title: Risoluzione del Parlamento europeo sui disastri causati dall'uragano in Danimarca, Germania e Regno Unito

eurovoc_concepts:
Denmark
EU aid
European forestry policy
Germany
United Kingdom
cyclone
forest conservation

text: 18. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 296/209 Giovedì 16 dicembre 1999 18. Calamità: Uragano in Danimarca, Germania e Regno Unito B5-0376/1999 Risoluzione del Parlamento europeo sui disastri causati dall’uragano in Danimarca, Germania e Regno Unito Il Parlamento europeo, A. considerando i disastri causati dall’uragano che, il 3 dicembre 1999, ha colpito talune zone della Ger- mania settentrionale, della Danimarca meridionale e del Regno Unito, B. costernato nel constatare il numero di vittime causato da questa calamità naturale, C. preoccupato per le migliaia di famiglie e imprese rimaste prive di elettricità per diversi giorni dopo la tempesta, D. preoccupato per i gravi danni ai boschi nello Jutland meridionale che danneggiano le condizioni di vita di un numero incalcolabile di specie di fauna e flora e, al contempo, mettono seriamente a repen- taglio le misure di protezione ambientale attuate dallo Stato danese nel corso di molti anni, E. considerando che, oltre alle vittime e ai danni ambientali, l’uragano ha causato danni diretti alle abita- zioni, alle autovetture, alle imprese, alle fattorie e alle infrastrutture regionali (strade, reti di alimenta- zione, ecc. ) stimati a circa 135. 000. 000 euro, esprime le sue più sentite condoglianze alle famiglie delle vittime e alle persone colpite da questa 1. calamità; chiede alle autorità competenti di elaborare valutazioni esaustive e rigorose sui danni causati ai 2. boschi e sulle altre ripercussioni ambientali; chiede ai fornitori danesi di energia elettrica di far sì che in futuro la rete di alimentazione sia meno 3. vulnerabile a simili catastrofi naturali; 4. consapevole che sarà necessaria una dotazione finanziaria notevole per il rimboschimento e per porre rimedio ai danni causati alla proprietà; invita pertanto la Commissione a sostenere, nella misura del possibile, le regioni colpite mediante il finanziamento delle misure necessarie; 5. missione, in tale contesto, di sostenere le autorità regionali e locali interessate, in particolare per quanto riguarda l’utilizzazione a fini precisi dell’aiuto esistente, e di conceder loro tutto l’aiuto possibile; incarica la sua Presidente di trasmettere la presente risoluzione alla Commissione, al Consiglio, ai 6. governi e alle regioni degli Stati membri interessati. 19. Calamità: Inondazioni in Vietnam B5-0336/1999 Risoluzione del Parlamento europeo sulle inondazioni in Vietnam Il Parlamento europeo, A. B. considerando che oltre cento persone hanno perso la vita a seguito del ciclone all’inizio di dicembre 1999, considerando che, stando alle informazioni della Federazione internazionale della Croce rossa, nei prossimi nove mesi centinaia di migliaia di vietnamiti saranno minacciati dalla mancanza di cibo, a causa delle inondazioni,


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 2765/1999, 16. detsember 1999, millega muudetakse eksporditoetuste jaoks põllumajandustoodete nomenklatuuri kehtestava määruse (EMÜ) nr 3846/87 lisa

eurovoc_concepts:
agricultural product nomenclature
export refund

formats: html pdf print

text: 108 ET Euroopa Liidu Teataja 03/28. kd 31999R2765 30. 12. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA L 338/1 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2765/1999, 16. detsember 1999, millega muudetakse eksporditoetuste jaoks põllumajandustoodete nomenklatuuri kehtestava määruse (EMÜ) nr 3846/87 lisa EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse komisjoni 17. detsembri 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 3846/87, millega kehtestatakse põllumajandustoodete nomenklatuur eksporditoetuste jaoks, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2605/1999, (2) eriti selle artikli 3 viimast lõiget, ning arvestades, et: (1) (2) määrusega (EMÜ) nr 3846/87 nähakse ette, et vastavalt põllumajandustoodete rakendussätetele avaldatakse igal aastal alates 1. jaanuarist kasutatava eksporditoetuste nomenklatuuri (3) täielik tekst; ekspordikorra arvesse tuleb koondnomenklatuuri kaupade muudatusi, mis on kehtestatud komisjoni 12. oktoobri 1999. aasta määrusega (EÜ) nr 2204/1999, millega võtta muudetakse nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja tollitariifistiku kohta) I lisa, (4) mida kohaldatakse 1. jaanuarist 2000, statistikanomenklatuuri ning ühise ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määruse (EMÜ) nr 3846/87 lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2000. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 16. detsember 1999 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER (1) EÜT L 366, 24. 12. 1987, lk 1. (2) EÜT L 316, 10. 12. 1999, lk 32. (3) Käesoleva määruse lisasse lülitatakse muudatused, mis tulenevad järgmiste meetmete võtmisest: — komisjoni määrus (EÜ) nr 381/1999 (EÜT L 46, 20. 2. 1999, lk 28), — komisjoni määrus (EÜ) nr 565/1999 (EÜT L 70, 17. 3. 1999, lk 3). (4) EÜT L 278, 28. 10. 1999, lk 1. 03/28. kd ET Euroopa Liidu Teataja 109 LISA PÕLLUMAJANDUSTOODETE NOMENKLATUUR EKSPORDITOETUSTE JAOKS Vt komisjoni määrus (EÜ) nr 2180/2003, EÜT L 335, 22. 12. 2003, lk 1


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2421/99 υποβολή: Sebastiano Musumeci (UEN) προς την Επιτροπή. Νέα οδηγία για το μέλι που θίγει τους μελισσοκόμους.

eurovoc_concepts:
EU market
apiculture
directive (EU)
honey
international trade
labelling
product quality

text: 8. 8. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 225 E/131 (2000/C 225 E/141) GRAPTH ERVTHSH E-2421/99 ypobolh·: Sebastiano Musumeci (UEN) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Νε΄α οδηγι΄α για το µε΄λι που θι΄γει τους µελισσοκο΄µους ∆εδοµε΄νου ο΄τι η Επιτροπη΄ προ΄κειται να εγκρι΄νει µια νε΄α οδηγι΄α για το µε΄λι, εις αντικατα΄σταση της οδηγι΄ας αριθ. 74/409 (1) Λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι η νε΄α αυτη΄ οδηγι΄α, ε΄τσι ο΄πως ε΄χει διατυπωθει΄, θα ε΄βλαπτε σοβαρα΄ τους απασχολου΄µε- νους στον κλα΄δο αυτο΄, θα µπορου΄σε να γνωστοποιη΄σει η Επιτροπη΄ εα΄ν θεωρει΄ σκο΄πιµη την αναβολη΄ της ε΄γκρισης των νε΄ων διατα΄ξεων προκειµε΄νου να εξετασθου΄ν εις βα΄θος τα δι΄καια αιτη΄µατα των ιταλω΄ν και ευρωπαι΄ων µελισσοκο΄µων τα οποι΄α αποσκοπου΄ν κυρι΄ως: 1. 2. στην εκ νε΄ου αναγνω΄ριση της παραγωγη΄ς µελιου΄ ως µιας γεωργικη΄ς δραστηριο΄τητας και στη µη υποταγη΄ στην οµα΄δα πι΄εσης των βιοµηχανιω΄ν συντηρητικω΄ν ουσιω΄ν οι οποι΄ες ανε΄καθεν επεδι΄ωκαν των ισοπε΄δωση των ποιοτικω΄ν κριτηρι΄ων του προι¤ο΄ντος και την ασαφη΄ αναγραφη΄ των υποχρεωτικω΄ν ενδει΄ξεων στην ετικε΄τα; στην αναγνω΄ριση στα επι΄ µε΄ρους κρα΄τη του δικαιω΄µατος να προστετευ΄ουν το µε΄λι ως προι¤ο΄ν που λαµβα΄νεται αποκλειστικα΄ απο΄ το νε΄κτραρ των λουλουδιω΄ν και στην παρεµπο΄διση της εισαγωγη΄ς στην ευρωπαι¤κη΄ αγορα΄ εξωκοινοτικω΄ν µιγµα΄των η΄ µελιου΄, συχνα΄ µε τη συ΄µπραξη κρατω΄ν µελω΄ν; (1) ΕΕ L 221 της 12. 8. 1974, σελ. 10. Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (25 Ianoyari·oy 2000) Το 1996 η Επιτροπη΄ υπε΄βαλε προ΄ταση οδηγι΄ας (1) µε σκοπο΄ την απλοποι΄ηση και την αντικατα΄σταση της οδηγι΄ας 74/409/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου, της 22 Οκτωβρι΄ου 1974 για το µε΄λι (2). Κατα΄ την εκπο΄νηση της προ΄τασης και κατα΄ την δια΄ρκεια των διαβουλευ΄σεων που ακολου΄θησαν, η Επιτροπη΄ ε΄λαβε υπο΄ψη της (cid:129) τηρω΄ντας την εντολη΄ που ε΄λαβε απο΄ το Ευρωπαι¤κο΄ Συµβου΄λιο του Εδιµβου΄ργου (cid:129) τα κοινοτικα΄ συµφε΄ροντα ο΄λων των ενδιαφεροµε΄- νων µερω΄ν. Η προ΄ταση οδηγι΄ας για το µε΄λι ορι΄ζει τον ο΄ρο µε΄λι και προβλε΄πει ορισµε΄να κριτη΄ρια για τη συ΄νθεση΄ του, 1. τα οποι΄α πρε΄πει να πληροι΄ κα΄θε µε΄λι παραγωγη΄ς, το΄σο κοινοτικο΄ ο΄σο και εξωκοινοτικο΄, για να µπορει΄ µα τεθει΄ σε κυκλοφορι΄α υπ(cid:146) αυτη΄ την ονοµασι΄α. Θα η΄ταν εποµε΄νως αντι΄θετο µε τους κανο΄νες που διε΄πουν το κοινοτικο΄ και το διεθνε΄ς δι΄καιο να αντιταχθει΄ 2. κανει΄ς στην εισαγωγη΄ εξωκοινοτικου΄ µελιου΄ εφο΄σον αυτο΄ τηρει΄ τους κανο΄νες που ορι΄στηκαν απο΄ την οδηγι΄α για το µε΄λι. Εντου΄τοις, κατο΄πιν της γνωµοδο΄τησης του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινοβουλι΄ου που εξεδο΄θη τον Μα΄ι¤ο του 1999, η Επιτροπη΄ αποφα΄σισε να τροποποιη΄σει την προ΄ταση΄ της προκειµε΄νου να καταστη΄σει υποχρεωτικη΄ στην ετικε΄τα την ε΄νδειξη προε΄λευσης του µελιου΄, εφο΄σον προε΄ρχεται απο΄ χω΄ρα εκτο΄ς Κοινο΄τητας. Κατα΄ τις συνεδρια΄σεις του Συµβουλι΄ου, ορισµε΄να κρα΄τη µε΄λη ε΄θεσαν το θε΄µα της ση΄µανσης των µειγµα΄των κοινοτικου΄ µελιου΄ και εξωκοινοτικου΄ µελιου΄. Το εν λο΄γω θε΄µα δεν ε΄χει εντου΄τοις ακο΄µη ρυθµιστει΄. (1) (2) ΕΕ C 378 της 13. 12. 1996. ΕΕ L 221 της 12. 8. 1974. (2000/C 225 E/142) GRAPTH ERVTHSH E-2428/99 ypobolh·: Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Η εξαι΄ρεση των αλο΄γων για ιπποδροµι΄ες και για ιππασι΄α απο΄ τις διατα΄ξεις περι΄ κτηνιατρικη΄ς παρακολου΄- θησης Τα α΄λογα εντο΄ς της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης ει΄ναι χαρακτηρισµε΄να ως ζω΄α εκµετα΄λλευσης στα οποι΄α δεν επιτρε΄πεται να δι΄νονται συγκεκριµε΄να φα΄ρµακα χα΄ριν της ποιο΄τητας του κρε΄ατος. Τα προ΄σφατα σκα΄νδαλα µε τα τρο΄φιµα ε΄χουν θε΄σει τις αρχε΄ς σε επιφυλακη΄ και οι κτηνιατρικοι΄ διατα΄ξεις πρε΄πει να τηρου΄νται, ακο΄µη και αν στην πρα΄ξη το κρε΄ας του ζω΄ου δεν προορι΄ζεται για κατανα΄λωση απο΄ ανθρω΄πους


title: WRITTEN QUESTION E-2467/99 by Daniela Raschhofer (NI) to the Commission. Travel to European Parliament part-sessions in Strasbourg.

