title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2451/99 från Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen. Kommissionens och parlamentets sammanträden går på varandra.

eurovoc_concepts:
administration of the Institutions
communications policy
interinstitutional relations (EU)
parliamentary session
promotion of the European idea
public awareness campaign

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/11 2. 3. 4. 5. 6. 7. Hur mycket asbest producerades och anv(cid:228)ndes inom Europeiska unionen 1997? I hur m(cid:229)nga fabriker anv(cid:228)ndes asbest enligt kommissionen? I hur m(cid:229)nga kontorsbyggnader anv(cid:228)ndes asbest enligt kommissionen? I hur m(cid:229)nga privata bost(cid:228)der anv(cid:228)ndes asbest enligt kommissionen? I hur m(cid:229)nga skolbyggnader anv(cid:228)ndes asbest enligt kommissionen? Vilka byggnader m(cid:229)ste enligt kommissionen prioriteras vid saneringen? Vilka direktiv har kommissionen utf(cid:228)rdat f(cid:246)r att uppn(cid:229) en snabb och effektiv sanering av den 8. historiska asbestf(cid:246)roreningen? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 mars 2000) Anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av sex olika sorters asbest har varit f(cid:246)rbjuden inom gemenskapen sedan 1991. Den 26 juli 1999 antog kommissionen direktiv 1999/77/EG av den 26 juli 1999 om anpassning till tekniska framsteg f(cid:246)r sj(cid:228)tte g(cid:229)ngen av bilaga I till r(cid:229)dets direktiv 76/769/EEG om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagar och andra f(cid:246)rfattningar om begr(cid:228)nsning av anv(cid:228)ndning och utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden av vissa farliga (cid:228)mnen och preparat (asbest) (1), vilket utstr(cid:228)cker detta f(cid:246)rbud till att omfatta alla sorters asbest fr(cid:229)n och med senast den 1 januari 2005. Det finns endast mycket begr(cid:228)nsade undantag fr(cid:229)n detta f(cid:246)rbud och dessa kommer att ses (cid:246)ver av kommissionen f(cid:246)re den 1 januari 2003. Detta direktiv b(cid:246)r f(cid:246)rhindra en (cid:246)kning av f(cid:246)rekomsten av asbest inom gemenskapen. Kommissionen har inte n(cid:229)gon detaljerad inventarief(cid:246)rteckning (cid:246)ver anv(cid:228)ndningen av asbest i medlems- staterna. Kommissionen har inte den information som efterfr(cid:229)gas i punkt 2(cid:141)7 av parlamentsledamotens fr(cid:229)gor. Asbestavfall (cid:228)r f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r allm(cid:228)n avfallslagstiftning, n(cid:228)mligen r(cid:229)dets direktiv 75/442/EEG av den 15 juli 1975 om avfall (2) ((cid:228)ndrad). Dessutom utg(cid:246)r asbestavfall farligt avfall enligt r(cid:229)dets direktiv 91/689/EEG av den 12 december 1991 (3) n(cid:228)r det ing(cid:229)r i isoleringsmaterial som f(cid:246)rekommer i byggnads- och rivningsav- fall. R(cid:229)dets direktiv 87/217/EEG av den 19 mars 1987 om att hindra och minska asbestf(cid:246)rorening i milj(cid:246)n (4) inneh(cid:229)ller n(cid:229)gra grundl(cid:228)ggande regler vad g(cid:228)ller bortforsling och hantering av asbestavfall. Dessa best(cid:228)mmelser kr(cid:228)ver inte en skyndsam och effektiv hantering av s(cid:229)dant asbestavfall. (1) EGT L 207, 6. 8. 1999. (2) EGT L 194, 25. 7. 1975. (3) EGT L 377, 31. 12. 1991. (4) EGT L 85, 28. 3. 1987. (2000/C 330 E/010) SKRIFTLIG FR¯GA P-2451/99 fr(cid:229)n Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Kommissionens och parlamentets sammantr(cid:228)den g(cid:229)r p(cid:229) varandra Kommissionens anordnar regelbundet sammantr(cid:228)den eller (press)konferenser vid tidpunkter d(cid:229) Europa- parlamentet har sina plenarsammantr(cid:228)den i Strasbourg eller Bryssel. Kommissionsledamoten Kinnock anordnade till exempel fredagen den 19 november 1999 en presskonferens och en arbetslunch i Haag, dit ocks(cid:229) ledam(cid:246)ter av Europaparlamentet var inbjudna, medan Europaparlamentet samma dag kom samman i Strasbourg. 1. Anser inte kommissionen som jag att det inte (cid:228)r (cid:246)nskv(cid:228)rt att kommissionens och parlamentets sammantr(cid:228)den p(cid:229) det s(cid:228)ttet g(cid:229)r p(cid:229) varandra, mot bakgrund av att kommissionen b(cid:246)r n(cid:228)rvara vid parlamentets sammantr(cid:228)den? C 330 E/12 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 K(cid:228)nner kommissionen till att pressens m(cid:246)jlighet att rapportera om resultaten vid parlamentets 2. plenarsammantr(cid:228)den blir lidande p(cid:229) dessa (cid:246)verlappningar, eftersom journalisterna ju bara kan vara p(cid:229) ett st(cid:228)lle (cid:229)t g(cid:229)ngen? H(cid:229)ller kommissionen med mig om att det skulle bli till nytta f(cid:246)r Europabilden i allm(cid:228)nhet och bilden 3. av Europaparlamentet i synnerhet om institutionerna tog h(cid:228)nsyn till varandras sammantr(cid:228)deskalender? Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 januari 2000) Kommissionsledam(cid:246)terna str(cid:228)var efter att undvika kollisioner mellan s(cid:229)dana sammantr(cid:228)den och deras n(cid:228)rvaro i parlamentet. Liksom alla andra kommissionsledam(cid:246)ter (cid:228)r Neil Kinnock v(cid:228)l medveten om att hans fr(cid:228)msta uppgift under plenarsammantr(cid:228)dena (cid:228)r att st(cid:229) till f(cid:246)rfogande vid debatter eller fr(cid:229)gor som faller inom hans ansvarsomr(cid:229)de. Kommissionen k(cid:228)nner till sammantr(cid:228)deskalendern och bem(cid:246)dar sig om att undvika o(cid:246)nskade (cid:246)verlapp- ningar. Kommissionen (cid:228)r ocks(cid:229) helt och h(cid:229)llet (cid:246)verens med fr(cid:229)gest(cid:228)llaren om att det (cid:228)r viktigt att de EU- institutionerna tar h(cid:228)nsyn till varandras scheman f(cid:246)r sammantr(cid:228)den. (2000/C 330 E/011) SKRIFTLIG FR¯GA E-2486/99 fr(cid:229)n Joachim Wuermeling (PPE-DE) och Maria Berger (PSE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Utvidgningen (cid:246)sterut (cid:129) G(cid:252)nter Verheugens meddelande om ett instrument f(cid:246)r att fr(cid:228)mja gr(cid:228)ns- regioner Kommissionsledamot G(cid:252)nter Verheugen beg(cid:228)rde i en intervju den 8 november 1999 (i tidskriften Focus) att kommissionen skall inr(cid:228)tta ett instrument f(cid:246)r att fr(cid:228)mja regioner som gr(cid:228)nsar till de central- och (cid:246)steuropeiska staterna, i syfte att kompensera dessa omr(cid:229)den f(cid:246)r de nackdelar som utvidgningen (cid:246)sterut inneb(cid:228)r. 1. Hur l(cid:229)ngt har kommissionen kommit med arbetet att inr(cid:228)tta ett s(cid:229)dant instrument? Kan kommissionen redan nu l(cid:228)mna n(cid:228)rmare uppgifter om instrumentets struktur och omfattning 2. och tidsplanen f(cid:246)r instrumentet? 3. Skall st(cid:246)det till gr(cid:228)nsregionerna finansieras med nationella medel ut(cid:246)ver medlen fr(cid:229)n EU? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 januari 2000) Under n(cid:228)sta programperiod, 2000(cid:141)2006, kommer det inom gemenskapsinitiativet Interreg III att f(cid:228)stas stor vikt vid (cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r regioner som gr(cid:228)nsar till gemenskapen, som en f(cid:246)rberedelse f(cid:246)r utvidgningen. St(cid:246)d till dessa regioner kommer att ges genom del A (cid:148)gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande samarbete(cid:148), till vilken det har avsatts minst 50 % av de totala anslagen f(cid:246)r detta initiativ. Kommissionen har i sitt f(cid:246)rslag till riktlinjer f(cid:246)r initiativet (1) fastst(cid:228)llt villkor f(cid:246)r dess genomf(cid:246)rande. Detta f(cid:246)rslag diskuteras f(cid:246)r n(cid:228)rvarande i medlemsstaterna och i (cid:246)vriga gemenskapsinstitutioner. Efter parlamen- tets yttrande, som v(cid:228)ntas komma i februari 2000, kommer dessa riktlinjer slutgiltigt att antas av kommissionen som sedan vidarebefordrar dem till medlemsstaterna. D(cid:228)refter kommer medlemsstaterna att ha sex m(cid:229)nader p(cid:229) sig att l(cid:228)mna in sina programf(cid:246)rslag. Liksom f(cid:246)r alla andra program som delfinansieras av strukturfonderna skall gemenskapens bidrag fr(cid:229)n Interreg kompletteras med ett nationellt bidrag. (1) KOM(1999) 479 slutlig


title: Neuvoston asetus (EY) N:o 2652/1999, annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, lopullisten polkumyynti- ja tasoitustullien käyttöönotosta Norjasta peräisin olevan viljellyn merilohen tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 772/1999 muuttamisesta

eurovoc_concepts:
Norway
anti-dumping duty
countervailing charge
fish farming
import
sea fish

