrigált tömegének számítása (III. melléklet, 2. függelék, 5. 1. pont): PTmass = [3,074 1,250 –(0,341 1,245 *(1 – 1 18,69))] * 4 237,2 1000 = 9,32 g A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás számítása (III. melléklet, 2. függelék, 5. 2. pont): PT = 10,42/62,72 = 0,166 g/kWh PT = 9,32/62,72 = 0,149 g/kWhháttér-korrekcióval 3. 3. Gáz-halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátás (földgázmotor) Tegyük fel az alábbi vizsgálati eredményeket egy kettős hígítású PDP-CVS rendszerben: MTOTW (kg) Ha (g/kg) NOx conce (ppm) NOx concd (ppm) COconce (ppm) COconcd (ppm) HCconce (ppm) HCconcd (ppm) CH4 conce (ppm) CH4 concd (ppm) CO2, conce (%) Wact (kWh) 4 237,2 12,8 17,2 0,4 44,3 1,0 27,0 3,02 18,0 1,7 0,723 62,72 A NOx korrekciós tényező számítása (III. melléklet, 2. függelék, 4. 2. pont): KH,G = 1 1 – 0,0329 * (12,8 – 10,71) = 1,074 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 421 Az NMHC-koncentráció számítása (III. melléklet, 2. függelék, 4. 3. 1. pont): a) GC módszer b) NMC módszer NMHCconce = 27,0 – 18,0 = 9,0 ppm 0,04 metán-hatásfok és 0,98 etán-hatásfok feltételezésével (III. melléklet, 5. függelék, 1. 8. 4 pont): NMHCconce = 27,0 * (1 – 0,04) – 18,0 0,98 – 0,04 = 8,4 ppm A háttérkorrigált koncentrációk számítása (III. melléklet, 2. függelék, 4. 3. 1. 1. pont): C1H4 összetételű G20 referencia-tüzelőanyag (100 % metán) feltételezésével: FS = 100 * 1 1 + (4/2) + [3,76 * (1 + (4/4))] = 9,5 DF = 9,5 0,723 -4 + (27,0 + 44,3) * 10 = 13,01 NMHC-re a háttérkoncentráció a HCconcd és a CH4 concd különbsége NOxconc = 17,2 – 0,4 * (1 – (1/13,01)) = 16,8 ppm COconc = 44,3 – 1,0 * (1 – (1/13,01)) = 43,4 ppm NMHCconc = 8,4 – 1,32 * (1 – (1/13,01)) = 7,2 ppm CH4conc = 18,0 – 1,7 * (1 – (1/13,01)) = 16,4 ppm A szennyezőanyag-kibocsátás tömegárama mértékének számítása (III. melléklet, 2. függelék, 4. 3. 1. pont): NOxmass = 0,001587 * 16,8 * 1,074 * 4237,2 = 121,330 g COmass = 0,000966 * 43,4 * 4237,2 = 177,642 g NMHCmass = 0,000502 * 7,2 * 4237,2 = 15,315 g CH4mass = 0,000554 * 16,4 * 4237,2 = 38,498 g A fajlagos szennyezőanyag-kibocsátás kiszámítása (III. melléklet, 2. függelék, 4. 4. pont):  = 121,330/62,72 = 1,93 g/kWh NOx CO = 177,642/62,72 = 2,83 g/kWh NMHC = 15,315/62,72 = 0,244 g/kWh  = 38,498/62,72 = 0,614 g/kWh CH4 4. l-ELTOLÁSI TÉNYEZŐ (Sl) 4. 