eurovoc_concepts:
European Commission
European Parliament
European official
allowances and expenses
road transport
seat of institution
transport accident

text: C 280 E/50 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 The Council has, to date, received no reports of any road accidents involving its staff during such journeys. The Council would remind the Honourable Member that members of the Council Working Party on General Affairs also travel regularly from Brussels to European Parliament part-sessions in Strasbourg. (2000/C 280 E/049) WRITTEN QUESTION E-2467/99 by Daniela Raschhofer (NI) to the Commission (16 December 1999) Subject: Travel to European Parliament part-sessions in Strasbourg Parliament holds part-sessions in Strasbourg once a month. To that end, a huge number of officials and other staff are required to travel from Brussels or Luxembourg to Strasbourg. A large proportion of those travelling on (cid:145)mission(cid:146) in this way go by car. (cid:129) How many staff overall travel every month from Brussels or Luxembourg to Strasbourg? (cid:129) How many of the staff in question go by car? (cid:129) How high are the total costs (including the cost of overnight stays, meals, etc. ) resulting from the (cid:145)removal(cid:146) to Strasbourg? (cid:129) Are there records concerning, or is it known, whether or how often Commission staff are involved in road accidents during such journeys? (cid:129) Is it known whether there have already been cases of death or serious injury resulting from road accidents during such journeys? (cid:129) Are there records of costs caused by accidents? (cid:129) Do the accident statistics for the days of travel to and from Strasbourg deviate from those for other days? Answer given by Mr Kinnock on behalf of the Commission (21 January 2000) In 1998, which is the last full year for which complete figures are available, Commission officials from Brussels and Luxembourg undertook 2705 missions to Strasbourg in connection with duties related to the meetings of the European Parliament. These missions cost a total of € 1,3 million in the year, and 124 of them took place by car. The Commission is not aware of any accidents during missions to Strasbourg by car. The Commission does not, therefore, have any details relating to accidents, injuries or deaths. The Commission does not have detailed accident statistics for the relevant stretches of the Belgian, Luxembourg and French road systems which would enable calculations of relative accident rates to be made. (2000/C 280 E/050) WRITTEN QUESTION E-2472/99 by Brian Simpson (PSE) to the Council (16 December 1999) Subject: Common Air Traffic Control area throughout the EU Is the Council aware that, because of its failure to agree a common Air Traffic Control area throughout the EU with a common EU-wide capacity plan, average flight-time delays are set to rise to 50 minutes?


title: Proposal for a Council Decision concluding consultations with the Comoros under article 366A of the Lomé Convention and taking appropriate measures

eurovoc_concepts:
Comoros
democracy
fourth Lomé Convention
human rights
rule of law


title: VII.Risoluzione recante il parere del Parlamento europeo sulla nomina di un membro della Corte dei conti (C5-0234/1999 - 1999/0820(CNS)

eurovoc_concepts:
European Court of Auditors
European official
appointment of staff
interinstitutional relations (EU)

formats: pdf print

text: 18. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 296/171 Giovedì 16 dicembre 1999 (cid:1) considerando che nella riunione del 22 novembre 1999 la commissione per il controllo dei bilanci ha proceduto ad ascoltare il candidato del Consiglio alla carica di membro della Corte dei conti ed ha esaminato le sue qualifiche alla luce dei criteri stabiliti dagli articoli 45 B del trattato CECA, 247 del trattato CE e 160 B del trattato CEEA, (cid:1) vista la relazione della commissione per il controllo dei bilanci (A5-0090/1999), 1. esprime parere favorevole sulla nomina di Jørgen Mohr alla carica di membro della Corte dei conti; incarica la sua Presidente di trasmettere il presente parere al Consiglio e, per informazione, alla Corte 2. dei conti, alle altre istituzioni dell’Unione europea e alle Corti dei conti degli Stati membri. VI. Risoluzione recante il parere del Parlamento europeo sulla nomina di un membro della Corte dei conti (C5-0238/1999 ! 1999/0820(CNS) Il Parlamento europeo, (cid:1) visto l’articolo 45 B, paragrafo 3, primo comma del trattato CECA, (cid:1) visto l’articolo 247, paragrafo 3, primo comma del trattato CE, (cid:1) visto l’articolo 160 B, paragrafo 3, primo comma del trattato CEEA, (cid:1) visto l’articolo 35 del suo regolamento, (cid:1) viste le sue risoluzioni del 17 novembre 1992 sulla procedura di consultazione del Parlamento euro- peo per la nomina dei membri della Corte dei conti (1) e del 19 gennaio 1995 sulle procedure da seguire in ordine alla consultazione del Parlamento per la nomina dei membri della Corte dei conti (2), (cid:1) consultato dal Consiglio con lettera del 3 novembre 1999 sulla nomina di un membro della Corte dei conti (C5-0238/1999), (cid:1) considerando che nella riunione del 22 novembre 1999 la commissione per il controllo dei bilanci ha proceduto ad ascoltare il candidato del Consiglio alla carica di membro della Corte dei conti ed ha esaminato le sue qualifiche alla luce dei criteri stabiliti dagli articoli 45 B del trattato CECA, 247 del trattato CE e 160 B del trattato CEEA, (cid:1) vista la relazione della commissione per il controllo dei bilanci (A5-0090/1999), 1. esprime parere favorevole sulla nomina di Aunus Salmi alla carica di membro della Corte dei conti; incarica la sua Presidente di trasmettere il presente parere al Consiglio e, per informazione, alla Corte 2. dei conti, alle altre istituzioni dell’Unione europea e alle Corti dei conti degli Stati membri. (1) GU C 337 del 21. 12. 1992, pag. 51. (2) GU C 43 del 20. 2. 1995, pag. 75. VII. Risoluzione recante il parere del Parlamento europeo sulla nomina di un membro della Corte dei conti (C5-0234/1999 ! 1999/0820(CNS) Il Parlamento europeo, (cid:1) visto l’articolo 45 B, paragrafo 3, primo comma del trattato CECA, (cid:1) visto l’articolo 247, paragrafo 3, primo comma del trattato CE, C 296/172 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 18. 10. 2000 Giovedì 16 dicembre 1999 (cid:1) visto l’articolo 160 B, paragrafo 3, primo comma del trattato CEEA, (cid:1) visto l’articolo 35 del suo regolamento, (cid:1) viste le sue risoluzioni del 17 novembre 1992 sulla procedura di consultazione del Parlamento euro- peo per la nomina dei membri della Corte dei conti (1) e del 19 gennaio 1995 sulle procedure da seguire in ordine alla consultazione del Parlamento per la nomina dei membri della Corte dei conti (2), (cid:1) consultato dal Consiglio con lettera del 3 novembre 1999 sulla nomina di un membro della Corte dei conti (C5-0234/1999), (cid:1) considerando che nella riunione del 22 novembre 1999 la commissione per il controllo dei bilanci ha proceduto ad ascoltare il candidato del Consiglio alla carica di membro della Corte dei conti ed ha esaminato le sue qualifiche alla luce dei criteri stabiliti dagli articoli 45 B del trattato CECA, 247 del trattato CE e 160 B del trattato CEEA, (cid:1) vista la relazione della commissione per il controllo dei bilanci (A5-0090/1999), esprime parere favorevole sulla nomina di Máire Geoghegan-Quinn alla carica di membro della Corte 1. dei conti; incarica la sua Presidente di trasmettere il presente parere al Consiglio e, per informazione, alla Corte 2. dei conti, alle altre istituzioni dell’Unione europea e alle Corti dei conti degli Stati membri. (1) GU C 337 del 21. 12. 1992, pag. 51. (2) GU C 43 del 20. 2. 1995, pag. 75. Risoluzione recante il parere del Parlamento europeo sulla nomina di un membro della Corte dei conti (C5-0235/1999 ! 1999/0820(CNS) VIII. Il Parlamento europeo, (cid:1) visto l’articolo 45 B, paragrafo 3, primo comma del trattato CECA, (cid:1) visto l’articolo 247, paragrafo 3, primo comma del trattato CE, (cid:1) visto l’articolo 160 B, paragrafo 3, primo comma del trattato CEEA, (cid:1) visto l’articolo 35 del suo regolamento, (cid:1) viste le sue risoluzioni del 17 novembre 1992 sulla procedura di consultazione del Parlamento euro- peo per la nomina dei membri della Corte dei conti (1) e del 19 gennaio 1995 sulle procedure da seguire in ordine alla consultazione del Parlamento per la nomina dei membri della Corte dei conti (2), (cid:1) consultato dal Consiglio con lettera del 3 novembre 1999 sulla nomina di un membro della Corte dei conti (C5-0235/1999), (cid:1) considerando che nella riunione del 22 novembre 1999 la commissione per il controllo dei bilanci ha proceduto ad ascoltare il candidato del Consiglio alla carica di membro della Corte dei conti ed ha esaminato le sue qualifiche alla luce dei criteri stabiliti dagli articoli 45 B del trattato CECA, 247 del trattato CE e 160 B del trattato CEEA, (cid:1) vista la relazione della commissione per il controllo dei bilanci (A5-0090/1999), (1) GU C 337 del 21. 12. 1992, pag. 51. (2) GU C 43 del 20. 2. 1995, pag. 75


title: PREGUNTA ESCRITA E-2479/99 de Luigi Vinci (GUE/NGL) y Fiorella Ghilardotti (PSE) a la Comisión. Directiva 96/67/CE.

eurovoc_concepts:
European official
Italy
abuse of power
airport
freedom to provide services
national implementing measure