formats: html pdf print

text: 17. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 325/1 I (Säädökset, jotka on julkaistava) NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 2652/1999, annettu 13 päivänä joulukuuta 1999, lopullisten polkumyynti- ja tasoitustullien käyttöönotosta Norjasta peräisin olevan viljellyn meri- lohen tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 772/1999 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 9 kohdan ja 9 artiklan, ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojatumisesta 6 päivänä loka- kuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (2) ja erityisesti sen 13 artiklan 9 kohdan ja 15 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komis- sion kuultua neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: A. VÄLIAIKAISET TULLIT 1) 2) sitou- Komissio hyväksyi päätöksellä 97/634/EY (3) joita Norjan kuningaskunta ja 190 norjalaista mukset, viejää olivat tarjonneet Norjasta peräisin olevan viljellyn merilohen polkumyynnin ja tuen estämistä koskevien menettelyjen yhteydessä kahdella erillisellä Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä (4) julkaistulla ilmoituksella vireille pantujen polkumyyntiä ja tuettua tuontia koske- vien tutkimusten yhteydessä. kaikkea Sitoumuksissa määrätään, etä neljännesvuosittain annet- etuyhteydettömälle ensimmäiselle tavan, yhteisön asiakkaalle suuntautuvaa myyntiä koskevan ilmoituksen toimittamatta jättämistä asetetussa määrä- kaikissa ajassa pidetään sitoumuksen rikkomisena sama muissa paitsi ylivoimaisen esteen tapauksissa; (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) EYVL L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (3) EYVL C 235, 31. 8. 1996, s. 18 ja EYVL C 235, 31. 8. 1996, s. 20. (4) EYVL L 267, 30. 9. 1997, s. 81. koskee sen velvoitteen noudattamatta jättämistä, jonka mukaan asianomainen tuote on myytävä yhteisön vahvistetuilla vähintään sitoumuksessa markkinoilla vähimmäishinnoilla. Vuoden 1999 ensimmäisen vuosineljänneksen aikana kaksi norjalaista yhtiötä joko laiminlöi edellä mainitun kertomuksen toimittamisen määräajassa tai oli ilmeisesti myynyt kyseistä tuotetta yhteisön markkinoilla sitou- alempaan muksessa hintaan. Vuoden 1998 viimeisen vuosineljänneksen osalta komissiolla oli syytä epäillä, että vielä yksi nor- jalainen viejä oli myynyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisön markkinoille sitoumuksessa asetettua vähim- mäishintaa alhaisemmalla hinnalla. vähimmäishintaa vahvistettua Komissiolla oli tämän vuoksi syytä uskoa, että nämä kolme yritystä olivat rikkoneet sitoumuksiaan, mistä syystä se otti käyttöön asetuksella (EY) N:o 1826/ jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, 1999 (5), väliaikaiset polkumyynti- kyseisen asetuksen liitteessä II luetellun kolmen yrityksen viemän, CN-koodeihin ex 0303 22 00, ex 0302 12 00, ex 0304 10 13 ja ex 0304 20 13 kuuluvan, Norjasta peräisin olevan viljellyn merilohen tuonnissa. Komissio poisti samalla asetuksella kyseiset yritykset päätöksen joiden 97/634/EY liitteestä, tarjoama sitoumus on hyväksytty. jossa luetellaan yritykset, tasoitustullit ja B. MENETTELYN JATKO Kaikille kolmelle väliaikaisten tullien soveltamisalaan kuuluvalle norjalaisyritykselle ilmoitettiin kirjallisesti niistä olennaisista seikoista ja huomioista, joiden perus- teella kyseiset väliaikaiset tullit oli otettu käyttöön. Yrityksille annettiin myös tilaisuus esittää huomautuk- sensa ja pyytää saada tulla kuulluiksi. 3) 4) 5) (5) EYVL L 223, 24. 8. 1999, s. 3. L 325/2 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 17. 12. 1999 6) 7) 8) 9) 10) 11) asianomaiset norjalaiset yritykset toimittivat Kaikki kirjallisia huomautuksia väliaikaista tullia koskevassa asetuksessa asetetussa määräajassa, ja yksi pyysi saada tulla kuulluksi, mihin sille annettiin mahdollisuus. Näiden vastaanottamisen ja tarkasti kaikki kyseisten jälkeen komissio hankki ilmeisten rikkomisten lopullista määrittämistä varten tarpeellisina pitämänsä tiedot. huomautusten kirjallisten Tältä osin komission tutkimuksissa vahvistettiin, että kaksi yritystä, joiden osalta oli otettu käyttöön väliai- kaiset tullit, ei ollut rikkonut sitoumustaan ja että ne olisi merkittävä uudelleen luetteloon yrityksistä, joihin ei sovelleta polkumyynti- ja tasoitustulleja. Asianomaisille viejille ilmoitettiin kirjallisesti niistä olennaisista tosi- asioista ja huomioista, joiden perusteella komissio aikoi hyväksyä niiden sitoumukset uudelleen. Kolmannelle yritykselle, Vie de France Norway AS:lle (käyttää nykyään nimeä Cuisine Solutions Norway AS), jonka osalta oli otettu käyttöön väliaikaiset tullit, ilmoi- tettiin niistä olennaisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella komissio aikoi peruuttaa sen sitoumusta koskevan hyväksyntänsä ja suosittaa lopullisen polku- myynti- ja tasoitustullien käyttöönottoa ja väliaikaisten tullien vakuutena olevien määrien lopullista kantamista. Yrityksille annettiin myös määräaika, jossa oli mahdol- lista tehdä huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta. 12) 13) Komission asiaa koskevat päätelmät esitetään tarkemmin asetuksessa (EY) N:o 2592/1999 (1). 14) Esitettyjen huomautusten perusteella ei kuitenkaan ole muutettu päätelmää, jonka mukaan Vie de France Norway AS:n (käyttää nykyään nimeä Cuisine Solutions Norway AS) viemän Norjasta peräisin olevan viljellyn merilohen tuonnissa olisi otettava käyttöön lopulliset polkumyynti- ja tasoitustullit. 107 kappale ja asetuksen (EY) N:o 1891/97 johdanto- osan 149 kappale pidetään tarkoituksenmukaisena vahvistaa lopullisten polkumyynti- ja tasoitustullien tasoksi ja lajiksi sama kuin asetuksessa (EY) N:o 772/ 1999. E. VÄLIAIKAISTEN TULLIEN LOPULLINEN KANTA- MINEN Yhden niistä kolmesta yrityksestä, joiden väliaikaisesti katsottiin rikkoneen sitoumuksiaan, on lopulta todettu rikkoneen sitoumustaan. Tästä syystä katsotaan, että tämän viejän osalta on tarpeen kantaa lopullisesti väliai- kaisten polkumyynti- ja tasoitustullien vakuutena olevat määrät lopullisten tullien tasoisina. F. ASETUKSEN (EY) N:o 772/1999 LIITTEEN MUUTTA- MINEN Komissio hyväksyi asetuksella (EY) N:o 2592/1999 sitoumukset kahdelta uudelta viejältä, jotka ovat Norma- rine AS ja Oskar Einar Rydbeck. Asetuksen (EY) N:o 772/1999 2 artiklan nojalla komissio laajensi polku- myynti- ja tasoitustulleista myönnetyn vapautuksen koskemaan myös näitä viejiä lisäämällä niiden nimet kyseisen asetuksen liitteeseen. Edellä selostetun perusteella katsotaan, että asetuksen (EY) N:o 772/1999 liite, jossa luetellut osapuolet vapau- tetaan tulleista, olisi muutettava niin, että Vie de France Norway AS ei enää olisi vapautettu tulleista. Liite olisi myös saatettava ajan tasalle, jotta siinä voidaan ottaa huomioon asetuksella (EY) N:o 2592/1999 Normarine AS:lle ja Oskar Einar Rydbeckille myönnetty vapautus polkumyynti- ja tasoitustulleista, D. LOPULLISET TULLIT ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: Sitoumuksiin johtaneet tutkimukset päätettiin polku- myynnin ja vahingon lopullisen määrityksen jälkeen asetuksella (EY) N:o 1890/97 (2) ja tuetun tuonnin ja vahingon lopullisen määrityksen jälkeen asetuksella (EY) N:o 1891/97 (3). Vaikka nämä molemmat asetukset kumottiin asetuksella (EY) N:o 772/1999 (4), niissä esitetyt säilyvät voimassa (ks. asetuksen (EY) N:o 772/1999 johdanto-osan 19 kappale). ja huomiot tosiasiat Polkumyyntitulli on vahvistettava asetuksen (EY) N:o 384/96 8 artiklan 9 kohdan ja tasoitustulli asetuksen (EY) N:o 2026/97 13 artiklan 9 kohdan mukaisesti sitoumukseen johtaneen tutkimuksen yhteydessä vahvis- tettujen tosiasioiden perusteella. Tämän vuoksi ja ottaen huomioon asetuksen (EY) N:o 1890/97 johdanto-osan (1) EYVL L 315, 9. 12. 1999, s. 17. (2) EYVL L 267, 30. 9. 1997, s. 1. (3) EYVL L 267, 30. 9. 1997, s. 19. (4) EYVL L 101, 16. 4. 1999, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1895/1999 (EYVL L 233, 3. 9. 1999, s. 1). 1 artikla Korvataan asetuksen (EY) N:o 772/1999 liite tämän asetuksen liitteellä. 2 artikla ex 0302 12 00 ex 0302 22 00 0302 12 00*23 0302 12 00*22, ja CN-koodeihin Kannetaan lopullisesti Vie de France AS:n (käyttää nykyään nimeä Cuisine Solutions Norway AS, Taric-lisäkoodi 8321) (Taric-koodit: viemän ja 0302 12 00*21, (Taric-koodit: 0302 12 00*29), ja 0303 22 00*21, 0303 22 00*29), (Taric-koodit: 0304 10 13*21 ja 0304 10 13*29) ja ex 0304 20 13 (Taric- koodit: 0304 20 13*21 ja 0304 20 13*29) kuuluvan Norjasta peräisin olevan viljellyn (muun kuin luonnonvaraisen) meri- lohen tuonnissa asetuksella (EY) N:o 1826/1999 käyttöön otet- tujen väliaikaisten polkumyynti- ja tasoitustullien vakuutena olevat määrät. 0303 22 00*22, ex 0304 10 13, 0303 22 00*23 17. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 325/3 Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. 3 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 13 päivänä joulukuuta 1999. Neuvoston puolesta Puheenjohtaja S. HASSI L 325/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 17. 12. 1999 LUETTELO YRITYKSISTÄ, JOTKA ON VAPAUTETTU LOPULLISISTA POLKUMYYNTI- JA TASOITUSTUL- LEISTA LIITE UT No Yrityksen nimi Taric-lisäkoodi 3 7 8 11 13 15 16 17 20 21 22 23 24 26 27 31 32 33 35 36 39 41 42 43 44 46 47 48 50 Agnefest Seafood Aqua Export A/S Aqua Partner A/S Arctic Group International Artic Superior A/S A/S Aalesundfisk A/S Austevoll Fiskeindustri A/S Keco A/S Refsnes Fiskeindustri A/S West Fish Ltd Astor A/S Atlantic King Stranda A/S Atlantic Seafood A/S Borkowski & Rosnes A/S Brødrene Aasjord A/S Christiansen Partner A/S Clipper Seafood A/S Coast Seafood A/S Dafjord Laks A/S Delfa Norge A/S Domstein Salmon A/S Ecco Fisk & Delikatesse Edvard Johnsen A/S Eurolaks AS Euronor AS Fiskeforsyningen AS Fjord Aqua Group AS Fjord Trading Ltd. AS Fossen AS 8325 8100 8101 8109 8111 8113 8114 8115 8118 8119 8120 8121 8122 8124 8125 8129 8130 8131 8133 8134 8136 8138 8139 8140 8141 8143 8144 8145 8147 17. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 325/5 UT No Yrityksen nimi Taric-lisäkoodi 51 52 53 58 60 61 62 66 67 72 75 76 77 79 80 82 83 85 87 92 93 96 98 100 101 104 105 107 108 111 112 113 114 Fresh Atlantic AS Fresh Marine Company AS Fryseriet AS Grieg Seafood AS Haafa fisk AS Hallvard Lerøy AS Atlantis Filetfabrikk AS Hydro Seafood Norway AS Hydrotech-gruppen AS Inter Sea AS Janas AS Joh. H. Pettersen AS Johan J. Helland AS Karsten J. Ellingsen AS Kr Kleiven & Co. AS Labeyrie Norge AS Lafjord Group AS Leica Fiskeprodukter Lofoten Seafood Export AS Marine Seafood AS Marstein Seafood AS Memo Food AS Misundfisk AS Naco Trading AS Namdal Salmon AS Nergård AS Nils Williksen AS Nisja Trading AS Nor-Food AS Nordic Group ASA Nordreisa Laks AS Norexport AS Norfi Produkter AS 8148 8149 8150 8300 8302 8303 8304 8159 8428 8174 8177 8178 8179 8181 8182 8184 8185 8187 8188 8196 8197 8200 8202 8206 8207 8210 8211 8213 8214 8217 8218 8223 8227 L 325/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 17. 12. 1999 UT No Yrityksen nimi Taric-lisäkoodi 115 116 119 120 121 122 123 124 126 128 130 134 137 140 141 142 144 145 146 147 148 151 153 154 155 156 157 158 160 161 162 164 165 Norfood Group AS Norfra Eksport AS Norsk Akvakultur AS Norsk Sjømat AS Northern Seafood AS Nortrade AS Norway Royal Salmon Sales AS Norway Royal Salmon AS Norway Seafoods ASA Norwell AS Nova Sea AS Ok-Fish Kvalheim AS Pan Fish Sales AS Polar Seafood Norway AS Prilam Norvège AS Pundslett Fisk Rolf Olsen Seafood AS Ryfisk AS Rørvik Fisk-og fiskematforretning AS Saga Lax Norge AS Prima Nor AS Sangoltgruppa AS Scanfood AS Sea Eagle Group AS Sea Star International AS Sea-Bell AS Seaco AS Seacom AS Seafood Farmers of Norway Ltd AS Seanor AS Sekkingstad AS Sirena Norway AS Kinn Salmon AS 8228 8229 8232 8233 8307 8308 8309 8312 8314 8316 8235 8239 8242 8247 8248 8251 8254 8256 8257 8258 8259 8262 8264 8265 8266 8267 8268 8269 8271 8272 8273 8275 8276 17. 12. 1999 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 325/7 UT No Yrityksen nimi Taric-lisäkoodi 167 168 172 174 175 176 178 180 182 183 188 189 190 191 192 193 194 195 196 197 198 Fjord Seafood Leines AS SMP Marine Produkter AS Stjernelaks AS Stolt Sea Farm AS Storm Company AS Superior AS Terra Seafood AS Timar Seafood AS Torris Products Ltd. AS Troll Salmon AS Vikenco AS Wannebo International AS West Fish Norwegian Salmon AS Nor-Fa Food AS Westmarine AS F. Uhrenholt Seafood Norway AS Mesan Seafood AS Polaris Seafood AS Scanfish AS Normarine AS Oskar Einar Rydbeck 8278 8279 8283 8285 8286 8287 8289 8294 8298 8317 8322 8323 8324 8102 8625 A033 A034 A035 A036 A049 A050


title: PREGUNTA ESCRITA E-2312/99 de Esko Seppänen (GUE/NGL) a la Comisión. Catástrofe medioambiental en el río Kymijoki.