1. Az (Sl) l-eltolási tényező számítása (1) Sλ = 2 (1 – inert % 100 )(n + m 4) – O2 * 100 = l-eltolási tényező; ahol: Sl inert % = a tüzelőanyagban lévő semleges gázok (azaz N2, CO2, He, stb. ) térfogat %-a; O2 * = a tüzelőanyagban lévő eredeti oxigén térfogat %-a; (1) Gépkocsi-tüzelőanyagok sztöchiometrikus levegő/üzemanyag arányai (Stoichiometric Air/Fuel ratios of automotive fuels) – SAE J1829, 1987. június. John B. Heywood, Internal combustion engine fundamentals (Belsőégésű motorok alapismeretei), McGraw-Hill 1988. , 3. 4 fejezet „Combustion stoichiometry” (Égési sztöchiometria) (68-72. oldal). 422 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 13/24. kötet n és m a tüzelőanyagban lévő szénhidrogéneket képviselő átlagos CnHm – re utal, azaz: n = m = 1 ×[CH4 % 100] + ×[C2 % 100] + ×[C3 % 100] + ×[C4 % 100] + ×[C5 % 100] +. 1 – diluent % 100 4 ×[CH4 % 100] + ×[C2H4 % 100] + ×[C2H6 % 100] + ∙ ∙ ∙ 8 ×[C3H8 % 100] +. 1 – diluent % 100 CH4 = a tüzelőanyagban lévő metán térfogat %-a C2 C3 C4 C5 = a tüzelőanyagban lévő összes C2 szénhidrogén (pl. C2H6, C2H4 stb. ) térfogat %-a; = a tüzelőanyagban lévő összes C3 szénhidrogén (pl. C3H8, C3H6 stb. ) térfogat %-a; = a tüzelőanyagban lévő összes C4 szénhidrogén (pl. C4H10, C4H8 stb. ) térfogat %-a; = a tüzelőanyagban lévő összes C5 szénhidrogén (pl. C5H12, C5H10 stb. ) térfogat %-a; diluent = a tüzelőanyagban lévő összes hígító gáz (azaz O2 * , N2, CO2, He stb. ) térfogat %-a. 4. 2. Példák az (Sl) l-eltolási tényező számítására: 1. példa: G 2 5: CH 4 = 8 6 %, N 2 = 14 % ( t é r f o g a t ) n = 1 ×[CH4 % 100] + ×[C2 % 100] +. 1 – diluent % 100 = 0,86 0,86 = 1 = 1 × 0,86 1 – 14 100 m = 4 ×[CH4 % 100] + ×[C2H4 % 100] +. 1 – diluent % 100 = 4 × 0,86 0,86 = 4 Sλ = 2 (1 – inert % 100 )(n + m 4) – O2 * 100 = 2 (1 – 14 100) ×(1 + 4 4) = 1,16 2. példa: G x y: CH 4 = 87 %, C 2H 6 = 13 % ( t é r f o g a t ) n = 1 ×[CH4 % 100] + ×[C2 % 100] +. 1 – diluent % 100 = 1 × 0,87 + 2 × 0,13 1 – 0 100 = 1,13 1 = 1,13 4 ×[CH4 % 100] + ×[C2H6 % 100] +. m = Sλ = diluent % 100 1 – 2 = 4 × 0,87 + 6 × 0,13 1 2 = 4,26 = 0,911 (1 – inert % 100 )(n + m 4) – O2 * 100 (1 – 0 100) ×(1,13 + 4,26 4 ) = 13/24. kötet HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 423 3. példa: USA: CH 4 = 89 %, C 2H 6 = 4, 5 %, C 3H 8 = 2, 3 %, C 6H 1 4 = 0, 2 %, O 2 = 0, 6 %, N 2 = 4 % n = 1 ×[CH4 % 100] + ×[C2 % 100] +. 1 – diluent % 100 = 1 × 0,89 + 2 × 0,045 + 3 × 0,023 + 4 × 0,002 1 – (0,64 + 4) 100 = 1,11 m = 4 ×[CH4 % 100] + ×[C2H4 % 100] + ×[C2H6 % 100] +. + 8 ×[C3H8 % 100] 1 – diluent % 100 4 × 0,89 + 4 × 0,045 + 8 × 0,023 + 14 × 0,002 1 – 0,6 + 4 100 = = 4,24 Sλ = 2 (1 – inert % 100 )(n + m 4) – O2 * 100 = 2 (1 – 4 100) ×(1,11 + 4,24 4 ) – 0,6 100 = 0,96