text: 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/67 ¿Va a pedir el Consejo a los iniciadores que apliquen la legislaci(cid:243)n ling(cid:252)(cid:237)stica de la Federaci(cid:243)n belga 5. de manera exhaustiva y correcta en el museo, dado que dicha legislaci(cid:243)n puede considerarse como una forma de respeto mutuo para lenguas y culturas? En caso negativo, ¿por quØ motivos, visto que, en caso de que no se aplique la legislaci(cid:243)n ling(cid:252)(cid:237)stica, se menoscaba el respeto mutuo para lenguas y culturas en la Federaci(cid:243)n belga? Respuesta (10/11 de abril de 2000) En su sesi(cid:243)n del 23 de noviembre de 1999, la Delegaci(cid:243)n griega inform(cid:243) al Consejo del proyecto relativo a la creaci(cid:243)n de un «Museo de Europa». En dicha ocasi(cid:243)n, el Consejo tom(cid:243) nota de la inquietud manifestada por dicha Delegaci(cid:243)n en lo referente a los objetivos y prioridades de ese proyecto, tal y como lo concibe la asociaci(cid:243)n de derecho privado belga que se encarga de su organizaci(cid:243)n. El Consejo nunca ha tenido contactos directos con la ASFL a la que se hace referencia. El Consejo recuerda a Su Seæor(cid:237)a que la Comunidad, con arreglo al Tratado, contribuye al florecimiento de las culturas de los Estados miembros respetando sus respectivas diversidades nacionales y regionales, evidenciando al mismo tiempo la herencia cultural comœn. En el marco de esa competencia, y en caso de que se le presente directamente alguna propuesta, el Consejo adoptarÆ la posici(cid:243)n adecuada. (2000/C 303 E/059) PREGUNTA ESCRITA E-2479/99 de Luigi Vinci (GUE/NGL) y Fiorella Ghilardotti (PSE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Directiva 96/67/CE 1. Mediante carta de 7 de septiembre de 1999, el Director General de la Direcci(cid:243)n General VIII, Transportes, de la Comisi(cid:243)n Europea, Robert Coleman, comunic(cid:243) al Gobierno italiano que, en su opini(cid:243)n, el Decreto legislativo de 13 de enero de 1999 no 18 le suscitaba «ciertas observaciones sobre la compatibilidad de algunas de sus disposiciones con la norma comunitaria», o sea, que, en su opini(cid:243)n, determinados art(cid:237)culos constituir(cid:237)an un obstÆculo a la apertura del mercado que pretende la Directiva 96/ 67/CE del Consejo. Se trata exactamente de los art(cid:237)culos 13, 14 y 20 del decreto legislativo, relativos a los requisitos de idoneidad de los prestadores de servicios de asistencia en tierra y a la protecci(cid:243)n social. En el considerando 6 de la directiva del Consejo se establece, sin embargo, el derecho de los Estados 2. miembros, en virtud del principio de subsidiariedad, de tener en cuenta las caracter(cid:237)sticas espec(cid:237)ficas, se entiende que nacionales, del sector; en el considerando 10, el derecho de los Estados miembros de proceder gradualmente en la aplicaci(cid:243)n de la directiva misma; en el considerando 8, la necesidad de tener en cuenta las condiciones de trabajo, se entiende que las adquiridas, en los aeropuertos; en el considerando 24, el derecho de los Estados miembros de garantizar un nivel adecuado de protecci(cid:243)n social al personal de las empresas que prestan servicios en tierra; por œltimo, en el art(cid:237)culo 18, el derecho de los Estados miembros de adoptar las medidas necesarias para garantizar la protecci(cid:243)n de los derechos de los trabajadores. Como es bien sabido, es materia de intensa preocupaci(cid:243)n e iniciativa de las instituciones fundamen- 3. tales de la Uni(cid:243)n Europea, el Consejo, la Comisi(cid:243)n y el Parlamento, la defensa de los niveles de ocupaci(cid:243)n, habida cuenta de la gran dimensi(cid:243)n adquirida por el paro, y de las condiciones de los trabajadores con empleo. Teniendo en cuenta el evidente carÆcter arbitrario de la carta dirigida por el Sr. Coleman el 7 de septiembre de 1999 al Gobierno italiano, ¿tiene previsto la Comisi(cid:243)n actuar para que el asunto vuelva a los cauces del mÆs riguroso respeto de la letra y de los principios inspiradores de la normativa comunitaria? ¿QuØ piensa hacer en relaci(cid:243)n con los funcionarios que, como el Sr. Coleman, actœan, por cuenta de la Comisi(cid:243)n misma, y van mucho mÆs allÆ de los l(cid:237)mites de la responsabilidad a ellos confiada? C 303 E/68 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (1 de febrero de 2000) En su calidad de guardiana del sistema jur(cid:237)dico comunitario, la Comisi(cid:243)n debe procurar que tanto el Tratado como las disposiciones adoptadas por las instituciones en virtud de Øste se apliquen correctamente. Su acci(cid:243)n no se limita a la mera incorporaci(cid:243)n de las directivas en los ordenamientos nacionales, sino que debe garantizar la observancia del contenido sustancial de las normas comunitarias por parte de las disposiciones nacionales. El art(cid:237)culo 18 de la Directiva del Consejo 96/67/CE, de 15 de octubre de 1996 (1), relativa al acceso al mercado de asistencia en tierra en los aeropuertos de la Comunidad, establece que los Estados miembros pueden tomar las medidas necesarias para garantizar la protecci(cid:243)n de los derechos de los trabajadores y la protecci(cid:243)n del medio ambiente, pero tambiØn que tales medidas deben adoptarse sin perjuicio de la aplicaci(cid:243)n de lo dispuesto en la Directiva y en otras disposiciones de derecho comunitario. El objetivo de la Directiva es garantizar el libre acceso al mercado de la prestaci(cid:243)n de servicios de asistencia en escala, tanto en lo que se refiere a la autoasistencia como a servicios a terceros. La apertura se lleva a cabo de forma gradual, segœn un calendario fijado en el art(cid:237)culo 1 de la Directiva. Dentro del respeto de este marco, las disposiciones del Decreto legislativo por el que se incorpora la Directiva al ordenamiento nacional no deben impedir la aplicaci(cid:243)n del principio de libre acceso mediante la introducci(cid:243)n de normas restrictivas espec(cid:237)ficas del sector. Las disposiciones del Decreto por el que se incorpora la Directiva, que permiten que las autoridades dispongan, en los procedimientos de selecci(cid:243)n, de amplias facultades discrecionales para restringir el libre acceso al mercado, ignoran los objetivos de la Directiva, espec(cid:237)ficamente consignados, por ejemplo, en los considerandos 14 y 15, y parecen ser contrarios a lo dispuesto en los art(cid:237)culos 6, 7, 11, 14 y 18. Por ello, la Comisi(cid:243)n tiene el deber de tomar, como estÆ previsto en el art(cid:237)culo 226 (antiguo art(cid:237)culo 169) del Tratado CE, las medidas necesarias para garantizar la correcta incorporaci(cid:243)n y aplicaci(cid:243)n de la norma fue escrita comunitaria. La carta enviada a las autoridades italianas, a la que se hace referencia, precisamente con el fin de garantizar esta coherencia. (1) DO L 272 de 25. 10. 1996. (2000/C 303 E/060) PREGUNTA ESCRITA P-2496/99 de Raffaele Costa (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Medidas para facilitar una asistencia sanitaria global a escala comunitaria De todos son conocidas las objeciones que plantean los Estados a la propuesta de autorizar el desplazamiento de sus nacionales al extranjero para seguir tratamientos cuyo reembolso corra a cargo del Estado del origen del paciente cuando dichos tratamientos no pueden dispensarse en Æmbito nacional. Es sabido que, con frecuencia, los denominados «viajes de la esperanza» quedan bloqueados por razones de carÆcter burocrÆtico y meramente econ(cid:243)micas, a pesar de que existen motivos justificados para la realizaci(cid:243)n de dichos viajes. ¿QuØ puede hacerse en el Æmbito de la Uni(cid:243)n para que se autorice, o cuando menos se facilite, al nacional comunitario la posibilidad de recibir tratamiento sin gastos o en condiciones aceptables (cid:129)sin efectuar grandes desembolsos, al contrario de lo que sucede actualmente(cid:129) en todos los hospitales de la Comunidad Europea? ¿Existe la posibilidad de crear un fondo europeo para llevar a cabo los objetivos mencionados? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de enero de 2000) La pregunta planteada hace referencia a la posibilidad de que los ciudadanos de la Uni(cid:243)n se dirijan a otro Estado miembro que aquØl en el que residen para recibir asistencia mØdica. Esta posibilidad se apoya en dos fundamentos jur(cid:237)dicos


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2478/99 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione. Iniziative di assistenza psicologica per bambini gravemente ammalati denominate Clinic Clowns.

eurovoc_concepts:
EU financing
child
health policy
medical institution
palliative care
performing arts
psychology
young person

text: 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/143 considerato che associazioni ambientaliste locali sostengono che: 1. 2. 3. la documentazione presentata alla DG XI per l(cid:146)approvazione del progetto non corrisponde alla realt(cid:224) attuale dell(cid:146)area interessata e che addirittura la cartografia allegata non sarebbe aggiornata; dalle aree sottoposte a vincolo ambientale nel Parco Regionale della Valle del Lambro, in cui il Lago di Alserio si trova, sono state nel frattempo escluse aree ambientalmente pregevoli; il Consorzio Parco Regionale della Valle del Lambro, che Ł fra i beneficiari del andrebbe commissariato; finanziamento, si chiede se la Commissione europea non intenda: (a) verificare la corrispondenza della documentazione presentata con la situazione dell(cid:146)area in cui l(cid:146)intervento dovrebbe essere realizzato; (b) congelare, in attesa della verifica, risanamento ambientale del Lago di Alserio». il finanziamento LIFE Natura 1999 al progetto «Interventi di Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (17 gennaio 2000) Il progetto LIFE-Natura «Risanamento ambientale del Lago di Alserio» ha finanziato nel 1999 obiettivi di conservazione del sito di importanza comunitaria «Lago di Alserio», codice IT2020005 (515 ha di superficie) proposto ai sensi dell(cid:146)articolo 4 della direttiva 92/43/CEE del 21 maggio 1992, relativa alla conservazione degli habitat naturali e seminaturali e della flora e della fauna selvatiche (1). La Commissione ha verificato che i confini dell(cid:146)area interessata dal progetto rientrano in quelli del «Lago di Alserio» e quindi ottemperano ai criteri stabiliti dal regolamento (CEE) del Consiglio n. 1404/96 del 15 luglio 1996 che modifica il regolamento (CEE) n. 1973/92 che istituisce uno strumento finanziario per l(cid:146)ambiente (Life) (2). La Commissione Ł a conoscenza del fatto che alcune parti del sito di importanza comunitaria non sono state inserite nella riserva naturale e che pertanto non saranno interessate dal relativo piano di gestione. Ciononostante, al fine di garantire un approccio coerente, il progetto prevede l(cid:146)elaborazione di un piano di gestione per l(cid:146)intero sito di importanza comunitaria. Tale piano sar(cid:224) adottato ufficialmente dalle autorit(cid:224) entro il termine previsto per la realizzazione del progetto. La Commissione non ha inoltre motivo di dubitare delle altre informazioni contenute nella proposta relativa al progetto. Quest(cid:146)ultimo Ł stato valutato ed esaminato attentamente prima della decisione finale. La Commissione non ritiene pertanto necessario indagare ulteriormente in merito nØ congelare il cofinanziamento concesso. (1) GU L 206 del 22. 7. 1992. (2) GU L 181 del 20. 7. 1996. (2000/C 225 E/156) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2478/99 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Iniziative di assistenza psicologica per bambini gravemente ammalati denominate «Clinic Clowns» Considerato che: da dieci anni ormai, anche in diversi Stati membri dell(cid:146)Unione europea come Paesi Bassi, Belgio, Germania, Austria, sono stati realizzati con successo progetti di assistenza morale e psicologica a bambini ed adolescenti gravemente ammalati, denominati solitamente «Clinic Clowns». Grazie a questi progetti, gli ammalati vengono assistiti oltre che dal personale medico specializzato, anche da personale medico e non, che presta loro, tramite l(cid:146)ironia, un sostegno psicologico e morale; C 225 E/144 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 l(cid:146)organizzazione e realizzazione di questi lodevoli progetti che coinvolgono Ospedali, Universit(cid:224), Medici, Psicologi, Artisti e Volontari, hanno un costo elevato; Ł dimostrata, anche dal punto di vista medico, l(cid:146)utilit(cid:224) di una assistenza morale e psicologica ai pazienti, specie per i bambini e gli adolescenti; si chiede: Ł gi(cid:224) previsto dalla Commissione il finanziamento a tale tipo di progetti denominati solitamente 1. «Clinic Clowns»? Ł sua intenzione destinare fondi a favore di progetti europei per lo sviluppo di tali lodevoli iniziative 2. in tutti gli Stati membri dell(cid:146)Unione europea? Risposta data dal sig. Byrne a nome della Commissione (19 gennaio 2000) No, la Commissione non finanzia alcun progetto «Clinic Clowns» nel quadro dei suoi programmi di 1. sanit(cid:224) pubblica. In conformit(cid:224) delle disposizioni di cui alle decisioni del Parlamento e del Consiglio, relative ai 2. programmi di sanit(cid:224) pubblica, gli inviti a presentare proposte vengono pubblicati annualmente sulla Gazzetta ufficiale. ¨ in tale occasione che le persone o gli organismi interessati devono segnalare i progetti che essi desidererebbero svolgere nel quadro di tali programmi. (2000/C 225 E/157) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2482/99 di Liam Hyland (UEN) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Reazione dell(cid:146)UE alla crisi del mercato delle carni suine Come la Commissione ricorder(cid:224), nel 1998 i prezzi delle carni suine hanno fortemente risentito della combinazione di due fattori, l(cid:146)offerta interna e le condizioni degli scambi sul mercato mondiale, raggiungendo, alla fine dell(cid:146)anno, nonostante le misure di sostegno del mercato, un livello del 40 % piø basso che nei corrispondenti periodi del 1996 e del 1997. All(cid:146)epoca la Commissione aveva dichiarato che, secondo il parere generale, i meccanismi esistenti erano sufficienti se utilizzati in modo efficace. Pu(cid:242) la Commissione fornire, ora che il 1999 sta per concludersi, una valutazione aggiornata del mercato delle carni bovine dell(cid:146)UE nel suo insieme, precisando, l(cid:146)efficacia dei meccanismi che giudicava sufficienti per far fronte alla crisi? in particolare, come valuta oggi Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (18 gennaio 2000) E(cid:146) deplorabile che il mercato delle carni suine sia in crisi dall(cid:146)estate 1998. La ragione del calo dei prezzi nel settore va ricercata principalmente nell(cid:146)offerta eccessiva di carni suine. E(cid:146) vero anche che, in determinati periodi, i mercati dell(cid:146)esportazione hanno riscontrato delle difficolt(cid:224) ma il calo dei prezzi delle carni suine pu(cid:242) essere difficilmente imputato al livello modesto delle esportazioni, visto che queste ultime sono invece costantemente aumentate. Nel 1997, le esportazioni di carni suine hanno registrato un aumento del 13 %, nel 1998 del 16 % e nel 1999 l(cid:146)incremento Ł stimato oltre il 20 %. il 1996 e il 1997, i suinicoltori di tutta Europa hanno accresciuto le Dopo due annate eccezionali, mandrie, il che si Ł tradotto in una produzione da primato. Nel 1998 la produzione Ł aumentata di 1,2 milioni di t (ovvero dell(cid:146)8 %) raggiungendo un volume globale di 17,6 milioni di t. Si prevede che la produzione aumenti del 2 % nel 1999 e che si mantenga ad un livello elevato nel 2000. Dato che tradizionalmente il volume totale del mercato mondiale si colloca lievemente al di sopra di 3 milioni di t, non ci si pu(cid:242) aspettare che i mercati dell(cid:146)esportazione assorbano un simile aumento dell(cid:146)offerta