eurovoc_concepts:
Finland
dangerous substance
inland waterway
pollution of waterways
transport policy

text: 1. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 219 E/145 ¿Es tambiØn cierto que en Alemania, Francia, Italia y Gran Bretaæa (es decir, en los Estados miembros grandes) no se ha encontrado ni un solo rØgimen fiscal que falsee la competencia? ¿No estima la Comisi(cid:243)n que resulta singular esta circunstancia? ¿CuÆl es la base de esta valoraci(cid:243)n? ¿QuØ opini(cid:243)n le merece a la Comisi(cid:243)n este informe? ¿CuÆndo darÆ a conocer la Comisi(cid:243)n su propia valoraci(cid:243)n pol(cid:237)tica? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (20 de diciembre de 1999) El Grupo del C(cid:243)digo de Conducta (impuestos de sociedades) fue establecido por el Consejo Ecofin el 9 de marzo de 1998. Por acuerdo comœn, se design(cid:243) a la Sra. Dawn Primarolo, Ministra britÆnico del Tesoro, para presidirlo durante dos aæos. La tarea principal del Grupo ha sido evaluar las medidas fiscales que pueden resultar afectadas por el c(cid:243)digo de conducta sobre fiscalidad de sociedades adoptado por el Consejo y los representantes de los Gobiernos de los Estados miembros el 1 de diciembre de 1997. Este c(cid:243)digo se refiere a las medidas fiscales que afectan o pueden afectar de manera significativa a la actividad econ(cid:243)mica en la Comunidad, y todos los Estados miembros han sido libres de discutir y de presentar observaciones con respecto a las medidas fiscales de otros Estados miembros que podr(cid:237)an verse afectadas por el c(cid:243)digo. Todos los Estados miembros y la Comisi(cid:243)n estÆn representados en este Grupo de alto nivel, que present(cid:243) su informe final al Consejo Ecofin el 29 de noviembre de 1999. El Consejo acord(cid:243) que el trabajo del Grupo deber(cid:237)a ser confidencial y que no ser(cid:237)a apropiado que la Comisi(cid:243)n hiciera observaciones de detalle sobre el informe o con respecto a aspectos particulares de las actividades de este Grupo del Consejo. (2000/C 219 E/182) PREGUNTA ESCRITA E-2312/99 de Esko Sepp(cid:228)nen (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: CatÆstrofe medioambiental en el r(cid:237)o Kymijoki Segœn investigaciones del Centro de protecci(cid:243)n del medio ambiente de Finlandia (Ymp(cid:228)rist(cid:246)keskus), en el lecho del r(cid:237)o Kymijoki, el cuarto en importancia del pa(cid:237)s, hay depositados entre 16 y 21 kg. de dioxinas y furanos. Los (cid:237)ndices en los compuestos PCDF son, al menos, diez veces superiores a los l(cid:237)mites autorizados. Las dioxinas y los furanos son cancer(cid:237)genos por lo que su penetraci(cid:243)n en la cadena alimentaria/alimenticia constituye un riesgo especial. Las dioxinas y los furanos interfieren en el nœcleo de la cØlula, de tal manera que pueden producir modificaciones del genotipo. Finlandia proyecta la canalizaci(cid:243)n del r(cid:237)o Kymijoki. Los dragados necesarios para la canalizaci(cid:243)n as(cid:237) como las corrientes producidas por el posible trÆfico fluvial futuro remover(cid:237)an los sedimentos, de manera que las dioxinas y los furanos ser(cid:237)an arrastrados al Golfo de Finlandia lo que pondr(cid:237)a en peligro la ecolog(cid:237)a de todo el mar BÆltico. ¿Tiene conocimiento la Comisi(cid:243)n de este problema? En caso afirmativo, ¿quØ puede hacer, de conformidad con los Tratados constitutivos de la UE, para evitar una catÆstrofe ecol(cid:243)gica? Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (13 de enero de 2000) La Comisi(cid:243)n sabe que en los sedimentos del mar BÆltico hay una concentraci(cid:243)n de dioxinas comparativa- mente alta. Es l(cid:243)gico, pues, que los sedimentos de los r(cid:237)os que desembocan en ese mar contengan tambiØn una cantidad de dioxinas superior a la media. La Comisi(cid:243)n desconoce la situaci(cid:243)n especial del r(cid:237)o Kymijoki y la concentraci(cid:243)n de dioxinas de ese r(cid:237)o. C 219 E/146 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 Para poder comparar los niveles registrados en el r(cid:237)o Kymijoki con otros r(cid:237)os, la Comisi(cid:243)n necesita mÆs informaci(cid:243)n para saber c(cid:243)mo se calcularon los resultados. Ser(cid:237)a de gran utilidad disponer de datos sobre las concentraciones de los distintos congØneres y la profundidad a la que se realizaron las mediciones, y averiguar si los resultados se calcularon segœn el mØtodo de la Organizaci(cid:243)n del Tratado del AtlÆntico Norte/Centre for Coastal and Mar(cid:237)ne Sciences (OTAN/CCMS). A falta de informaci(cid:243)n mÆs detallada, es dif(cid:237)cil evaluar la situaci(cid:243)n. Por consiguiente, agradecer(cid:237)a a Su Seæor(cid:237)a que le proporcionara mÆs pormenores al respecto. la Comisi(cid:243)n En principio, el hecho descrito en la pregunta no estÆ cubierto en el Derecho comunitario de medio ambiente. As(cid:237) pues, hay pocas posibilidades de que pueda actuarse a nivel comunitario. (2000/C 219 E/183) PREGUNTA ESCRITA P-2316/99 de Niall Andrews (UEN) a la Comisi(cid:243)n (29 de noviembre de 1999) Asunto: Incumplimiento del pago contractual debido por la empresa maliense Itema a la empresa irlandesa Cormer Machinery International La compaæ(cid:237)a irlandesa Cormer Machinery International Ltd. firm(cid:243) un contrato con Itema, una empresa maliense apoyada por el Estado, para el suministro y la instalaci(cid:243)n de maquinaria textil de segunda mano. El importe del contrato era de 2,5 millones de d(cid:243)lares, con un pago inicial de 850 000 d(cid:243)lares que fue aprobado por el Ministerio de Hacienda maliense y recibido por Cormer Machinery en 1996. El resto del importe, 1,65 millones de d(cid:243)lares, no ha sido satisfecho por Itema a Cormer Machinery, por lo que estÆ pendiente. Sobre esta cuesti(cid:243)n han tenido lugar numerosas conversaciones entre la empresa irlandesa y la Direcci(cid:243)n de Desarrollo de la Comisi(cid:243)n Europea, as(cid:237) como, a nivel informal, en el marco de la Asamblea Paritaria ACP/UE. ¿Piensa el Comisario europeo para el Desarrollo, Sr. Nielson, solicitar una reuni(cid:243)n urgente con el representante maliense ante la Uni(cid:243)n Europea para recabar una explicaci(cid:243)n de por quØ la citada compaæ(cid:237)a maliense no ha satisfecho a Cormer Machinery International Ltd. el importe convenido? ¿TendrÆ el Comisario por norma mantener debidamente informado al autor de la presente pregunta sobre el curso de este asunto hasta que el grave problema anteriormente descrito haya quedado plena y satisfactoriamente resuelto? Respuesta del Comisario Nielson en nombre de la Comisi(cid:243)n (21 de diciembre de 1999) La Direcci(cid:243)n General de Desarrollo, en Bruselas, y la Delegaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n en Bamako son conscientes del conflicto entre Cormer Machinery International Ltd e Itema. El Jefe de la Delegaci(cid:243)n de Bamako ha planteado oficiosamente el asunto a las autoridades malienses, en especial al Ministro de Finanzas. Sin embargo, estÆ claro que la Comisi(cid:243)n no tiene ninguna competencia en este asunto, que es un conflicto comercial entre dos empresas para el cual las normas internacionales de arbitraje son el canal apropiado. (2000/C 219 E/184) PREGUNTA ESCRITA E-2325/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: Conservaci(cid:243)n de embarcaciones tradicionales En su respuesta a una pregunta m(cid:237)a sobre la conservaci(cid:243)n del patrimonio industrial (E-3436/95 (1)) que hac(cid:237)a referencia a buques pesqueros del MediterrÆneo oriental, la Comisi(cid:243)n remit(cid:237)a a la adopci(cid:243)n entonces pendiente del programa Rafael y afirmaba lo siguiente: «La Comisi(cid:243)n tendrÆ mucho gusto en tomar en


title: 1999/848/ΕΚ: Απόφαση του Συμβουλίου, της 13ης Δεκεμβρίου 1999, σχετικά με την πλήρη εφαρμογή του κεκτημένου Σένγκεν στην Ελλάδα

eurovoc_concepts:
Greece
Schengen Agreement
application of EU law
border control
free movement of goods
free movement of persons