title: Verordening (EG) nr. 2664/1999 van de Commissie van 16 december 1999 tot vaststelling van de maximumrestitutie bij uitvoer van gerst in het kader van de inschrijving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1701/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

text: 17. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 325/43 VERORDENING (EG) Nr. 2664/1999 VAN DE COMMISSIE van 16 december 1999 tot vaststelling van de maximumrestitutie bĳ uitvoer van gerst in het kader van de inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1701/1999 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1501/95 van de Commissie van 29 juni 1995 tot vaststelling van enkele toepassingsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad voor wat de toekenning, in de graansector, van uitvoerrestituties en van bĳ verstoring van de graanmarkt te treffen maatregelen betreft (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2513/98 (4), en met name op artikel 4, (1) (2) Overwegende dat een openbare inschrĳving voor de restitutie en/of de belasting bĳ uitvoer van gerst naar alle derde landen is opengesteld bĳ Verordening (EG) nr. 1701/1999 van de Commissie (5), gewĳzigd bij Verorde- ning (EG) nr. 2322/1999 (6); Overwegende dat in artikel 7 van Verordening (EG) nr. 1501/95 is bepaald dat de Commissie, op grond van de meegedeelde offertes, volgens de procedure van artikel 23 van Verordening (EEG) nr. 1766/92 kan besluiten een maximumrestitutie bĳ uitvoer vast te stellen, daarbĳ rekening houdend met de in artikel 1 van Verordening (EG) nr. 1501/95 bedoelde criteria; dat in dat geval wordt gegund aan de inschrĳver(s) wiens (wier) offerte niet hoger is dan de vastgestelde maximumrestitutie, en aan de inschrĳver(s) wiens (wier) offerte betrekking heeft op een uitvoerbelasting; Overwegende dat de toepassing van de bovenbedoelde criteria op de huidige marktsituatie voor de betrokken graansoort leidt tot de vaststelling van de maximumresti- tutie bĳ uitvoer op het in artikel 1 vermelde bedrag; Overwegende dat de in deze verordening vervatte maat- regelen in overeenstemming zĳn met het advies van het Comité van beheer voor granen, (3) (4) HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de offertes die van 10 tot en met 16 november 1999 in het kader van de inschrĳving bedoeld in Verordening (EG) nr. 1701/1999 werden meegedeeld, wordt de maximumrestitutie bĳ uitvoer van gerst vastgesteld op 29,99 EUR/t. Deze verordening treedt in werking op 17 december 1999. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 16 december 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 147 van 30. 6. 1995, blz. 7. (4) PB L 313 van 21. 11. 1998, blz. 16. (5) PB L 201 van 31. 7. 1999, blz. 27. (6) PB L 280 van 30. 10. 1999, blz. 77


eurovoc_concepts:
EU relations
European conference
accession negotiations
accession to the European Union
common foreign and security policy
employment policy
environmental protection
fight against crime
institutional reform
intergovernmental conference (EU)
sustainable development