text: L 327/58 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 21. 12. 1999 ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της 13ης ∆εκεµβρίου 1999 σχετικά µε την πλήρη εφαρµογή του κεκτηµένου Σένγκεν στην Ελλάδα (1999/848/ΕΚ) ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη: το άρθρο 2 παράγραφος 2 του Πρωτοκόλλου για την ενσωµάτωση του κεκτηµένου του Σένγκεν στα πλαίσια της Ευρωπαϊκής Ένωσης, την απόφαση της εκτελεστικής επιτροπής της 16ης Σεπτεµβρίου 1998 για τη σύσταση της Μόνιµης Επιτροπής Εφαρµογής του Σένγκεν, την απόφαση της Επιτροπής των Μονίµων Αντιπροσώπων της 30ής Ιουνίου 1999 για τη σύσταση της επιτροπής ad hoc «Ελλάδα», έχοντας κατά νου τις αποφάσεις της Εκτελεστικής Επιτροπής Σέν- γκεν της 7ης Οκτωβρίου 1997 (SCH/Com-ex (97) 29 rev. 2) και της 16ης ∆εκεµβρίου 1998 (SCH/Com-ex (98) 49 rev. 3), εκτιµώντας: (1) (2) ότι πραγµατοποιήθηκαν επισκέψεις προκειµένου να επα- ληθευθεί ότι ικανοποιούνται επαρκώς οι απαιτήσεις όσον αφορά το διαθέσιµο ανθρώπινο δυναµικό και εξοπλισµό, την εκπαίδευση του προσωπικού των οργάνων που είναι αρµόδια για τον έλεγχο και την επιτήρηση των συνόρων και τον συντονισµό µεταξύ των υπηρεσιών· ότι πληρούνται οι προϋποθέσεις για την άρση των ελέγχων των προσώπων στα εσωτερικά σύνορα µε την Ελλάδα από 1ης Ιανουαρίου 2000, ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ: Άρθρο 1 Οι έλεγχοι προσώπων στα εσωτερικά σύνορα µεταξύ της Ελλάδας και των κρατών µελών που εφαρµόζουν πλήρως το κεκτηµένο Σένγκεν αίρονται κατά το χρονικό διάστηµα από 1ης Ιανουαρίου έως 26 Μαρτίου 2000. Η παρούσα απόφαση εφαρµόζεται ήδη από 1ης Ιανοναρίου 2000 στην εσωτερική θαλάσσια κυκλοφορία µεταξύ λιµένων. Όσον αφορά τους ελέγχους των εσωτερικών πτήσεων µε προέλευση και προορισµό την Ελλάδα, οι ηµεροµηνίες κατάργησής τους συµφωνούνται µεταξύ της Ελλάδας και καθενός από τα άλλα κράτη µέλη από 1ης Ιανουαρίου 2000 στους αερολιµένες στους οποίους αυτό είναι δυνατόν από τεχνική άποψη. Εν πάση περιπτώσει, οι έλεγχοι καταργούνται το αργότερο στις 26 Μαρτίου 2000. Τα κράτη µέλη ενηµερώνουν το Συµβούλιο και την Επιτροπή πριν από την 1η Απριλίου 2000 για τα µέτρα που έχουν λάβει προκειµένου να τεθεί σε εφαρµογή η παρούσα απόφαση. Άρθρο 2 Η Οµάδα «Αξιολόγηση Σένγκεν» θα εξετάσει κατά τη διάρκεια του έτους 2000 την πλήρη εφαρµογή του κεκτηµένου Σένγκεν στην Ελλάδα και θα µελετήσει τα µέτρα που ενδέχεται να χρειασθούν. Άρθρο 3 Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει την ηµέρα της 1. έκδοσής της. Η παρούσα απόφαση δηµοσιεύεται στην Επίσηµη Εφηµερίδα 2. των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Βρυξέλλες, 13 ∆εκεµβρίου 1999. Για το Συµβούλιο Ο Πρόεδρος S. HASSI


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2422/99 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission. Subventionen für Kohle und Atom.

eurovoc_concepts:
EU policy
France
Germany
coal industry
control of State aid
energy policy
nuclear industry
renewable energy

text: 18. 7. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 203 E/171 Das (cid:220)bereinkommen zwischen der Gemeinschaft und den Vereinigten Staaten vom 18. Mai 1998 enth(cid:228)lt eine Reihe von Verpflichtungen beider Seiten, die zu einer vollst(cid:228)ndigen L(cid:246)sung der von den extra- territorialen Rechtsvorschriften der Vereinigten Staaten aufgeworfenen bilateralen Probleme f(cid:252)hren sollen. Somit hat die Kommission darauf verzichtet, bei der Welthandelsorganisation (WTO) entsprechende Ma(cid:223)nahmen einzuleiten, damit diese Rechtsvorschriften f(cid:252)r unvereinbar mit den multilateralen Handels- verpflichtungen der Vereinigten Staaten erkl(cid:228)rt werden. Seit Abschlu(cid:223) dieses (cid:220)bereinkommens sind keine Aktionen gegen Unternehmen oder B(cid:252)rger der Gemeinschaft im Zusammenhang mit dem Helms-Burton Gesetz bekannt geworden. Bei der Aushandlung dieses (cid:220)bereinkommens hat die Gemeinschaft jedoch deutlich darauf hingewiesen, da(cid:223) ihr Versprechen, kein WTO-Panel wegen des Helms-Burton Gesetzes bzw. des Gesetzes (cid:252)ber die Sanktionen gegen Iran/Lybien einzusetzen, nur solange gelte, wie im Rahmen dieser Gesetze nicht gegen Unternehmen oder B(cid:252)rger der Gemeinschaft vorgegangen werde. Bei k(cid:252)rzlichen Kontakten mit den Vereinigten Staaten auf hoher Ebene hat die Kommission ihren Standpunkt zu dem Helms-Burton Gesetz und die Bedenken der Gemeinschaft im Falle Sol-MeliÆ unmi(cid:223)verst(cid:228)ndlich zum Ausdruck gebracht. Die Vereinigten Staaten wurden dringend aufgefordert, ihre Verpflichtungen im Rahmen des (cid:220)bereinkommens vom 18. Mai 1998 im Zusammenhang mit Titel IV des Helms-Burton Gesetzes einzuhalten. Die Kommission verfolgt diese Angelegenheit sehr aufmerksam und wird das Parlament (cid:252)ber alle bedeutenden neuen Entwicklungen auf dem laufenden halten. (2000/C 203 E/221) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2409/99 von Manuel PØrez `lvarez (PPE-DE) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: Bev(cid:246)lkerungsr(cid:252)ckgang in der EU Der Bev(cid:246)lkerungsr(cid:252)ckgang in der EU ist ein Faktum, das deutlich wird, wenn wir beobachten, da(cid:223) die Geburtenraten auf Niveaus abgesunken sind, die in Friedenszeiten oder bei Fehlen von gro(cid:223)en Epidemien nie erwartet wurden, n(cid:228)mlich 1,45 Kinder je Frau. In den L(cid:228)ndern des S(cid:252)dens erreicht die Geburtenrate nur 1,2 (Spanien, Portugal und Italien) und 0,8 (in bestimmten Regionen wie Galicien, in den ostdeutschen Bundesl(cid:228)ndern und im Norden Italiens). Kann die Kommission angeben, wie sie dieses Thema der (cid:220)beralterung der europ(cid:228)ischen Bev(cid:246)lkerung begleitet und ob an Ma(cid:223)nahmen irgendeiner Art im Hinblick auf ein verst(cid:228)rktes Bev(cid:246)lkerungswachstum gedacht wird? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (21. Dezember 1999) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort der Kommission auf die schriftliche Anfrage E-1830/99 von Herrn Mar(cid:237)nos (1) verwiesen. (1) ABl. C 170 E du 20. 6. 2000, S. 110. (2000/C 203 E/222) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2422/99 von Hiltrud Breyer (Verts/ALE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Subventionen f(cid:252)r Kohle und Atom Im Wei(cid:223)buch (cid:252)ber erneuerbare Energie wird die Kommission verpflichtet, Ma(cid:223)nahmen gegen die Sub- ventionierung von Kohle und Atom zu ergreifen. 1. Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission ergriffen: a) b) gegen direkte Subventionen f(cid:252)r Kohle? gegen indirekte Subventionen f(cid:252)r Kohle? C 203 E/172 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 18. 7. 2000 c) d) gegen direkte Subventionen f(cid:252)r Atom? gegen indirekte Subventionen f(cid:252)r Atom? 2. Wenn keine Ma(cid:223)nahmen ergriffen worden sind: Kann die Kommission erkl(cid:228)ren, in welchem Zeit- rahmen konkrete Schritte ergriffen werden? 3. Kann die Kommission erl(cid:228)utern, warum zahlreiche Beschwerden gegen die direkte und indirekte Subventionierung von Atom, z. B. Beschwerde EdF oder unversteuerte R(cid:252)ckstellungen der deutschen Atomwirtschaft sowie Hinweise auf nichtnotifizierte Beihilfen, nicht seitens der Kommission verfolgt und geahndet werden? 4. Stimmt die Kommission der Fragestellerin zu, da(cid:223) eine weitere Nichtbeachtung des Auftrags, die Subventionierung von Kohle und Atom zu beenden, eine Wettbewerbsverzerrung und eine Verletzung des Vertrags bedeutet und da(cid:223) in der (cid:214)ffentlichkeit der Eindruck entsteht, die Kommission mache bewu(cid:223)t die Wettbewerbsbedingungen f(cid:252)r erneuerbare Energie schwierig? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (20. Dezember 1999) Die Kommission hat am 28. Dezember 1993 die Gemeinschaftsregelung f(cid:252)r staatliche Beihilfen zugunsten des Steinkohlenbergbaus (Entscheidung Nr. 3632/93/EGKS) (1) angenommen, die f(cid:252)r den Zeitraum 1994- 2002 einen Abbau der Beihilfen im Rahmen von Pl(cid:228)nen zur Umstrukturierung und R(cid:252)cknahme der F(cid:246)rdert(cid:228)tigkeit vorsieht. In den meisten F(cid:228)llen wird das Tempo der Umstrukturierung von der Notwendig- keit bestimmt, L(cid:246)sungen f(cid:252)r die damit zusammenh(cid:228)ngenden sozialen und regionalen Probleme zu finden. Indirekte Beihilfesysteme wurden abgeschafft. Der Euratom-Vertrag enth(cid:228)lt hinsichtlich der Kernkraft keine Bestimmungen (cid:252)ber Wettbewerb und staat- liche Beihilfen. Die Behauptung, da(cid:223) in der Gemeinschaft staatliche Beihilfen f(cid:252)r die Erzeugung von Atomstrom gew(cid:228)hrt w(cid:252)rden, konnte nie bewiesen werden. Der Kommission ist bewu(cid:223)t, da(cid:223) erneuerbare Energietr(cid:228)ger st(cid:228)rker gef(cid:246)rdert werden m(cid:252)ssen, wenn die Gemeinschaft den Richtwert eines Anteils von 12 % der erneuerbaren Energiequellen am gemeinschaft- lichen Energieverbrauch bis zum Jahr 2010 erreichen will. Die Kommission hat vor kurzem die Er(cid:246)ffnungskampagne gestartet, die private Investitionen in diesem Bereich f(cid:246)rdern soll, wobei der Schwer- punkt auf marktnahen Technologien, vor allem Sonnen- und Windenergie und Biomasse, liegt. Die Kommission erw(cid:228)gt derzeit weitere Initiativen zur F(cid:246)rderung erneuerbarer Energietr(cid:228)ger, insbesondere Ma(cid:223)nahmen im Zusammenhang mit der Funktionsweise des Elektrizit(cid:228)tsbinnenmarktes. Nach dem von der Frau Abgeordneten angesprochenen Wei(cid:223)buch (cid:252)ber erneuerbare Energietr(cid:228)ger (2) ist eine deutlich h(cid:246)here Marktdurchdringung der erneuerbaren Energietr(cid:228)ger f(cid:252)r die Erreichung der in Kyoto eingegangenen Verpflichtungen in puncto Treibhausgasemissionen von entscheidender Bedeutung. Wie im Wei(cid:223)buch angek(cid:252)ndigt fa(cid:223)t die Kommission derzeit ˜nderungen der Gemeinschaftsrichtlinien (cid:252)ber staatliche Bei- hilfen f(cid:252)r den Umweltschutz ins Auge; dabei kann der Notwendigkeit Rechnung getragen werden, die Wettbewerbsposition der erneuerbaren Energietr(cid:228)ger zu st(cid:228)rken und die Besonderheiten dieser Energie- tr(cid:228)ger zu ber(cid:252)cksichtigen. (1) ABl. L 329 vom 30. 12. 1993. (2) KOM(97) 599 endg. (2000/C 203 E/223) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2435/99 von Astrid Thors (ELDR) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: M(cid:246)glicher Mi(cid:223)brauch von Mitteln der Europ(cid:228)ischen Union Einem Artikel in der Sunday Times vom 7. November 1999 zufolge sollen junge Raver mit ausdr(cid:252)cklicher Billigung des Nationalen Gesundheitsamtes und der Europ(cid:228)ischen Union nach Amsterdam zu etwas entsandt werden, was Kritiker einen Kursus f(cid:252)r Drogencocktails nennen


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2268/99 från Hans Kronberger (NI) till kommissionen. Erkännande av massörutbildning inom EU.

eurovoc_concepts:
Austria
Germany
application of EU law
legal basis
paramedical profession
recognition of diplomas

text: C 303 E/40 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 stiftningen genom EU:s r(cid:229)dgivningstj(cid:228)nster (med gratis telefonnummer i alla medlemsstater ) eller via Internet. (1) Den generella ordningen (cid:228)r inte till(cid:228)mplig p(cid:229) yrken d(cid:228)r det finns s(cid:228)rskild gemenskapslagstftning om harmonisering av minimikraven p(cid:229) kvalifikationer (t. ex. l(cid:228)kare, sjuksk(cid:246)terskor i allm(cid:228)n v(cid:229)rd, barnmorskor, tandl(cid:228)kare, farmaceuter och i viss m(cid:229)n (cid:228)ven arkitekter). F(cid:246)r dessa yrken sker erk(cid:228)nnandet automatiskt. (2) EGT L 19, 24. 1. 1989. (3) EGT L 209, 24. 7. 1992. (4) Se artikel 8. 2 i direktiv 89/48/EEG och artikel 12. 2 i direktiv 92/51/EEG. (2000/C 303 E/036) SKRIFTLIG FR¯GA E-2268/99 fr(cid:229)n Hans Kronberger (NI) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Erk(cid:228)nnande av mass(cid:246)rutbildning inom EU I ett konkret fall avslog regeringen i Niederbayern (Tyskland) en ans(cid:246)kan fr(cid:229)n en (cid:246)sterrikisk medborgare om att erk(cid:228)nna hans yrkesutbildning som mass(cid:246)r med f(cid:246)ljande motivering: Ett erk(cid:228)nnande p(cid:229) grundval av direktiv 92/51/EEG (1) och d(cid:228)rmed i enlighet med paragraf 2. 4 i lagen om mass(cid:246)rer och sjukgymnaster (cid:228)r uteslutet eftersom dessa yrken inte (cid:246)verensst(cid:228)mmer med de tyska utbildnings- och yrkesbeskrivningarna f(cid:246)r mass(cid:246)rer och badm(cid:228)stare, (cid:228)ven om de till vissa delar (cid:228)r identiska. I en f(cid:246)rfr(cid:229)gan som riktades till f(cid:246)rbundsministeriet i Bonn fick emellertid den s(cid:246)kande rakt motsatt svar, n(cid:228)mligen att hans utbildning visst kunde erk(cid:228)nnas enligt artikel 16 i EG-direktivet. Kommissionen ombedes besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. ˜r det juridiskt riktigt att en (cid:246)sterrikisk medborgare nekas erk(cid:228)nnande av sin yrkesutbildning som mass(cid:246)r i Tyskland? 2. Vilken r(cid:228)ttslig grund skall egentligen till(cid:228)mpas? (1) EGT L 209, 24. 7. 1992, s. 25. Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 januari 2000) 1. Ja, i den m(cid:229)n det handlar om olika yrken. Se f(cid:246)rklaring nedan. 2. I princip g(cid:228)ller det allm(cid:228)nna systemet s(cid:229)som det l(cid:228)ggs fast i r(cid:229)dets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av examensbevis (cid:246)ver beh(cid:246)righetsgivande h(cid:246)gre utbildning som omfattar minst tre (cid:229)rs studier (1) och r(cid:229)dets direktiv 92/51/EEG av den 18 juni 1992 om en andra generell ordning f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av beh(cid:246)righetsgivande h(cid:246)gre utbildning, en ordning som kompletterar den som f(cid:246)reskrivs i direktiv 89/48/EEG f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av examensbevis och yrkeskvalifika- tioner inom gemenskapen, med undantag f(cid:246)r de fall som anges i direktiven. Vissa villkor m(cid:229)ste dock uppfyllas, t. ex. att yrkesut(cid:246)varen ska ha fullgjort hela utbildningen och att han ska ans(cid:246)ka om erk(cid:228)nnande av sina examensbevis i en medlemsstat f(cid:246)r att ut(cid:246)va samma yrke som han har beh(cid:246)righet f(cid:246)r i den medlemsstat d(cid:228)r utbildningen fullgjordes. Om direktivens villkor inte (cid:228)r uppfyllda kan en medlemsstat v(cid:228)gra att till(cid:228)mpa direktiven. Beslutet om v(cid:228)gran ska naturligtvis motiveras f(cid:246)r att man ska kunna avg(cid:246)ra om det aktuella (cid:228)rendet faller utanf(cid:246)r direktivens r(cid:228)ckvidd. 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/41 Ett enskilt beslut grundas p(cid:229) en j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan den s(cid:246)kandes kvalifikationer och den utbildning som kr(cid:228)vs f(cid:246)r det yrke han vill ut(cid:246)va i en viss medlemsstat (nationella lagar g(cid:228)ller i det fallet). Det omr(cid:229)de d(cid:228)r yrkena ut(cid:246)vas i de b(cid:229)da medlemsstaterna beaktas ocks(cid:229) av den medlemsstat d(cid:228)r den s(cid:246)kande vill ut(cid:246)va det. Det (cid:228)r de nationella myndigheterna som tar st(cid:228)llning till det enskilda (cid:228)rendet enligt direktivens f(cid:246)reskrifter, dvs. s(cid:228)rskilt att det kr(cid:228)vs ett motiverat beslut som avges inom fyra m(cid:229)nader fr(cid:229)n det datum d(cid:229) den beh(cid:246)riga myndigheten mottog den s(cid:246)kandes fullst(cid:228)ndiga handlingar. Att tv(cid:229) yrken har samma ben(cid:228)mning i tv(cid:229) medlemsstater inneb(cid:228)r inte att yrkena (cid:228)r exakt lika. Faktum (cid:228)r att det (cid:228)r inneh(cid:229)llet, dvs. omr(cid:229)det d(cid:228)r yrket ut(cid:246)vas och inte ben(cid:228)mningen som (cid:228)r avg(cid:246)rande f(cid:246)r de b(cid:229)da yrkenas identitet i tv(cid:229) olika medlemsstater. Om skillnaderna (cid:228)r alltf(cid:246)r stora kan det handla om tv(cid:229) olika yrken i de b(cid:229)da medlemsstaterna och det allm(cid:228)nna systemet kan eventuellt inte till(cid:228)mpas. Med undantag av en s(cid:229)dan exceptionell situation d(cid:229) det finns skillnader av betydelse mellan utbildningen i tv(cid:229) medlemsstater kan man kr(cid:228)va av den s(cid:246)kande att ta igen de skillnader av betydelse som finns mellan de b(cid:229)da utbildningarna. I det aktuella fallet kommer det an p(cid:229) den ber(cid:246)rda personen att eventuellt h(cid:228)vda sin r(cid:228)tt i v(cid:228)rdstaten enligt inhemsk lagstiftning och (cid:246)verv(cid:228)ga m(cid:246)jligheten att (cid:246)verklaga. Enligt det tidigare n(cid:228)mnda direktivet har den s(cid:246)kande m(cid:246)jlighet att (cid:246)verklaga med st(cid:246)d av nationell lagstiftning. Dessutom kan han enligt uppgifter fr(cid:229)n de tyska myndigheterna beg(cid:228)ra en ompr(cid:246)vning av beslutet hos h(cid:228)lsoministeriet (Gesundheitsministerium) i den delstat d(cid:228)r beslutet fattades. (1) EGT L 19, 24. 1. 1989. (2000/C 303 E/037) SKRIFTLIG FR¯GA E-2276/99 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (UEN) till r(cid:229)det (13 december 1999) ˜mne: Internetsidor Det finns allt fler hemsidor p(cid:229) Internet d(cid:228)r man kan f(cid:229) l(cid:228)ra sig hur man framst(cid:228)ller syntetiska droger, hur man f(cid:229)r tag p(cid:229) vapen och hur man f(cid:229)r tag p(cid:229) barn f(cid:246)r att utnyttja dem sexuellt. Skulle Europeiska unionen kunna inr(cid:228)tta en tillsynsmyndighet f(cid:246)r att granska samtliga hemsidor, hitta dem som uppenbart bryter mot medlemsstaternas lagar och unders(cid:246)ka vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att man anv(cid:228)nder sig av Internet f(cid:246)r att bryta mot v(cid:229)ra lagar och beg(cid:229) brottsliga handlingar? Svar (10/11 april 2000) Europeiska unionen delar den (cid:228)rade parlamentsledamotens oro vad betr(cid:228)ffar den stora m(cid:228)ngden webb- platser med information som fr(cid:228)mjar brottsligt beteende. Unionen har d(cid:228)rf(cid:246)r gett Europol i uppdrag att bek(cid:228)mpa brottsligheten p(cid:229) Internet i den utstr(cid:228)ckning som denna faller inom polisbyr(cid:229)ns mandat. Europol (cid:228)r operativt sedan den 1 juli 1999 och redan nu verksamt i kampen mot narkotika- och m(cid:228)nniskohandel och mot utnyttjande av minder(cid:229)riga samt framst(cid:228)llning, f(cid:246)rs(cid:228)ljning och spridning av barnpornografiskt material inom ramen f(cid:246)r de m(cid:229)l som beskrivs i Europol- konventionen. (1) (2) Oberoende av de situationer som sorterar under Europols befogenhet (cid:228)r medlemsstaterna ansvariga f(cid:246)r kontroll av den information som finns p(cid:229) Internet. En Internetleverant(cid:246)r har redan (cid:229)talats f(cid:246)r en webbplats d(cid:228)r olaglig information spreds. Som angavs i svaret p(cid:229) fr(cid:229)ga nr H (cid:129) 0202/97 ( fr(cid:229)n Anne McIntosh) f(cid:228)ster r(cid:229)det den allra st(cid:246)rsta vikt vid fr(cid:229)gan om kontroll av den information som sprids via Internet, samtidigt som man f(cid:246)rs(cid:246)ker f(cid:246)rena kontrollen av den information som finns p(cid:229) webbplatserna med de allm(cid:228)nna principerna f(cid:246)r informations- frihet


title: PREGUNTA ESCRITA E-2271/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisión. La venta de medicamentos a través de Internet.