text: C 296/186 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 18. 10. 2000 Torsdag, den 16. december 1999 5. Det Europæiske Råd i Helsinki B5-0327, 0353, 0354 og 0357/1999 Europa-Parlamentets beslutning om Det Europæiske Råds møde i Helsinki Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Luxembourg, Det Europæiske Råd i Berlin og Det Europæiske Råd i Köln og til redegørelserne fra formanden for Rådet og formanden for Kommis- sionen om konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Helsinki, (cid:1) der henviser til sin beslutning af 19. november 1997 om Amsterdam-traktaten (1), (cid:1) der henviser til sin beslutning af 18. november 1999 om forberedelse af reformen af traktaterne og om den kommende regeringskonference (2), (cid:1) der henviser til sin beslutning af 2. december 1999 om forberedelsen af Det Europæiske Råd i Helsinki den 10. -11. december 1999 (3), (cid:1) der henviser til sin beslutning af 16. september 1999 om et charter om de grundlæggende rettighe- der (4), (cid:1) der henviser til konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Helsinki, Udvidelsesprocessen 1. glæder sig over Rådets afgørelse om at indlede tiltrædelsesforhandlinger med Rumænien, Slovakiet, Letland, Litauen, Bulgarien og Malta, hvilket således skaber en fuldstændig fleksibel udvidelsesproces i flere tempi, inden for hvilken disse lande i løbet af et passende tidsrum får mulighed for at indhente de ansø- gerlande, hvormed der allerede er forhandlinger i gang, hvis de har gjort tilstrækkelige fremskridt i deres forberedelser; opfordrer indtrængende Kommissionen og Rådet til under gennemførelsen af førtiltrædelsesstrategi- 2. erne og under forhandlingerne især at lægge vægt på styrkelse af retsstatsprincippet, de sociale fremskridt, miljøbeskyttelse, energi- og forsyningssikkerhed, beskyttelse af mindretal, kønsdiskrimination samt asyl- og migrationspolitik i ansøgerlandene; glæder sig over Rådets afgørelse om, at en fredelig løsning af alle grænsekonflikter, om nødvendigt 3. ved at indbringe uløste konflikter for Den Internationale Domstol i Haag, betragtes som en del af opfyl- delsen af København-kriterierne for medlemskab af Unionen; tager afgørelsen om at betragte Tyrkiet som ansøgerland med henblik på medlemskab af Den Euro- 4. pæiske Union til efterretning; gentager dog, at forhandlingerne ikke kan indledes, fordi Tyrkiet langt fra opfylder de politiske kriterier fra København; 5. forventer, at det forhold, at Tyrkiet har opnået status som ansøgerland, vil resultere i de nødvendige reformer i dette land, når det gælder demokrati, retsstatsprincippet og respekten for menneskerettighederne og mindretallenes rettigheder, navnlig med henblik på en løsning af det kurdiske spørgsmål; tilskynder parlamentet i Ankara til at afskaffe dødsstraffen øjeblikkelig; glæder sig over, at Det Europæiske Råd har understreget betydningen af, at der hersker høje normer 6. for nuklear sikkerhed i Central- og Østeuropa samt Sydøsteuropa, og deler udtrykkeligt dets opfattelse, at Rådet bør overveje, hvorledes spørgsmålet om nuklear sikkerhed skal behandles inden for rammerne af udvidelsesprocessen i overensstemmelse med de relevante rådskonklusioner; 7. beklager, at der ikke er truffet konkrete beslutninger om Europakonferencens fremtid, (1) EFT C 371 af 8. 12. 1997, s. 99. (2) Vedtagne tekster af denne dato, punkt 4. (3) Vedtagne tekster af denne dato, punkt 13. (4) Protokollen af denne dato, del II, punkt 10a). 18. 10. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 296/187 Torsdag, den 16. december 1999 Regeringskonferencen 8. beklager den manglende politiske vision hos Det Europæiske Råd, der begrænser den kommende regeringskonference om institutionelle reformer til Kommissionens størrelse og sammensætning, stemme- vægten i Rådet og en eventuel udvidelse af flertalsafgørelser i Rådet; 9. mener, at denne reform er utilstrækkelig til at sikre, at det udvidede EU fungerer effektivt; kræver, at der tages fuldt hensyn til dets holdning til dagsordenen for regeringskonferencen, og 10. anmoder det portugisiske formandskab om så hurtigt som muligt at gøre brug af muligheden for at udvide dagsordenen i overensstemmelse med Parlamentets forslag; beklager, at Det Europæiske Råd i Helsinki ikke ville anvende fællesskabsmetoden ved den kom- 11. mende regeringskonference og lade Parlamentet og Kommissionen deltage fuldt ud heri; giver udtryk for alvorlig bekymring som følge af de uheldige institutionelle tendenser, der blev bekræftet i konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Helsinki, og som placerer Det Europæiske Råd og regeringssamarbejde i centrum i Unionens institutionelle system, 12. noterer sig, at Det Europæiske Råd kraftigt støtter reformen af Kommissionens administration og at det erkender, at der må foretages omfattende ændringer i Rådets arbejdsmetoder (cid:1) forholdsregler, der er nødvendige for, at institutionerne kan blive mere effektive og forberede sig på udvidelsen; er bekymret over Kommissionens tydelige mangel på ambitioner i dens forestående forslag til forordning om aktindsigt; henstiller til både Kommissionen og Rådet at udvise endnu større åbenhed, omfattende offentliggørelse af mødeprotokoller, når Rådet handler som lovgivningsmyndighed; anmoder desuden Rådet om i højere grad at inddrage Parlamentet i alle politiske spørgsmål; beklager, at Europa-Parlamentets to repræsentanter ikke i fuldt omfang inddrages i samtlige faser og 13. på samtlige niveauer af regeringskonferencen, således som Parlamentet havde krævet; kræver, at slutakten fra regeringskonferencen forelægges Europa-Parlamentet efter samme procedure 14. som proceduren med samstemmende udtalelse; forbeholder sig at afgive udtalelse i overensstemmelse med EU-traktatens artikel 48, for så vidt 15. angår indkaldelsen til regeringskonferencen; Den fælles europæiske sikkerheds- og forsvarspolitik 16. tager Rådets afgørelser om en fælles europæisk sikkerheds- og forsvarspolitik til efterretning; opfor- drer indtrængende Rådet til fuldt ud at inddrage Europa-Parlamentet i den yderligere udvikling af instru- menterne og mekanismerne for denne fælles politik; opfordrer indtrængende Rådet til inden for denne ramme yderligere at udvikle sin kapacitet med 17. hensyn til aktiv konfliktforebyggelse og ikke-militær krisestyring; 18. henstiller til Kommissionen at træffe foranstaltninger til at forbedre mulighederne for en mere retti- dig og effektiv gennemførelse af civile programmer, som er relevante for konfliktforebyggelse og krisesty- ring, og aflægge beretning for Parlamentet inden for det næste halve år om de foranstaltninger, den agter at træffe; 19. foreslår, at yderligere civile (ikke-militære) former for krisestyring udvikles som et nøgleelement i forbindelse med styring og løsning af kriser, og opfordrer derfor Rådet og Kommissionen til at spille en mere proaktiv rolle i konfliktforebyggelsen, styrkelsen af demokratiet, respekten for menneskerettighederne og økonomisk og social udvikling ved tilskyndelse til god regeringsførelse i tredjelande i overensstemmelse med de europæiske værdinormer; En konkurrencedygtig, jobskabende og bæredygtig økonomi 20. glæder sig over Rådets anerkendelse af Kommissionens strategi for det indre marked, men beklager, at denne ikke i højere grad bekræftes som den overordnede strategi for Unionens økonomiske politik og erhvervspolitik; mener fortsat, at forbindelsen mellem den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken såvel som politikken om social samhørighed skal betragtes som de tre sider i en ligesidet trekant, der udgør en afbalanceret »policy mix«, og som skal respektere hinanden; C 296/188 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 18. 10. 2000 Torsdag, den 16. december 1999 glæder sig også over anerkendelsen af e-handelsinitiativer, men mener, at e-handlens betydning for 21. stimuleringen af det indre marked er undervurderet; bemærker, at Rådet støtter initiativet for et elektronisk Europa, men beklager, at støttedokumen- 22. terne for dette initiativ endnu ikke er blevet sendt til Europa-Parlamentets medlemmer; 23. bemærker, at Det Europæiske Råd nu endelig har erkendt den manglende koordinering i de forskel- lige processer, dialoger og retningslinjer inden for den såkaldte europæiske beskæftigelsespagt, som vedta- get i Köln; understreger derfor, at det er nødvendigt at indføre mere strømlinede og konsekvente ordnin- ger, hvor Parlamentet kommer til at spille en uindskrænket rolle; 24. minder Det Europæiske Råd om, at vejen frem for en varig mindskelse af arbejdsløsheden også er fremme af iværksættertanken og igangsættelse af nye virksomheder, og glæder sig derfor over, at Det Europæiske Råd i tide har erkendt, hvilken rolle den elektroniske handel kan spille med henblik på at øge den europæiske økonomis dynamik og åbenhed; 25. glæder sig også over den opmærksomhed, der tildeles konkurrenceevnen, og anmoder om i fuldt omfang at blive inddraget på lige fod med Kommissionen og Rådet i den debat om en politik til fremme af konkurrenceevnen og økonomisk koordination, som Det Europæiske Råd har taget initiativ til; 26. forventer, at stats- og regeringscheferne i Lissabon endelig vil beskæftige sig intensivt med beskæfti- gelsesfremme og social beskyttelse, da der ikke blev afgivet nogen bindende erklæringer på topmødet i Helsinki; bemærker, at der vil blive aflagt beretning om handlingsplanen vedrørende et elektronisk Europa i 27. Lissabon; agter at afgive udtalelse herom forud for denne diskussion; 28. beklager den dårlige forvaltning af WTO-ministerkonferencen i Seattle og den overvægt af ameri- kanske interne politikker, der førte til dens sammenbrud; understreger på ny, at det er overbevist om behovet for et åbent, regelbaseret multilateralt handelssystem, der respekterer normerne på det sociale område og miljøområdet og tager hensyn til udviklingslandenes interesser; anmoder Kommissionen om at forelægge forslag til at sætte ny gang i en omfattende runde af handelsforhandlinger; Skattepakken 29. beklager, at det ikke er lykkedes at nå til enighed om skattekoordineringspakken, eftersom det er dets opfattelse, at alle fastboende borgere i EU bør betale skat af renteindtægter fra deres opsparing; hen- stiller indtrængende, at der hurtigt findes en løsning på dette problem; Miljø og bæredygtig udvikling 30. er tilfreds med, at Det Europæiske Råd klart har forpligtet sig til at foretage en regelmæssig evalue- ring, opfølgning og overvågning såvel som en absolut nødvendig udvikling af passende instrumenter og relevante data med henblik herpå; bemærker imidlertid, at yderligere fremskridt vil afhænge af konkrete politiske foranstaltninger på de forskellige relevante politiske områder; 31. ser frem til konklusionerne fra Rådet (det indre marked, udviklingssamarbejde og industri såvel som almindelige anliggender, økonomi og finans samt fiskeri) om deres strategier i forbindelse med en integre- ring af miljøaspektet i deres arbejde og glæder sig over Det Europæiske Råds beslutning om at indføre en ny fase i denne procedure, idet der opfordres til omfattende strategier med muligheden for at medtage en tidsplan for yderligere foranstaltninger og en række indikatorer for alle de sektorer, der skal forelægges for Det Europæiske Råd i juni 2001; Andre interne politikker Folkesundhed og fødevaresikkerhed 32. deler Det Europæiske Råds opfattelse af, at der i definitionen på alle fællesskabspolitikker må gives garanti for en høj grad af beskyttelse af folkesundheden; glæder sig i denne forbindelse over opfordringen til, at der lægges særlig vægt på alle bestræbelser på, at der gives garanti for sunde fødevarer af høj kvalitet til alle borgere gennem en forbedring af kvalitetsnormerne og en forøgelse af de kontrolsystemer, som omfatter hele fødevarekæden; understreger, at det henhører under medlemsstaternes kompetence at fore- 18. 10. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 296/189 tage passende og tilstrækkelige kontroller, og at det derfor er en pligt og et ansvar, som medlemsskaberne bør påtage sig; ser frem til Kommissionens forestående forslag om eventuel oprettelse af en EU-myndighed for fødevarer og folkesundhed; Torsdag, den 16. december 1999 Bekæmpelse af organiseret kriminalitet og narkotika 33. bemærker, at Det Europæiske Råd ganske vist har godkendt Unionens handlingsplan vedrørende bekæmpelse af narkotika (2000-2004), og har opfordret de berørte institutioner og organer til at udarbejde en status inden år 2002, men beklager dybt, at Parlamentets henstillinger i beslutningen af 19. november 1999 (1) om dette emne ikke er blevet behandlet af Rådet, herunder navnlig princippet om indkaldelse til en ekstraordinær rådssamling »på tværs af søjlerne«, som skulle beskæftige sig med bekæmpelse af narko- tikamisbrug, 34. er bekymret over, at kravet om en ny EU-strategi for forebyggelse og bekæmpelse af organiseret kriminalitet ikke behandles som en hastesag med faste pålæg eller tidsfrister til Rådet; bemærker endvidere, at Det Europæiske Råd var tavs omkring en europæisk-russisk handlingsplan vedrørende organiseret krimi- nalitet, og henstiller til Rådet at høre Parlamentet, før en sådan vedtages af EU; Eksterne forbindelser 35. beklager, at der ikke er gjort fremskridt hen imod en løsning af striden om Gibraltar; 36. glæder sig over vedtagelsen af en fælles EU-strategi over for Ukraine, men beklager, at Parlamentet ikke var inddraget i udarbejdelsen heraf, og opfordrer Rådet til, at der i forbindelse med yderligere tiltag tages højde for EU’s og Ukraines gensidige interesse i at styrke landets europæiske forhåbninger og landets muligheder for at bidrage til en retfærdig international orden; beklager, at Det Europæiske Råd ikke traf afgørelse om en fortsættelse og intensivering af Barcelona- 37. processen for fred, stabilitet og økonomisk samarbejde med henblik på udvikling i Middelhavsområdet; 38. glæder sig over Det Europæiske Råds afgørelser om en fortsættelse og intensivering af arbejdet omkring den nordlige dimension og dets opfordring til Kommissionen om i samarbejde med Rådet og i samråd med partnerlandene at forberede en handlingsplan for den nordlige dimension i Den Europæiske Unions politikker over for tredjelande og på tværs af grænserne; 39. glæder sig over, at Det Europæiske Råd har forpligtet sig til uforbeholdent og hurtigt at gennemføre stabilitetspagten for Sydøsteuropa; understreger dog, at dette program skal finansieres korrekt på grundlag af korrekte vurderinger af behovene; 40. beklager, at der ikke er gjort klare fremskridt i Kosovo; fordømmer den seneste krænkelse af serber- nes, sigøjnernes og andre mindretals rettigheder og støtter Rådet i dets faste overbevisning om, at FN’s mandat skal fuldføres; beklager, at der ikke er gjort noget for de 2000 albanske krigsfanger, som stadig tilbageholdes i Serbien; 41. glæder sig over de seneste begivenheder i fredsprocessen i Mellemøsten og opfordrer Rådet til at udøve den nødvendige pression for at sikre, at indledningen af forhandlinger mellem Israel og Syrien fører til en hurtig løsning på konflikten, som er tilfredsstillende for alle parter i fredsprocessen i Mellemøsten; Nordirland støtter Det Europæiske Råds bemærkninger om den betydningsfulde udvikling i Nordirland og hilser 42. denne udvikling velkommen; * * * pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet, Kommissionen samt 43. medlemsstaternes regeringer og parlamenter. (1) Vedtagne tekster af denne dato, punkt 1


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2395/99 af Roberto Bigliardo (TDI) til Kommissionen. Begrænsning af foreningsfriheden for tjenestemænd i Kommissionen.

eurovoc_concepts:
European Commission
European official
institutional reform
labour relations
personal data
trade union freedom
workers' representation