eurovoc_concepts:
consumer protection
electronic commerce
illicit trade
medical data
medicinal product

text: C 219 E/136 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 1. 8. 2000 Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Durante la preparaci(cid:243)n de la propuesta de directiva sobre l(cid:237)mites mÆximos nacionales de emisi(cid:243)n (1), La Comisi(cid:243)n realiz(cid:243) un anÆlisis exhaustivo de los costes y beneficios de su estrategia para combatir el ozono troposfØrico (y la acidificaci(cid:243)n). En las simulaciones realizadas como parte de ese anÆlisis, se tuvieron en cuenta todos los factores naturales que influyen en la formaci(cid:243)n de ozono, especialmente en la Europa meridional, as(cid:237) como los costes que supone a cada pa(cid:237)s la adopci(cid:243)n de las necesarias medidas de control de emisiones. El anÆlisis costes-beneficios de la propuesta demuestra que los beneficios son superiores a los costes para todos los Estados miembros, Grecia incluida. Si se tiene en cuenta, ademÆs, que los costes que puede ahorrarse Grecia gracias a la reducci(cid:243)n adicional de emisiones en terceros pa(cid:237)ses vecinos, segœn establece el recientemente firmado Protocolo del Convenio sobre contaminaci(cid:243)n atmosfØrica transfronteriza a larga distancia de la Comisi(cid:243)n Econ(cid:243)mica para Europa (CEPE) de las Naciones Unidas (ONU), la diferencia entre beneficios y costes a favor de los beneficios puede ser aœn mayor. Segœn los resultados de un estudio en el que se analiza la situaci(cid:243)n de Atenas, la aplicaci(cid:243)n de l(cid:237)mites mÆximos de emisi(cid:243)n puede reducir de forma palpable la concentraci(cid:243)n de ozono antes del aæo 2010, a pesar de las condiciones climÆticas especiales de la zona. Si se toman, ademÆs, otras medidas a nivel local, las concentraciones de ozono pueden llegar a reducirse aœn mÆs. Como parte de los programas regionales de los Fondos Estructurales comunitarios se pueden financiar medidas para controlar las emisiones de contaminantes. En Grecia ya se han financiado medidas de este tipo. En la actualidad, la Comisi(cid:243)n estÆ negociando el nuevo marco comunitario de apoyo para Grecia, en el que se estÆ considerando la posibilidad de financiar medidas para combatir la contaminaci(cid:243)n atmosfØrica. (1) COM(1999) 125 final, completada por SEC(1999) 2004. (2000/C 219 E/171) PREGUNTA ESCRITA E-2271/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (13 de diciembre de 1999) Asunto: La venta de medicamentos a travØs de Internet La posibilidad de vender medicamentos a travØs de Internet es causa de inquietud e interrogantes tanto farmacØuticos) como entre el pœblico consumidor. Las entre los cient(cid:237)ficos competentes (mØdicos, inquietudes estÆn relacionadas con la seguridad del uso de los medicamentos, la comercializaci(cid:243)n de sustancias prohibidas y la recolecci(cid:243)n de datos procedentes de los expedientes mØdicos de los enfermos por parte de instancias no competentes. ¿Puede informarnos la Comisi(cid:243)n sobre las dimensiones que ha adquirido la venta de medicamentos a travØs de Internet? ¿QuØ piensa hacer para proteger al pœblico consumidor y a los enfermos frente a esta modalidad de venta de medicamentos? Respuesta del Sr. Liikanen en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de enero de 2000) De acuerdo con la informaci(cid:243)n de que dispone la Comisi(cid:243)n, actualmente no se pueden obtener datos cuantitativos fiables sobre la cantidad de medicamentos vendidos a travØs de Internet en la Comunidad. Por lo que respecta a las demÆs cuestiones planteadas por Su Seæor(cid:237)a, la Comisi(cid:243)n le remite a la respuesta proporcionada a la pregunta escrita E-1852/99 del Sr. Valdivielso de Cue (1) sobre la venta de medicamen- tos a travØs de Internet. (1) DO C 203 E de 18. 7. 2000, p. 69


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2448/99 från Ilkka Suominen (PPE-DE) till rådet. Gemenskapsprogrammet Ungdom för Europa och framtiden för rådskonstellationen rådet (ungdomsfrågor).

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
EU programme
young person

text: 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/165 Svar (31 januari 2000) En utv(cid:228)rderingsrapport om den humanit(cid:228)ra situationen i norra Irak fr(cid:229)n juni 1999, p(cid:229) uppdrag av och finansierad av Europeiska kommissionen, ger en (cid:246)verblick (cid:246)ver den humanit(cid:228)ra situationen i kurdkontrol- lerade omr(cid:229)den i norra Irak. Det framg(cid:229)r tydligt av rapporten att det finns (cid:229)tskilliga n(cid:246)dv(cid:228)ndiga och angel(cid:228)gna grundl(cid:228)ggande humanit(cid:228)ra behov som m(cid:229)ste uppfyllas, till exempel minr(cid:246)jning, undern(cid:228)ring och (cid:229)terst(cid:228)llande av vattenanl(cid:228)ggningar. Dessa n(cid:246)dv(cid:228)ndiga verksamheter m(cid:229)ste ut(cid:246)kas med unders(cid:246)kning och utv(cid:228)rdering av kemiska och andra massf(cid:246)rst(cid:246)relsevapens verkningar p(cid:229) de allm(cid:228)nna levnadsvillkoren i norra Irak. Genomf(cid:246)randet av (cid:148)olja mot mat(cid:148)-programmet beh(cid:246)ver p(cid:229)skyndas och anpassas och detta kr(cid:228)ver fullst(cid:228)ndigt samarbete fr(cid:229)n den irakiska regeringen. Ett effektivt genomf(cid:246)rande av humanit(cid:228)rt bist(cid:229)nd skulle ocks(cid:229) underl(cid:228)ttas genom en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den politiska situationen i norra Irak. De normaliserings(cid:229)tg(cid:228)rder som de b(cid:229)da viktigaste kurdiska partierna enades om nyligen (cid:228)r viktiga i detta sammanhang. R(cid:229)det kommer att med bist(cid:229)nd av generalsekreteraren/den h(cid:246)ge f(cid:246)retr(cid:228)daren f(cid:246)r GUSP forts(cid:228)tta att noggrant (cid:246)vervaka situationen i Irak, (cid:228)ven de norra provinserna, och bidra till att s(cid:228)kerst(cid:228)lla att Europeiska unionen p(cid:229) l(cid:228)mpligt s(cid:228)tt reagerar p(cid:229) det irakiska folkets behov n(cid:228)r omst(cid:228)ndigheterna till(cid:229)ter detta. (2000/C 219 E/209) SKRIFTLIG FR¯GA E-2444/99 fr(cid:229)n John Cushnahan (PPE-DE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: System f(cid:246)r f(cid:246)rtidspension Har kommissionen tagit n(cid:229)got beslut om n(cid:228)r jordbrukare skall betalas kompensation p(cid:229) grund av den reducering med 5,055 % i systemet f(cid:246)r f(cid:246)rtidspension som uppkom av introduktionen av euron i januari 1999 f(cid:246)r de personer som gick med i systemet f(cid:246)re 1998? Svar avgivet p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar av Franz Fischler (21 december 1999) Kommissionen h(cid:228)nvisar ledamoten till svar p(cid:229) skriftlig fr(cid:229)ga E-2170/99 fr(cid:229)n John McCartin (1). (1) Se sida 110. (2000/C 219 E/210) SKRIFTLIG FR¯GA P-2448/99 fr(cid:229)n Ilkka Suominen (PPE-DE) till r(cid:229)det (13 december 1999) ˜mne: Gemenskapsprogrammet Ungdom f(cid:246)r Europa och framtiden f(cid:246)r r(cid:229)dskonstellationen r(cid:229)det (ung- domsfr(cid:229)gor) Ett av de viktigaste m(cid:229)len Finland haft under sitt ordf(cid:246)randeskap har varit att genomf(cid:246)ra gemenskapspro- grammet Ungdom f(cid:246)r Europa. Nu har det emellertid visat sig att f(cid:246)rverkligandet av det program som var avsett att ig(cid:229)ngs(cid:228)ttas fr(cid:229)n och med b(cid:246)rjan av n(cid:228)sta (cid:229)r kan komma att bli uppskjutet p(cid:229) grund av att vissa medlemsl(cid:228)nder ingripit i programmets budget. EU-r(cid:229)dets generalsekreterare har i sin rapport f(cid:246)reslagit att s(cid:229)dana r(cid:229)dskonstellationer som inte samman- kommer med regelbundna mellanrum, s(cid:229)som r(cid:229)det (ungdomsfr(cid:229)gor), skulle avskaffas. Ministerr(cid:229)det (ung- domsfr(cid:229)gor) har f(cid:229)tt till st(cid:229)nd betydande program som i p(cid:229)taglig grad (cid:246)kat ungdomens r(cid:246)rlighet i Europa och detta har p(cid:229) ett konkret s(cid:228)tt skapat en situation d(cid:228)r unionens agenda utg(cid:229)r fr(cid:229)n medborgarna. C 219 E/166 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)mnar r(cid:229)det vidta f(cid:246)r att det skall kunna garanteras att gemenskapsprogrammet Ungdom f(cid:246)r Europa genomf(cid:246)rs enligt planerad tidtabell? ˜mnar r(cid:229)det garantera att ministerr(cid:229)det (ungdomsfr(cid:229)gor) kan komma att forts(cid:228)tta sin verksamhet? Svar (31 januari 2000) N(cid:228)r det g(cid:228)ller ungdomsprogrammet i framtiden k(cid:228)nner den (cid:228)rade parlamentsledamoten s(cid:228)kert till att enligt f(cid:246)rdraget (artikel 251 (cid:129) medbeslutandef(cid:246)rfarandet) har r(cid:229)det tre m(cid:229)nader p(cid:229) sig f(cid:246)r att godk(cid:228)nna eller inte godk(cid:228)nna Europaparlamentets (cid:228)ndringsf(cid:246)rslag efter andra behandlingen, och d(cid:228)refter, om de inte god- k(cid:228)nns, sex veckor f(cid:246)r att sammankalla f(cid:246)rlikningskommittØn. Det m(cid:229)ste emellertid betonas att r(cid:229)det anser det som mycket angel(cid:228)get att detta program antas s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt under det nya (cid:229)ret. N(cid:228)r det g(cid:228)ller framtiden f(cid:246)r r(cid:229)det (ungdomsfr(cid:229)gor) b(cid:246)r det p(cid:229)pekas att den allm(cid:228)nna fr(cid:229)gan om den framtida organisationen av r(cid:229)dets arbete fanns p(cid:229) dagordningen f(cid:246)r Europeiska r(cid:229)det i Helsingfors, och att r(cid:229)det visserligen besl(cid:246)t att minska antalet r(cid:229)dskonstellationer till h(cid:246)gst femton men att inga slutgiltiga beslut (cid:228)nnu har fattats om vilka r(cid:229)dskonstellationer som kommer att tr(cid:228)ffas (cid:228)ven i forts(cid:228)ttningen. Det b(cid:246)r icke desto mindre g(cid:246)ras fullst(cid:228)ndigt klart att de initiativ som r(cid:246)r ungdomssektorn p(cid:229) europeisk niv(cid:229) kommer att ges sin r(cid:228)ttm(cid:228)tiga plats p(cid:229) r(cid:229)dets dagordning, oberoende av sammans(cid:228)ttningen av r(cid:229)det i fr(cid:229)ga. (2000/C 219 E/211) SKRIFTLIG FR¯GA P-2450/99 fr(cid:229)n Mathieu Grosch (PPE-DE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram (cid:148)Ungdom(cid:148) Den 28 augusti 1998 lade kommissionen fram ett f(cid:246)rslag till Europaparlamentets och r(cid:229)dets beslut om att inr(cid:228)tta gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram (cid:148)Ungdom(cid:148) f(cid:246)r perioden 2000-2004 (KOM(1998) 331) (1). Efter Europaparlamentets andra behandling den 28 oktober 1999 f(cid:246)relades r(cid:229)det detta beslut f(cid:246)r en andra behandling. Om f(cid:246)rhandlingarna inte leder till en h(cid:229)llbar kompromiss kommer programmet inte att kunna inledas som planerat den 1 januari 2000. 1. Kommer ett tillf(cid:228)lligt program att genomf(cid:246)ras i st(cid:228)llet f(cid:246)r det egentliga programmet om r(cid:229)det och Europaparlamentet inte kan komma fram till en kompromiss, eller kommer de ber(cid:246)rda organisationerna och ungdomarna att gl(cid:246)mmas bort? Om ett tillf(cid:228)lligt program genomf(cid:246)rs, kommer detta i s(cid:229) fall att utformas enligt riktlinjerna f(cid:246)r det 2. gamla eller det nya (cid:229)tg(cid:228)rdsprogrammet? (1) EGT C 311, 10. 10. 1998, s. 6. Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 december 1999) R(cid:229)det och parlamentet har hittills inte kunnat enas om en slutlig kompromiss f(cid:246)r programmet Ungdom. Det f(cid:246)rsta m(cid:246)tet med f(cid:246)rlikningskommittØn har satts till den 13 januari 2000 under det portugisiska ordf(cid:246)randeskapet. Kommissionen (cid:228)r s(cid:228)ker p(cid:229) att det nya programmet kommer att antas. Om f(cid:246)rliknings- f(cid:246)rfarandet avslutas under det f(cid:246)rsta kvartalet 2000, kommer allt att g(cid:246)ras f(cid:246)r att garantera kontinuiteten i programmet


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2274/99 af José Salafranca Sánchez-Neyra (PPE-DE) til Kommissionen. Jean Monnet-lærestolen.

eurovoc_concepts:
European identity
promotion of the European idea
university

text: 1. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 219 E/137 (2000/C 219 E/172) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2274/99 af JosØ Salafranca SÆnchez-Neyra (PPE-DE) til Kommissionen (13. december 1999) Om: Jean Monnet-l(cid:230)restolen Har Kommissionen kendskab til afgłrelsen om at nedl(cid:230)gge Jean Monnet-professoratet i europ(cid:230)isk kultur, som Universidad Complutense de Madrid traf den 30. september 1999? Hvordan vurderer Kommissionen p(cid:229) baggrund af m(cid:229)ls(cid:230)tningerne for Jean Monnet-programmet det arbejde, der er udfłrt under denne l(cid:230)restol og n(cid:230)rmere bestemt af den person, der bes(cid:230)tter professoratet? Er der eksempler p(cid:229), at andre universiteter i EU-medlemsstaterne viderefłrer disse professorater ud over den oprindelige syv(cid:229)rsperiode? Hvad mener Kommissionen om afgłrelsen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (20. januar 2000) Kommissionen er bekendt med, at Universidad Complutense de Madrid har besluttet ikke at bibeholde Jean Monnet-l(cid:230)restolen i europ(cid:230)isk kultur ud over kontraktperioden p(cid:229) syv (cid:229)r. Kommissionen har udtryk beklagelse over for universitetets rektor, idet det drejer sig om et professorat inden for et nyt omr(cid:229)de, der kun er blevet forsket lidt i, og emnet er efter Kommissionens opfattelse af s(cid:230)rlig betydning, da det drejer sig om EU(cid:146)s kulturgrundlag. De (cid:229)rlige aktivitetsrapporter fra den p(cid:229)g(cid:230)ldende Jean Monnet-professor i europ(cid:230)isk kultur har vist denne Jean Monnet-l(cid:230)restols s(cid:230)rlige v(cid:230)rdi. P(cid:229) universiteterne viderefłres over 95 % af Jean Monnet-l(cid:230)restolene ud over den oprindelige syv(cid:229)rsperiode (l(cid:230)restole 1990: 44 bevaret ud af 46; l(cid:230)restole 1991: 43 bevaret ud af 44). Blandt dem, der er nedlagt er der to tilf(cid:230)lde, hvor kurserne er blevet viderefłrt, dog ikke af Øn professor, men fordelt mellem flere. En anden nedl(cid:230)ggelse skyldtes, at Universitetsr(cid:229)det ikke kunne godkende den aflłser, som universitetet foreslog. Kommissionen griber ikke ind over for interne afgłrelser p(cid:229) universiteterne, men respekterer fuldt ud deres autoritet og autonomi p(cid:229) det akademiske felt. Til orientering fremsendes en kopi af Kommissionens brev til rektor for Universidad Complutense direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. (2000/C 219 E/173) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2279/99 af Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) til Kommissionen (24. november 1999) Om: Sanktioner mod Spanien for manglende gennemfłrelse af EF-miljłdirektiver Det spanske miljłministerium har ikke taget de nłdvendige skridt til inden for de fastsatte tidsfrister at gennemfłre tre vigtige miljłdirektiver, nemlig om bek(cid:230)mpelse af luftforurening fra industrianl(cid:230)g (som skulle v(cid:230)re tr(cid:229)dt i kraft den 31. oktober), om vurdering af indvirkning p(cid:229) miljłet (som skulle v(cid:230)re gennemfłrt juli 1996 rettede henvendelse til Spanien om p(cid:229) grund af indskr(cid:230)nkning af retten til adgang). i marts) og om adgang til miljłoplysninger (som Kommissionen i Kan Kommissionen oplyse, om der er indledt overtr(cid:230)delsesprocedure mod Spanien for manglende gennemfłrelse af disse tre direktiver?


title: 1999/848/CE: Decisione del Consiglio, del 13 dicembre 1999, relativa alla piena applicazione dell'acquis di Schengen in Grecia

text: L 327/58 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 21. 12. 1999 DECISIONE DEL CONSIGLIO del 13 dicembre 1999 relativa alla piena applicazione dell'acquis di Schengen in Grecia (1999/848/CE) IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto l'articolo 2, paragrafo 2 del Protocollo sull'integrazione dell'acquis di Schengen nell'ambito dell'Unione europea, vista la decisione del Comitato esecutivo del 16 settembre 1998 che istituisce la Commissione permanente di applica- zione di Schengen, vista la decisione del Coreper del 30 giugno 1999 relativa all'istituzione della Commissione ad hoc «Grecia», tenendo presenti le decisioni del Comitato esecutivo di Schengen del 7 ottobre 1997 (SCH/Com-ex (97) 29, rev 2) e del 16 dicembre 1998 (SCH/Com-ex (98) 49, rev. 3), (1) (2) considerando che sono state effettuate visite al fine di verificare un soddisfacente adempimento delle condi- zioni relative alle risorse umane e al materiale, alla formazione degli organi di vigilanza e di controllo delle frontiere e al coordinamento fra i servizi interessati; considerando che sono soddisfatte le condizioni per la soppressione dei controlli delle persone alle frontiere interne con la Grecia a decorrere dal 1o gennaio 2000, DECIDE: in Grecia, interni prove- Per quanto riguarda i controlli relativi ai voli nienti dalla Grecia o diretti le date alle quali si procederà alla loro soppressione saranno concordate tra la Grecia e ciascuno Stato membro interessato, a decorrere dal 1o gennaio 2000, per quanto concerne gli aeroporti per i quali ciò I controlli saranno è possibile dal punto di vista tecnico. comunque soppressi al più tardi il 26 marzo 2000. Gli Stati membri informeranno il Consiglio e la Commis- sione, anteriormente al 1o aprile 2000, in merito alle misure da essi adottate ai fini dell'attuazione della presente decisione. interessati Articolo 2 Il Gruppo di lavoro «Valutazione di Schengen» esaminerà nel corso del 2000 la piena applicazione dell'acquis di Schengen alla Grecia e procederà allo studio delle misure che risulteranno necessarie. Articolo 3 La presente decisione entra in vigore il giorno della sua 1. adozione. Essa sarà pubblicata nella Gazzetta ufficiale delle Comunità 2. europee. Articolo 1 Fatto a Bruxelles, addì 13 dicembre 1999. I controlli delle persone alle frontiere interne tra la Grecia e gli Stati membri che applicano pienamente l'acquis di Schengen saranno soppressi nel periodo compreso tra il 1o gennaio e il 26 marzo 2000. A decorrere dal 1o gennaio 2000, la presente decisione sarà applicata al traffico marittimo interno nei porti. Per il Consiglio Il Presidente S. HASSI


title: PERGUNTA ESCRITA P-2448/99 apresentada por Ilkka Suominen (PPE-DE) ao Conselho. Futuro do programa comunitário Juventude e do Conselho de Ministros Juventude da União Europeia.

text: 1. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 219 E/165 Resposta (31 de Janeiro de 2000) Um relat(cid:243)rio de avalia(cid:231)ªo sobre a situa(cid:231)ªo humanitÆria no Norte do Iraque de Junho de 1999, encomendado e financiado pela Comissªo Europeia, passa em revista a situa(cid:231)ªo humanitÆria nas Æreas controladas pelos curdos no Norte do Iraque. O relat(cid:243)rio nªo deixa dœvidas de que as necessidades humanitÆrias elementares sªo inœmeras e prementes e requerem medidas, tais como a desminagem, a subnutri(cid:231)ªo e a reabilita(cid:231)ªo de esta(cid:231)ıes de tratamento de Æguas. A estas medidas urgentes vem juntar-se a necessidade de estudar e avaliar os efeitos das armas qu(cid:237)micas e outras armas de destrui(cid:231)ªo maci(cid:231)a sobre as condi(cid:231)ıes de vida em geral no Norte do Iraque. A implementa(cid:231)ªo do programa «comida contra petr(cid:243)leo» deve ser acelerada e racionalizada, o que pressupıe a plena coopera(cid:231)ªo do Governo do Iraque. A implementa(cid:231)ªo efectiva da assistŒncia humanitÆria seria igualmente facilitada se se conseguissem melhorias a n(cid:237)vel da situa(cid:231)ªo pol(cid:237)tica no Norte do Iraque. Neste contexto, revestem-se de grande import(cid:226)ncia as medidas recentes de normaliza(cid:231)ªo acordadas entre os dois principais partidos curdos. O Conselho, assistido pelo SecretÆrio-Geral/Alto Representante para a PESC, continuarÆ a acompanhar de perto a situa(cid:231)ªo no Iraque, incluindo nas prov(cid:237)ncias do Norte, e a contribuir para assegurar uma resposta adequada da Uniªo Europeia (cid:224)s necessidades do povo iraquiano quando as circunst(cid:226)ncias o permitirem. (2000/C 219 E/209) PERGUNTA ESCRITA E-2444/99 apresentada por John Cushnahan (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Regime de reforma antecipada Tomou a Comissªo jÆ uma decisªo sobre quando Ø que serªo pagas indemniza(cid:231)ıes aos agricultores, na sequŒncia de uma redu(cid:231)ªo de 5,055 % no regime de reforma antecipada, decorrente da introdu(cid:231)ªo do Euro, em Janeiro de 1999, e que abrange os que aderiram a este regime antes de 1998? Resposta dada pelo Sr. Fischler em nome da Comissªo (21 de Dezembro de 1999) Remete-se a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para a resposta (cid:224) pergunta escrita E-2170/99 do Senhor Deputado McCartin (1). (1) Ver p. 110. (2000/C 219 E/210) PERGUNTA ESCRITA P-2448/99 apresentada por Ilkka Suominen (PPE-DE) ao Conselho (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Futuro do programa comunitÆrio «Juventude» e do Conselho de Ministros «Juventude» da Uniªo Europeia A realiza(cid:231)ªo do programa comunitÆrio «Juventude» constituiu um dos objectivos prioritÆrios da PresidŒncia finlandesa. Verifica-se, todavia, que a aplica(cid:231)ªo do referido programa, cujo arranque se encontrava previsto para in(cid:237)cios do pr(cid:243)ximo ano, corre o risco de ser adiada devido (cid:224) posi(cid:231)ªo assumida por determinados Estados-membros no que diz respeito ao or(cid:231)amento do programa em causa. No seu relat(cid:243)rio, o SecretÆrio-Geral do Conselho da Uniªo Europeia prop(cid:244)s a supressªo das reuniıes do Conselho de Ministros que nªo tŒm carÆcter regular, como Ø o caso do Conselho «Juventude». A este Conselho ficaram a dever-se programas importantes, que contribu(cid:237)ram significativamente para a mobili- dade dos jovens na Europa, colocando na ordem do dia da UE a proximidade em rela(cid:231)ªo aos cidadªos. C 219 E/166 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 1. 8. 2000 Que medidas se propıe o Conselho adoptar, no sentido de garantir a execu(cid:231)ªo do programa comunitÆrio «Juventude» de acordo com o calendÆrio previsto? Tenciona o Conselho garantir o prosseguimento dos trabalhos do Conselho de Ministros «Juventude»? Resposta (31 de Janeiro de 2000) No que se refere ao futuro do programa «Juventude», o Senhor Deputado nªo ignora que, nos termos do artigo 251o do Tratado (processo de co-decisªo), o Conselho dispıe de um prazo de trŒs meses para aprovar ou nªo as emendas do Parlamento Europeu em 2a leitura, ap(cid:243)s o que, em caso de nªo aprova(cid:231)ªo, dispıe de seis semanas para convocar o ComitØ de Concilia(cid:231)ªo. Deve, no entanto, sublinhar-se que o Conselho deseja vivamente que esse programa seja aprovado o mais cedo poss(cid:237)vel no pr(cid:243)ximo ano. No que se refere ao futuro do Conselho «Juventude», deve sublinhar-se que a questªo geral da futura organiza(cid:231)ªo dos trabalhos do Conselho constava da Ordem do Dia do Conselho Europeu de Hels(cid:237)nquia, e que, embora o Conselho Europeu tenha decidido reduzir as forma(cid:231)ıes do Conselho a um mÆximo de 15, ainda nªo foi tomada nenhuma decisªo definitiva quanto (cid:224)s forma(cid:231)ıes do Conselho que continuarªo ou nªo a reunir-se. Contudo, deve destacar-se o facto de que se continuarÆ a conceder (cid:224)s iniciativas relativas (cid:224) juventude a n(cid:237)vel europeu o lugar que lhes cabe na agenda do Conselho, independentemente da forma(cid:231)ªo do Conselho em questªo. (2000/C 219 E/211) PERGUNTA ESCRITA P-2450/99 apresentada por Mathieu Grosch (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (13 de Dezembro de 1999) Objecto: Programa comunitÆrio de ac(cid:231)ªo «Juventude» Em 28 de Agosto de 1998, a Comissªo apresentou uma proposta de decisªo do Parlamento Europeu e do Conselho que estabelece o programa comunitÆrio de ac(cid:231)ªo «Juventude» para o per(cid:237)odo de 2000-2004 (COM(98) 0331) (1). Ap(cid:243)s a segunda leitura pelo Parlamento Europeu, em 28 de Outubro de 1999, a proposta de decisªo foi enviada ao Conselho para segunda leitura. No caso de as negocia(cid:231)ıes nªo conduzirem a um compromisso aceitÆvel, o programa nªo poderÆ arrancar, conforme o previsto, em 1 de Janeiro de 2000. 1. No caso de o Conselho e o Parlamento Europeu nªo chegarem a um compromisso, haverÆ um programa de transi(cid:231)ªo em lugar do verdadeiro programa, ou criar-se-Æ um vazio para as organiza(cid:231)ıes e os jovens afectados? O eventual programa de transi(cid:231)ªo orientar-se-Æ pelas directrizes do programa de ac(cid:231)ªo anterior, ou 2. do programa novo? (1) JO C 311 de 10. 10. 1998, p. 6. Resposta de Viviane Reding em nome da Comissªo (17 de Dezembro de 1999) Na presente fase, ainda nªo foi encontrado um compromisso final entre o Conselho e o Parlamento relativo ao programa Juventude. A primeira reuniªo do ComitØ de concilia(cid:231)ªo estÆ prevista para 13 de Janeiro de 2000, sob a presidŒncia portuguesa. A Comissªo confia que o novo programa seja adoptado. Na medida em que a concilia(cid:231)ªo deverÆ estar conclu(cid:237)da no primeiro trimestre de 2000, tudo serÆ feito para assegurar a continuidade do programa