text: C 225 E/124 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/132) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2395/99 af Roberto Bigliardo (TDI) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Begr(cid:230)nsning af foreningsfriheden for tjenestem(cid:230)nd i Kommissionen Kommissionen vedtog den 13. oktober 1999 et dokument forelagt af kommiss(cid:230)r Kinnock, som efter forespłrgerens mening synes at fasts(cid:230)tte en kraftig begr(cid:230)nsning af foreningsfriheden i institutionen, da det indfłrer nye og ubegrundede kriterier for repr(cid:230)sentation for fagforeninger, der allerede officielt er anerkendt som samtalepartnere. Disse nye kriterier skulle ifłlge en indiskretion resultere i registrering af tjenestem(cid:230)nd og medlemmer af de forskellige fagforeninger. Vil Kommissionens formand, Romano Prodi, oplyse, om ovenn(cid:230)vnte er sandt, og i bekr(cid:230)ftende fald, hvorledes han forklarer Kommissionens vedtagelse af et s(cid:229)dant skridt, der kr(cid:230)nker b(cid:229)de foreningsfriheden og den mest element(cid:230)re ret til diskretion vedrłrende arbejdstageres valg? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (6. januar 2000) Kommissionen har intet łnske om at begr(cid:230)nse personalets foreningsfrihed eller fagforeningernes rettighe- der, og den har gentagne gange gjort dette klart. Intet parlamentsmedlem er henvist til at stłtte sig p(cid:229) indiskretioner eller rygter. Den fulde ordlyd af Kommissionens forslag offentliggjordes den 13. oktober og findes p(cid:229) Internettet p(cid:229) fłlgende adresse: http:// www. cc. cec/home/admref/en/refdoc. html Som anfłrt i dette forslag fra Kommissionen om en ny rammeaftale med fagforeningerne (artikel 1) bekr(cid:230)fter Kommissionen specielt sin opbakning af de generelle principper vedrłrende fagforeningernes og idet den p(cid:229) en s(cid:229) gennemskuelig, demokratisk og personalesammenslutningernes opgaver og ansvar, effektiv m(cid:229)de som muligt łnsker at inddrage dem i institutionens daglige liv, herunder ogs(cid:229) i den reformproces Kommissionen har indledt. Kommissionen finder, at dialogen med medarbejderne er af stor betydning for opretholdelsen af gode arbejdsforhold og for sikringen af en effektiv personalerepr(cid:230)sentation. Den best(cid:229)ende ordning er imidlertid baseret p(cid:229) en 25 (cid:229)r gammel rammeaftale, som ikke l(cid:230)ngere fungerer p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at den imłdekommer institutionens nuv(cid:230)rende behov. En (cid:230)ndring er derfor fornuftig og nłdvendig, og den vil v(cid:230)re i alles faglige interesse. Det (cid:230)rede medlem vil v(cid:230)re bekendt med, at princippet om »repr(cid:230)sentativitet« anvendes i mange forbindelse med forhandlinger om og medlemsstater og andre demokratier for at sikre effektivitet i indg(cid:229)else af aftaler, og at foruds(cid:230)tningen er, at en organisation repr(cid:230)senterer en v(cid:230)sentlig del af arbejdsstyrken. Hovedform(cid:229)let med Kommissionens forslag er at klarl(cid:230)gge det centrale personaleudvalgs og fagforenin- gernes rolle i drłftelserne med forvaltningen og at indfłre en effektiv struktur for disse drłftelser, at give en klar definition af, hvilke emner, der kan głres til genstand for drłftelser (»koncertationer«) mellem forvaltningen og fagforeningerne, og hvilke procedurer der błr findes for behandlingen af s(cid:229)danne emner, samt at sikre, at der ved drłftelserne med fagforeningerne tages fornłdent hensyn til deres repr(cid:230)sentati- vitet, og at den stłtte, forvaltningen yder til de forskellige deltagere i dialogen med medarbejderne (fagforeninger og personaleudvalg) i form af medarbejdere, der stilles til r(cid:229)dighed, svarer til den rolle, som de spiller i dialogen. Der foreligger absolut intet forslag om at registrere navnene p(cid:229) fagforeningernes medlemmer for at kunne kontrollere repr(cid:230)sentativiteten. I reformforslaget blev der lagt op til et »kontrolsystem«, ved hj(cid:230)lp af hvilket det er muligt at kontrollere en fagforenings medlemsantal, s(cid:229) hver fagforening kan godtgłre, hvor mange medlemmer den repr(cid:230)senterer. Som det klart fremg(cid:229)r af forslaget, vil der imidlertid ikke v(cid:230)re nogen forpligtelse for fagforeningerne til at anvende et s(cid:229)dant system. Alternative muligheder for forel(cid:230)ggelse af nłjagtige oplysninger om medlemsantal kunne anvendes. Aftale om en uafh(cid:230)ngig person eller instans, der kan foretage kontrollen, er en af de alternative muligheder, som nogle fagforeningsrepr(cid:230)sentanter allerede 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/125 overvejer. Det anerkendes i vidt omfang, at fagforeningernes medlemmer selv har en interesse i at vide, hvor mange kolleger der er medlem af deres organisation. Kommissionen ville aldrig frems(cid:230)tte noget forslag, der kunne »kr(cid:230)nke« foreningsfriheden eller nogen best(cid:229)ende ret til fortrolighed. P(cid:229)stande om, at et s(cid:229)dant forslag er blevet fremsat, er helt uden hold i virkeligheden. (2000/C 225 E/133) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2401/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til R(cid:229)det (13. december 1999) Om: Konflikt mellem folkeretten og et EU-direktiv og overholdelse af traktatsretslige forpligtelser med hensyn til den s(cid:229)kaldte »IJzeren Rijn« Udvidelse af budgettet for de transeurop(cid:230)iske net bekr(cid:230)fter nettets betydning for EU. S(cid:229)vel konstruktionen af ny infrastruktur som modernisering af eksisterende infrastruktur kommer i betragtning for medfinan- siering. IJzeren Rijn-sagen fortjener i den henseende R(cid:229)dets s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksomhed. I henhold til artikel 12 i aftalen af 19. april 1839 om adskillelsen af Belgien og Nederlandene og de deraf afledte belgisk- nederlandske aftaler af 5. november 1842 og 13. januar 1873 (den s(cid:229)kaldte IJzeren Rijn-aftale) har Belgien krav p(cid:229) en forbindelse gennem det nederlandske distrikt Sittard frem til den tyske gr(cid:230)nse. Denne folkeretlige ret til passage blev i perioden mellem 1869 og 1879 virkeliggjort ved konstruktionen af den fłrste gr(cid:230)nseoverskridende jernbaneforbindelse i Europa. Efter Fłrste og Anden Verdenskrig gik denne jernbaneforbindelse imidlertid af brug. I łjeblikket l(cid:230)gger de nederlandske myndigheder hindringer i vejen for fornyet ibrugtagelse af denne internationale jernbaneforbindelse p(cid:229) grundlag af national lovgivning. 1. Erkender R(cid:229)det, at Belgien i kraft af artikel 12 i aftalen af 19. april 1839 om adskillelsen af Belgien og Nederlandene og de deraf afledte belgisk-nederlandske aftaler af 5. november 1842 og 13. januar 1873 har ret til en forbindelse gennem det nederlandske distrikt Sittard frem til den tyske gr(cid:230)nse? 2. Rangerer nederlandsk miljłlovgivning med henblik p(cid:229) gennemfłrelse af habitatdirektivet under ovenn(cid:230)vnte folkeretlige aftaler, da en af parterne i aftalen om adskillelsen af Belgien og Nederlandene (Rusland) ikke er medlem af EU? (I henhold til Wienerkonventionen g(cid:229)r folkeret eksplicit forud for national ret) Vil R(cid:229)det p(cid:229) baggrund af sin reaktion p(cid:229) ovenn(cid:230)vnte spłrgsm(cid:229)l anmode de nederlandske myndighe- 3. der om at opfylde de traktatretslige forpligtelser, navnlig fordi gennemfłrelsen af IJzeren Rijn er i overensstemmelse med det generelle princip om en EU-retlig loyal lłsning. I ben(cid:230)gtende fald, hvorfor ikke? Svar (28. februar 2000) Det (cid:230)rede parlamentsmedlems spłrgsm(cid:229)l henhłrer ikke under R(cid:229)dets kompetence. (2000/C 225 E/134) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2403/99 af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Forslag om nedsk(cid:230)ring af POSEIMA-programmet med 2 mio. euro Kommissionen forelagde den 9. november 1999 Parlamentet (cid:230)ndringsskrivelse nr. 4 til budgettet for (cid:229)r 2000, hvori den foresl(cid:229)r en nedsk(cid:230)ring af POSEIMA-programmet p(cid:229) 2 mio. euro, samtidig med at den foresl(cid:229)r at łge midlerne til andre POSEI-programmer (POSEIDOM og POSEICAN)


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2417/99 von Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) an die Kommission. Schirmherrschaft der Europäischen Union für die Digitalisierung von Handschriften und Inkunabeln aus dem Mittelalter.

eurovoc_concepts:
EU sponsorship
cultural heritage
cultural policy
cultural transmission
digitisation
electronic publishing
multimedia

text: C 225 E/130 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 Schweden meldete am 22. Oktober 1999 bei der Kommission eine Beihilferegelung in Form verminderter Sozialversicherungsbeitr(cid:228)ge f(cid:252)r Nordschweden an. Aufgrund dieser Regelung werden die Sozialversiche- rungsbeitr(cid:228)ge der Arbeitgeber in Nordschweden herabgesetzt. Schweden begr(cid:252)ndet die Ma(cid:223)nahme damit, da(cid:223) auf diese Weise ein Ausgleich f(cid:252)r die zus(cid:228)tzlichen (cid:132)entfernungsbedingten Kosten(cid:147) der betreffenden Unternehmen geschaffen wird. Die Kommission pr(cid:252)ft gegenw(cid:228)rtig, ob diese zweite Bef(cid:246)rderungsbeihilferegelung gerechtfertigt ist. Deswe- gen hat sie die schwedischen Beh(cid:246)rden aufgefordert, ihr den Nachweis zu erbringen, da(cid:223) die vorerw(cid:228)hnten Mehrkosten durch die Verminderung der Sozialversicherungsbeitr(cid:228)ge der Arbeitgeber nicht (cid:252)berkompen- siert werden. Die Antwort der schwedischen Beh(cid:246)rden auf diese Frage steht noch aus. (1) Mitteilung der Kommission (cid:252)ber eine ˜nderung des Abschnitts II in der Mitteilung der Kommission (cid:252)ber die Methode zur Anwendung von Artikel 92 Absatz 3 Buchstaben a) und c) auf Regionalbeihilfen, ABl. C 364 vom 20. 12. 1994. S. 8. (2) ABl. C 74 vom 10. 3. 1998. (2000/C 225 E/140) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2417/99 von Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: Schirmherrschaft der Europ(cid:228)ischen Union f(cid:252)r die Digitalisierung von Handschriften und Inkuna- beln aus dem Mittelalter Die Universit(cid:228)t Granada (Spanien) hat soeben auf CD-ROM die multimediale und interaktive Digitalversion des Codex Granatensis herausgegeben, bei dem es sich um eine wertvolle Handschrift handelt, die von einem belgischen M(cid:246)nch im 13. Jahrhundert verfa(cid:223)t und um 1425 von einem deutschen Meister mit prezi(cid:246)ser gotischer Kalligraphie und Miniaturen ausgeschm(cid:252)ckt wurde. W(cid:228)hrend fr(cid:252)her nur einige wenige Privilegierte aufgrund der Empfindlichkeit der Handschrift dieses Werk bewundern konnten, steht es jetzt jedermann zur Verf(cid:252)gung, der 1 500 Pesetas daf(cid:252)r aufbringen kann. K(cid:246)nnte die Kommission angesichts des Erfolges dieses Experiments Angaben dar(cid:252)ber machen, ob sie bereit ist, f(cid:252)r ein multimediales und interaktives Verlagsprogramm von Handschriften und Inkunabeln aus dem Mittelalter die Schirmherrschaft zu (cid:252)bernehmen, damit das breite Publikum leichten Zugang zur Kenntnis und Bewunderung der wertvollsten Prachtexemplare der mittelalterlichen Buchdruckerkunst erlangen kann? Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (28. Januar 2000) Der Herr Abgeordnete hat Informationen zu der Frage erbeten, ob es der Kommission m(cid:246)glich ist, ein multimediales interaktives Verlagsprogramm von Handschriften und Inkunabeln aus dem Mittelalter zu unterst(cid:252)tzen, damit das breite Publikum bestimmte Prachtexemplare der mittelalterlichen Buchdrucker- kunst besser kennen und sch(cid:228)tzen lernt. Kulturelle Initiativen kann die Kommission nur im Rahmen und nach den Kriterien ihrer bestehenden Programme unterst(cid:252)tzen. In diesem Zusammenhang weist die Kommission darauf hin, da(cid:223) Anfang des Jahres ein Aufruf zur Einreichung von Vorschl(cid:228)gen zum ersten Rahmenprogramm (cid:132)Kultur 2000(cid:147) gestartet wird. Sobald es offiziell verabschiedet ist, wird das Programm im Amtsblatt ver(cid:246)ffentlicht und auch im Internet zu finden sein. F(cid:252)r weitere Informationen oder R(cid:252)ckfragen steht die Kommission dem Herrn Abgeordneten gerne zur Verf(cid:252)gung. Ein Merkblatt zum Rahmenprogramm (cid:132)Kultur 2000(cid:147) geht dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt zu. Au(cid:223)er im Programm (cid:132)Kultur 2000(cid:147) wird die Erschlie(cid:223)ung des kulturellen Erbes Europas in multimedialer Form auch im Programm (cid:252)ber die Technologien der Informationsgesellschaft des 5. Europ(cid:228)ischen Rahmenprogramms Forschung, technologische Entwicklung und Demonstration (FTE) behandelt. In der Leitaktion (cid:132)Multimedia-Inhalte(cid:147) sieht das Arbeitsprogramm f(cid:252)r das Jahr 2000 die F(cid:246)rderung von For- schungsprojekten zur besseren Erschlie(cid:223)ung der kulturellen und wissenschaftlichen Sammlungen vor. N(cid:228)here Informationen zu diesem Programm und den entsprechenden Aufrufen zur Einreichung von Vorschl(cid:228)gen stehen zur Verf(cid:252)gung (cid:252)ber den Server Web Cordis (www. cordis. lu/ist/)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-2578/99 υποβολή: Esko Seppänen (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Η ενίσχυση της γερμανικής κυβέρνησης σε κατασκευαστική εταιρεία.