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2310/99 från Carmen Fraga Estévez (PPE-DE) till kommissionen. Export av tonfiskfiléer till EU.

eurovoc_concepts:
ACP countries
Andean Community countries
EU market
Thailand
cannery
fishing industry
import (EU)
international trade
private sector
tariff quota

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/95 (2000/C 225 E/094) SKRIFTLIG FR¯GA E-2309/99 fr(cid:229)n Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Import av produkter som omfattas av lagen 1604. 14. 00 (13 december 1999) Det har kommit till min k(cid:228)nnedom att de thail(cid:228)ndska myndigheterna har ans(cid:246)kt om att f(cid:229) exportera 8 000 ton tonfiskfilØer till EU, genom att de f(cid:229)r en frist(cid:229)ende kvot f(cid:246)r de produkter som omfattas av lagen 1604. 14. 00. Gemenskapens marknad f(cid:246)r tonfiskfilØer kan anses f(cid:229) sitt behov t(cid:228)ckt genom den interna gemenskapsproduktionen och importen fr(cid:229)n de l(cid:228)nder som ing(cid:229)r i Andinska gemenskapen och bland AVS- l(cid:228)nderna samt omfattas av det allm(cid:228)nna preferenssystemet. Om s(cid:229) kr(cid:228)vs kan deras kvoter (cid:246)kas och det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att f(cid:229) behoven t(cid:228)ckta genom import fr(cid:229)n ytterligare l(cid:228)nder. Lagen 1604. 14. 00 omfattar (cid:228)ven tonfiskkonserver, vilket inneb(cid:228)r att om den kvot Thailand ans(cid:246)ker om beviljades, skulle den gemenskapsindustri som producerar tonfiskfilØer och tonfiskkonserver och industrierna i de l(cid:228)nder som ing(cid:229)r i Andinska gemenskapen och bland AVS-l(cid:228)nderna samt omfattas av det allm(cid:228)nna preferenssystemet lida stor skada. Kan kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r svara p(cid:229) hur den t(cid:228)nker reagera p(cid:229) Thailands ans(cid:246)kan? N(cid:228)r t(cid:228)nker kommissionen l(cid:228)gga fram den studie som den tillsammans med r(cid:229)det (cid:229)tog sig att genomf(cid:246)ra, med faktiska uppgifter om gemenskapens tonfiskproduktion och de faktiska f(cid:246)rs(cid:246)rjningsbehoven? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 januari 2000) Den ans(cid:246)kan fr(cid:229)n de thail(cid:228)ndska myndigheterna som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till har, enligt de uppgifter som kommissionen tagit del av, skickats till en branschorganisation som representerar den europeiska fiskerin(cid:228)ringen. Kommissionen kan i vilket fall som helst inte ta n(cid:229)got initiativ p(cid:229) grundval av en handling som den inte har mottagit. Kommissionen tar dessutom vid utarbetandet av f(cid:246)rslag till att (cid:246)ppna och f(cid:246)rvalta autonoma tullkvoter endast h(cid:228)nsyn till de ans(cid:246)kningar som medlemsstaterna l(cid:228)mnar in. Som parlamentsledamoten mycket riktigt p(cid:229)pekar har kommissionen (cid:229)tagit sig att g(cid:246)ra en studie av gemenskapsmarknadens f(cid:246)rs(cid:246)rjning med tonfisk p(cid:229) kort och medell(cid:229)ng sikt. Enligt det (cid:229)tagande som kommissionen gjorde skulle denna studie vara slutf(cid:246)rd f(cid:246)re 1999 (cid:229)rs utg(cid:229)ng. Kommissionen kommer att skicka denna studie till r(cid:229)det enligt (cid:246)verenskommen tidsplan. (2000/C 225 E/095) SKRIFTLIG FR¯GA E-2310/99 fr(cid:229)n Carmen Fraga EstØvez (PPE-DE) till kommissionen (13 december 1999) ˜mne: Export av tonfiskfilØer till EU De thail(cid:228)ndska myndigheterna har inkommit med sin senaste ans(cid:246)kan till EU om en ny importkvot om 8 000 ton produkter som omfattas av lagen 1604. 14. 00 (tonfiskfilØer och tonfiskkonserver). Gemen- skapens marknad f(cid:246)r tonfiskfilØer kan anses ha sitt behov t(cid:228)ckt genom den interna gemenskapsproduktio- nen och importen fr(cid:229)n de l(cid:228)nder som ing(cid:229)r i Andinska gemenskapen och bland AVS-l(cid:228)nderna samt omfattas av det allm(cid:228)nna preferenssystemet. Om s(cid:229) kr(cid:228)vs kan deras kvoter (cid:246)kas och det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att f(cid:229) behoven t(cid:228)ckta genom import fr(cid:229)n ytterligare l(cid:228)nder. Som det har visat sig de senaste m(cid:229)naderna kan fiskerin(cid:228)ringen b(cid:229)de inom gemenskapen och i de l(cid:228)nder som omfattas av det allm(cid:228)nna preferenssystemet f(cid:246)rse beredningsindustrin med tonfiskfilØer till internationella marknadspriser, och det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r mycket sv(cid:229)rt att f(cid:246)rst(cid:229) det n(cid:246)dv(cid:228)ndiga i att inf(cid:246)ra en ny kvot f(cid:246)r produkter fr(cid:229)n Thailand. Kan kommissionen d(cid:228)rf(cid:246)r ange: (cid:129) en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver de thail(cid:228)ndska f(cid:246)retag som har exporterat tonfiskfilØer till EU inom gr(cid:228)nserna f(cid:246)r de tv(cid:229) senast inf(cid:246)rda kvoterna, C 225 E/96 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 (cid:129) omfattningen av exporten fr(cid:229)n vart och ett av dessa f(cid:246)retag till EU, (cid:129) en f(cid:246)rteckning (cid:246)ver de f(cid:246)retag inom gemenskapen som har k(cid:246)pt dessa partier och de medlemsstater i vilka dessa f(cid:246)retag (cid:228)r etablerade? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 januari 2000) Kommissionen har inte m(cid:246)jlighet att l(cid:228)mna de upplysningar som parlamentsledamoten beg(cid:228)r. Dessa uppgifter l(cid:228)mnas inte till kommissionen av tullmyndigheterna i medlemsstaterna. r(cid:246)r faktiskt kommersiell verksamhet i privata f(cid:246)retag. S(cid:229)dana uppgifter Kommissionen (cid:246)vers(cid:228)nder direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets generalsekretariat f(cid:246)rteck- ningen (cid:246)ver de anl(cid:228)ggningar i Thailand som (cid:228)r godk(cid:228)nda f(cid:246)r export av fiskeriprodukter till gemenskapen. (2000/C 225 E/096) SKRIFTLIG FR¯GA P-2315/99 fr(cid:229)n Pat Gallagher (UEN) till kommissionen (29 november 1999) ˜mne: Ekonomiskt st(cid:246)d till Mali och i synnerhet f(cid:246)retaget Itema Kan kommissionen informera Europaparlamentet om det exakta beloppet p(cid:229) det ekonomiska st(cid:246)d som getts till regeringen i Mali genom n(cid:229)got av EU:s st(cid:246)dprogram f(cid:246)r utveckling eller LomØkonventioner under de senaste fem (cid:229)ren, och i synnerhet om n(cid:229)got direkt eller indirekt st(cid:246)d har getts till ett f(cid:246)retag som heter Itema och som till stor del (cid:228)gs av Malis regering? Svar fr(cid:229)n Poul Nielson p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 december 1999) I nedanst(cid:229)ende tabell visas f(cid:246)rdelningen av medel fr(cid:229)n Europeiska utvecklingsfonden (EUF) och gemen- skapens budget till Mali sedan 1986. Inga medel har direkt eller indirekt g(cid:229)tt till f(cid:246)retaget Itema. 1. Nationellt v(cid:228)gledande program 137 158 189 LomØ III (1986-1990) LomØ IV (1991-1996) LomØ IVa (1997-2001) 2. (cid:214)vriga EUF-medel (cid:129) Strukturanpassningsst(cid:246)d (cid:129) Stabex (cid:129) Flyktinghj(cid:228)lp (cid:129) Riskkapital (EIB) (cid:129) Sysmin 3. Medel fr(cid:229)n gemenskapens budget (cid:129) Livsmedelss(cid:228)kerhet (cid:129) (Icke-statliga organisationer) (cid:129) Demokrati & M(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter (cid:129) Decentraliserat samarbete (cid:129) Tropiska skogar (cid:129) Kamp mot aids (cid:129) ECHO 20,3 14,8 9,7 6,7 61,45 0,9 0,7 21,9 7,75 9,1 0,279 0,73 0,80 1,0 29,4 (1) 10 15 0,25 2,65 0,233 0,28 0,07 7,6 4. SUMMA (1 + 2 + 3) 188,5 262,6 254,4 (1) Ett nytt program f(cid:246)r strukturanpassningsst(cid:246)d p(cid:229) 37 miljoner euro (cid:228)r under godk(cid:228)nnande