eurovoc_concepts:
Italy
air traffic
competence of the Member States
night work

text: 1. 8. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 219 E/181 (2000/C 219 E/230) GRAPTH ERVTHSH P-2568/99 ypobolh·: Francesco Speroni (TDI) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Νυχτερινε΄ς πτη΄σεις ο΄ψεως στην Ιταλι΄α Έχει την προ΄θεση η Επιτροπη΄ να προβει΄ σε κα΄ποια ενε΄ργεια προς το ιταλικο΄ κρα΄τος ω΄στε οι αρµο΄διες αρχε΄ς να εκδω΄σουν τις οριστικε΄ς διατα΄ξεις προκειµε΄νου να επιτραπει΄, ο΄πως και σε α΄λλα κρα΄τη της Ένωσης, η πραγµατο- ποι΄ηση πτη΄σεων βα΄σει των κανο΄νων νυχτερινω΄ν πτη΄σεων ο΄ψεως; Apa·nthsh thw kaw de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Ianoyari·oy 2000) Επι΄ του παρο΄ντος, οι εξ ο΄ψεως νυχτερινε΄ς πτη΄σεις δεν καλυ΄πτονται απο΄ την κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α. Ως εκ του΄του, το εν λο΄γω ζη΄τηµα υπα΄γεται στις επιχειρησιακε΄ς απαιτη΄σεις των κρατω΄ν µελω΄ν, τα οποι΄α ει΄ναι αρµο΄δια, στο πλαι΄σιο των εκα΄στοτε απαιτη΄σεω΄ν τους, για την αξιολο΄γηση του εα΄ν και υπο΄ ποιες συνθη΄κες επιτρε΄πεται η α΄σκηση της εν λο΄γω δραστηριο΄τητας. ∆εδοµε΄νου ο΄τι η εν λο΄γω κατα΄σταση δεν φαι΄νεται να προσβα΄λλει τις θεµελιω΄δεις ελευθερι΄ες που ορι΄ζονται στη συνθη΄κη ΕΚ, η Επιτροπη΄ δεν προτι΄θεται να θεσπι΄σει σχετικη΄ νοµοθεσι΄α στο α΄µεσο µε΄λλον. (2000/C 219 E/231) GRAPTH ERVTHSH P-2578/99 ypobolh·: Esko Seppänen (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (16 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Η ενι΄σχυση της γερµανικη΄ς κυβε΄ρνησης σε κατασκευαστικη΄ εταιρει΄α Η οµοσπονδιακη΄ κυβε΄ρνηση της Γερµανι΄ας χορηγει΄ εµφανω΄ς σηµαντικη΄ οικονοµικη΄ ενι΄σχυση σε µεγα΄λη κατα- σκευαστικη΄ εταιρει΄α (Holtzmann), για να τη σω΄σει απο΄ την εκκαθα΄ριση. Θεωρει΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι η ενε΄ργεια της γερµανικη΄ς κυβε΄ρνησης ει΄ναι συµβατη΄ µε το δι΄καιο του ανταγωνισµου΄ που ισχυ΄ει στην ΕΕ; Apa·nthsh toy k. Monti ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Ianoyari·oy 2000) Η γερµανικη΄ κυβε΄ρνηση κοινοποι΄ησε προσφα΄τως την προτεινο΄µενη ενι΄σχυση. Στο αξιο΄τιµο µε΄λος παρε΄χεται η διαβεβαι΄ωση ο΄τι η υπο΄θεση αυτη΄ αποτελει΄ το αντικει΄µενο εξονυχιστικη΄ς ε΄ρευνας. (2000/C 219 E/232) GRAPTH ERVTHSH E-2588/99 ypobolh·: Marialiese Flemming (PPE-DE) prow to Symboy·lio (3 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Οδηγι΄α για την προστασι΄α των πτηνω΄ν Η Επιτροπη΄ υπε΄βαλε την 1 Ιανουαρι΄ου 1994 µι΄α προ΄ταση (1) τροποποι΄ησης της Οδηγι΄ας 79/409/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 2 Ιανουαρι΄ου 1979 σχετικα΄ µε τη διατη΄ρηση των α΄γριων πτηνω΄ν (2). Επειδη΄ αυτη΄ η προ΄ταση στηρι΄ζεται στο ρθρο 175 (πρω΄ην α΄ρθρο 130) της Συµβασης της Ευρωπαι¤κη΄ς Κοινο΄τητας, εφαρµο΄ζει την διαδικασι΄α συνεργασι΄ας µε το Κοινοβου΄λιο. Το Κοινοβου΄λιο γνωµοδο΄τησε στις 15 Φεβρουαρι΄ου. (3) Το Συµβου΄λιο δεν ε΄χει λα΄βει µε΄χρι στιγµη΄ς καµι΄α κοινη΄ θε΄ση επι΄ του θε΄µατος


title: I.Resolution med Europaparlamentets yttrande om förslag om utnämning av åtta ledamöter av revisionsrätten (C5-0231/1999 — 1999/0820(CNS))

text: C 296/168 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 18. 10. 2000 Torsdag 16 december 1999 TEXTER ANTAGNA 1. Utnämning av åtta ledamöter av revisionsrätten A5-0090/1999 I. Resolution med Europaparlamentets yttrande om förslag om utnämning av åtta ledamöter av revisionsrätten (C5-0231/1999 ) 1999/0820(CNS)) Europaparlamentet utfärdar denna resolution (cid:1) med beaktande av artikel 45b. 3 första stycket i EKSG-fördraget, (cid:1) med beaktande av artikel 247. 3 första stycket i EG-fördraget, (cid:1) med beaktande av artikel 160b. 3 första stycket i Euratomfördraget, (cid:1) med beaktande av artikel 35 i arbetsordningen, (cid:1) med beaktande av sina resolutioner av den 17 november 1992 om rådfrågningsförfarandet i samband med utnämning av ledamöter av revisionsrätten (1) och av den 19 januari 1995 om förfarandet vid rådfrågning av Europaparlamentet vid utnämning av ledamöter av revisionsrätten (2), (cid:1) efter att ha hörts av rådet i en skrivelse av den 3 november 1999 om nomineringen av en ledamot av revisionsrätten (C5-0231/1999), (cid:1) med beaktande av att budgetkontrollutskottet vid sitt sammanträdde den 22 november 1999 har utfrågat den av rådet föreslagna kandidaten till posten som ledamot av revisionsrätten och behandlat kandidatens meriter utifrån de kriterier som fastställs i artiklarna 45b i Parisfördraget, 247 i EG-för- draget och 160b i Euratomfördraget, (cid:1) med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A5-0090/1999). Parlamentet ställer sig positivt till utnämningen av Vítor Manuel Silva Caldeira till ledamot av revi- 1. sionsrätten, 2. uppdrar åt sin ordförande att översända detta yttrande till rådet, och för kännedom till revisionsrät- ten, Europeiska gemenskapernas övriga institutioner och medlemsstaternas nationella revisionsmyndighe- ter. (1) EGT C 337, 21. 12. 1992, s. 51. (2) EGT C 43, 20. 2. 1995, s. 75. II. Resolution med Europaparlamentets yttrande om förslag om utnämning av en ledamot av revisionsrätten (C5-0232/1999 ) 1999/0820(CNS)) Europaparlamentet utfärdar denna resolution (cid:1) med beaktande av artikel 45b. 3 första stycket i EKSG-fördraget, (cid:1) med beaktande av artikel 247. 3 första stycket i EG-fördraget, (cid:1) med beaktande av artikel 160b. 3 första stycket i Euratomfördraget, (cid:1) med beaktande av artikel 35 i arbetsordningen,


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2490/99 från Robert Evans (PSE) till kommissionen. Transport av levande djur.

eurovoc_concepts:
animal welfare
complaint to the Commission
protection of animals
transport of animals
veterinary inspection

text: C 219 E/174 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 1. 8. 2000 Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (5 januari 2000) I enlighet med artikel 1a. 3, i f(cid:246)rordning (EG) nr 894/97 (cid:228)ndrad genom r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1239/98 av den 8 juni 1998 om vissa tekniska (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r bevarande av fiskeresurserna (1), skall alla fartyg som har anv(cid:228)nt drivgarn under den i ovann(cid:228)mnda f(cid:246)rordning fastst(cid:228)llda referensperioden ing(cid:229) i kontrollen av om procentsatsen p(cid:229) 60 % som fastst(cid:228)lls i punkt 3 har beaktats. Det finns ingenting i de uppgifter som kommissionen f(cid:246)rfogar (cid:246)ver som tyder p(cid:229) att best(cid:228)mmelserna i ovan(cid:228)mnda f(cid:246)rordningar inte har f(cid:246)ljts. F(cid:246)r (cid:246)vrigt b(cid:246)r det noteras att anv(cid:228)ndningen av drivgarn vid fiske efter tonfisk och andra tonfiskarter enligt n(cid:228)mnda artikel f(cid:246)rbjuds fr(cid:229)n den 1 januari 2002. Avskaffandet av detta f(cid:229)ngsts(cid:228)tt (cid:228)r allts(cid:229) garanterat. (1) EGT L 171, 17. 6. 1998. (2000/C 219 E/222) SKRIFTLIG FR¯GA E-2490/99 fr(cid:229)n Robert Evans (PSE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Transport av levande djur Enligt artikel 13 i r(cid:229)dets direktiv 91/628/EC (1) s(cid:229)som (cid:228)ndrat av r(cid:229)dets direktiv 95/29/EG (2) om skydd av djur vid transport skall kommissionen f(cid:246)re den 31 december 1999 inge en rapport till r(cid:229)det, (cid:229)tf(cid:246)ljd av eventuella f(cid:246)rslag. Planerar kommissionen att inge rapporten i tid? Om inte, n(cid:228)r planeras detta ske? Det finns klara bevis f(cid:246)r att l(cid:229)nga transporter leder till att djuren behandlas mycket illa och i vissa fall till att m(cid:229)nga d(cid:246)r. Kan kommissionen mot denna bakgrund i samband med att den l(cid:228)gger fram f(cid:246)rslag under artikel 13 i direktiv 91/628/EG, f(cid:246)resl(cid:229) att transport av levande djur i m(cid:246)jliga fall ers(cid:228)tts med handel med k(cid:246)tt och slaktkroppar? (1) (2) EGT L 340, 11. 12. 1991, s. 17. EGT L 148, 30. 6. 1995, s. 52. Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 januari 2000) Medlemsstaternas egna erfarenheter (cid:228)r de viktigaste uppgiftsk(cid:228)llorna n(cid:228)r det g(cid:228)ller att se hur r(cid:229)dets direktiv 95/29/EG av den 29 juni 1995 om (cid:228)ndring av direktiv 91/628/EEG om skydd av djur vid transport efterlevs. Rapporterna som medlemsstaterna l(cid:228)mnar till kommissionen varje (cid:229)r i enlighet med artikel 8 i direktiv 91/628/EEG (cid:228)r den fr(cid:228)msta k(cid:228)llan till information om efterlevnaden av best(cid:228)mmelserna om skydd av djur vid transport. Kommissionen har p(cid:229)mint alla beh(cid:246)riga myndigheter om att iaktta best(cid:228)mmelserna enligt artikel 8. Kommissionens kontor f(cid:246)r livsmedels- och veterin(cid:228)rfr(cid:229)gor har avlagt kontrollbes(cid:246)k i olika medlemsstater och rapporterat om genomf(cid:246)randet av direktiv 91/628/EG. Kommissionen har ocks(cid:229) f(cid:229)tt officiella klagom(cid:229)l fr(cid:229)n icke-statliga organisationer som konstaterar problem med genomf(cid:246)randet av direktivet i medlemsstaterna. Den rapport som avses i artikel 13 i direktivet skall l(cid:228)ggas fram snarast m(cid:246)jligt, varvid h(cid:228)nsyn kommer att tas till all ovann(cid:228)mnd information. 1. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 219 E/175 Under tiden har en arbetsgrupp inom St(cid:228)ndiga veterin(cid:228)rkommittØn tillsatts som skall kartl(cid:228)gga de sv(cid:229)rig- heter som myndigheterna har st(cid:246)tt p(cid:229) i samband med genomf(cid:246)randet av gemenskapsr(cid:228)tten samt granska den information som medlemsstaterna har s(cid:228)nt till kommissionen i enlighet med artikel 8 i direktivet. Gemenskapens best(cid:228)mmelser f(cid:246)r skydd av djur under transport har utarbetats p(cid:229) grundval av vetenskaplig forskning och praktiska erfarenheter, som visar att djurtransporter (cid:228)r genomf(cid:246)rbara under s(cid:228)rskilda f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar. Gemenskapsr(cid:228)tten om djurens v(cid:228)lbefinnande anpassas kontinuerligt mot bakgrund av aktuell forskning och praktiska erfarenheter p(cid:229) omr(cid:229)det. Djurens v(cid:228)lbefinnande (cid:228)r en mycket viktig fr(cid:229)ga f(cid:246)r kommissionen, vilket (cid:228)ven framh(cid:229)lls i vitboken om livsmedelss(cid:228)kerhet som antogs den 12 januari 2000. (2000/C 219 E/223) SKRIFTLIG FR¯GA E-2512/99 fr(cid:229)n Rosa MiguØlez Ramos (PSE) till kommissionen (22 december 1999) ˜mne: Val av projekt f(cid:246)r programmet Kultur 2000 Kommissionen har valt ut 55 kulturprojekt inom ramen f(cid:246)r programmet Kultur 2000 f(cid:246)r ett totalbelopp p(cid:229) mer (cid:228)n 6 miljoner euro. Finns det bland de 55 initiativ som kommissionen godk(cid:228)nt n(cid:229)got som (cid:228)r f(cid:246)rknippat med de europeiska kulturst(cid:228)derna (cid:229)r 2000? Inom ramen f(cid:246)r denna f(cid:246)rs(cid:246)ksverksamhet har man valt ut fem projekt som skall genomf(cid:246)ras i Spanien. Vilka (cid:228)r dessa fem projekt? ˜r n(cid:229)got av dessa f(cid:246)rknippat med Santiago de Compostela? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (28 januari 2000) Vad betr(cid:228)ffar gemenskapens kulturprogram vill kommissionen erinra om att m(cid:229)let med verksamheten inte (cid:228)r att bevilja s(cid:228)rskilda bidrag till n(cid:229)gon medlemsstat utan att uppmuntra det europeiska samarbetet genom att bland annat st(cid:246)dja projekt som har en europeisk dimension och som genomf(cid:246)rs av flera partner. Inom ramen f(cid:246)r inbjudan att l(cid:228)mna projektf(cid:246)rslag (cid:129) (cid:148)F(cid:246)rs(cid:246)ksverksamhet inf(cid:246)r ramprogrammet(cid:148) (cid:129) som offentliggjordes i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (1) inkom 410 ans(cid:246)kningar till kommis- sionen. Efter att ha inh(cid:228)mtat yttrandet fr(cid:229)n en kommittØ av oberoende sakkunniga som f(cid:246)retr(cid:228)dde flera kulturomr(cid:229)den valde kommissionen ut 55 projekt. Ett enda av dessa projekt har ett samband med europeiska kulturst(cid:228)der. Det (cid:228)r projektet (cid:148)Hotel Europa(cid:148) vars huvudanordnare (cid:228)r Intercult Production (Sverige) och projektet genomf(cid:246)rs i samarbete med f(cid:246)ljande sammanslutningar: Association de Gestion du Festival d(cid:146)Avignon, Bologna 2000, Verein Wiener Festwoche samt Rotterdam 2001. Vad g(cid:228)ller de utvalda projekt som har en spansk huvudanordnare, finns det fyra s(cid:229)dana projekt: (cid:148)Electronic Map of European venues(cid:148), (cid:148)la douleur, Øtude thØmatique pluridisciplinaire et interculturelle(cid:148), (cid:148)globalisation et identitØs culturelles(cid:148) samt (cid:148)argonautas 2000(cid:148). Av dessa projekt finns det inget som r(cid:246)r Santiago de Compostella, som f(cid:246)r (cid:246)vrigt inom ramen f(cid:246)r Raphael- programmet (cid:229)r 1999 fick ett bidrag p(cid:229) 150 000 euro (som (cid:148)europeiskt laboratorium(cid:148)) och 1998 ett bidrag (cid:229)ren p(cid:229) 175 000 euro. Dessutom fick Santiago de Compostella 200 000 ecu per 1997,1996,1995,1994 (ur rubriken (cid:148)viktiga st(cid:246)rre evenemang(cid:148)). (cid:229)r under (1) EGT C 163, 10. 6. 1999


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2580/99 von Umberto Bossi (TDI) an die Kommission. Gemeinschaftliches Finanzierungsinstrument EC-Investment Partners (ECIP).

eurovoc_concepts:
EU financial instrument
developing countries
investment aid

text: C 280 E/76 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 Werbung f(cid:252)r Antiraucher-Pflaster, die f(cid:252)r die europaweite Verbreitung bestimmt ist und Raucher, die das Rauchen aufgeben wollen, vom Rauchen abbringen soll, so (cid:252)berarbeitet werden, da(cid:223) sie den italienischen Bestimmungen entspricht. Werbung aus anderen Mitgliedstaaten jedoch, die (cid:252)ber Satellit oder Kabel in Italien verbreitet wird, braucht sich nicht an diese Bestimmungen zu halten. Folglich gelten in Italien f(cid:252)r die Werbung f(cid:252)r NRT-Pflaster (die doch der Volksgesundheit dienen) Beschr(cid:228)nkungen gegen(cid:252)ber der Werbung f(cid:252)r dieselben Erzeugnisse in den anderen Mitgliedstaaten. Dies ist ein Hemmnis f(cid:252)r die freie Information f(cid:252)r Raucher in Italien (cid:252)ber den Nutzen von NRT-Pflastern bez(cid:252)glich der Einstellung des Rauchens aus Gesundheitsgr(cid:252)nden. Ist die Kommission nicht der Auffassung, da(cid:223) die italienischen Werbebestimmungen dem angestrebten Ziel, d. h. dem Schutz der Volksgesundheit, zuwiderlaufen? Wenn ja, ist sie bereit, die Er(cid:246)ffnung eines Versto(cid:223)verfahrens gegen Italien im Hinblick auf diese Bestimmungen zu erw(cid:228)gen? Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (11. Februar 2000) Die geeigneten Mittel zur Tabakentw(cid:246)hnung f(cid:252)r nikotinabh(cid:228)ngige Personen sind Arzneimittel. Bez(cid:252)glich ihrer Einstufung im Hinblick auf die (cid:228)rztliche Verschreibung und die M(cid:246)glichkeit der Werbung in der (cid:214)ffentlichkeit nehmen die Mitgliedstaaten unterschiedliche Haltungen ein. In bestimmten Mitgliedstaaten sind diese Arzneimittel frei verk(cid:228)uflich, w(cid:228)hrend sie in anderen Mitgliedstaaten rezeptpflichtig sind. Hinsichtlich der Werbung jedoch gilt f(cid:252)r diese Arzneimittel auch in Anbetracht des volksgesundheitlichen insofern eine Ausnahme als f(cid:252)r rezeptpflichtige Aspekts ihrer Verwendung, der Tabakentw(cid:246)hnung, Arzneimittel in der Regel keine (cid:246)ffentliche Werbung gemacht werden darf. Daher ist in den meisten Mitgliedstaaten die Werbung in der (cid:214)ffentlichkeit erlaubt. Die (cid:246)ffentliche Werbung f(cid:252)r Arzneimittel ist durch die Richtlinie 92/28/EG des Rates vom 31. M(cid:228)rz 1992 (cid:252)ber die Werbung f(cid:252)r Humanarzneimittel (1) geregelt, die eine Harmonisierung der Anforderungen her- beif(cid:252)hrt. In Artikel 4b) dieser Richtlinie ist festgelegt, da(cid:223) in der Werbung zumindest der Name des Arzneimittels anzugeben ist, ferner m(cid:252)ssen die f(cid:252)r eine sinnvolle Verwendung des Arzneimittels unerl(cid:228)(cid:223)- lichen Informationen gegeben werden. Dar(cid:252)ber hinaus wird eine ausdr(cid:252)ckliche und gut erkennbare Aufforderung, die Hinweise auf der Packungsbeilage oder auf der (cid:228)u(cid:223)eren Verpackung aufmerksam zu lesen, gefordert. Zum Schutz der Volksgesundheit wird die (cid:246)ffentliche Werbung f(cid:252)r Arzneimittel in allen Mitgliedstaaten sehr strengst (cid:252)berwacht. Unter Einhaltung des festgelegten gesetzlichen Rahmens ist es m(cid:246)glich, da(cid:223) die in den einzelnen Mitgliedstaaten verbreiteten Werbebehauptungen hinsichtlich des Inhalts und ihrer L(cid:228)nge unterschiedlich sind. Sofern die Kommission nicht (cid:252)ber ausreichende Informationen verf(cid:252)gt, um zu pr(cid:252)fen, ob die italienische Regelung in bezug auf oben genannte Werbebehauptungen gegen die Zielsetzungen des Gesundheits- schutzes und des freien Warenverkehrs verst(cid:246)(cid:223)t, wird sie die italienischen Beh(cid:246)rden kontaktieren, um zus(cid:228)tzliche Ausk(cid:252)nfte zu erhalten. (1) ABl. L 113 vom 30. 4. 1992. (2000/C 280 E/077) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2580/99 von Umberto Bossi (TDI) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: Gemeinschaftliches Finanzierungsinstrument (cid:132)EC-Investment Partners(cid:147) (ECIP) Das ECIP-Programm war ein gro(cid:223)er Erfolg: (cid:220)ber 3 Millarden Euro wurden von der Kommission zur Kofinanzierung der im Rahmen der Fazilit(cid:228)ten 1, 2, 3 und 4 vorgesehenen Ma(cid:223)nahmen gezahlt. Nach der internen Neuorganisation der Kommission war bei den Verfahren zur Auswahl und Bewertung der eingereichten Vorhaben pl(cid:246)tzlich ein starker R(cid:252)ckgang zu verzeichnen, der sich dann seit einigen Monaten in der Einstellung der Zahlungen niederschlug, obwohl die Mittel f(cid:252)r die bereits von der Kommission genehmigten Vorhaben zur Verf(cid:252)gung stehen. 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/77 Au(cid:223)erdem k(cid:246)nnten sich aufgrund des baldigen nat(cid:252)rlichen Ablaufs der Geltungsdauer der Verordnung des Rates und der allgemeinen Neuorganisation der Investitionshilfsprogramme f(cid:252)r Drittl(cid:228)nder die Wartezeiten f(cid:252)r die Beg(cid:252)nstigten, die (cid:252)berdies nicht (cid:252)ber die Verfahrensfristen informiert werden, weiter verl(cid:228)ngern. Die Kommission wird daher um die Beantwortung der folgenden Fragen gebeten: 1. Hat sie daf(cid:252)r Sorge getragen, da(cid:223) die B(cid:252)rger (cid:252)ber den Beschlu(cid:223) (cid:252)ber die Einstellung der Zahlungen, die Gr(cid:252)nde f(cid:252)r die Einstellung und die Ma(cid:223)nahmen, die zur Beschleunigung der Verfahren angewendet werden sollen, informiert werden? 2. Beabsichtigt sie, daf(cid:252)r zu sorgen, da(cid:223) die Finanzhilfen f(cid:252)r 1999 eingereichte und/oder genehmigte Vorhaben gezahlt werden? 3. Welche Garantieren gedenkt sie den Beg(cid:252)nstigten der bereits eingereichten (aber noch nicht gepr(cid:252)ften) und der bereits ausgew(cid:228)hlten Vorhaben f(cid:252)r eine rasche L(cid:246)sung der obengenannten Probleme zu geben? 4. 5. Ist eine Erneuerung des ECIP-Programms oder dessen Ersetzung durch ein anderes Programm vorgesehen? Sind (cid:220)bergangsma(cid:223)nahmen zur Gew(cid:228)hrleistung der Kontinuit(cid:228)t in den verschiedenen Verfahrens- phasen vorgesehen? (2000/C 280 E/078) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2599/99 von Guido Podest(cid:224) (PPE-DE) an die Kommission (11. Januar 2000) Betrifft: ECIP Das gemeinschaftliche Finanzinstrument ECIP wurde in den letzten Jahren von dem betroffenen Personen- kreis sehr positiv aufgenommen, und zwar wurden mehr als 2. 200 Ma(cid:223)nahmen genehmigt und (cid:252)ber 250 Millionen Euro bereitgestellt. Das derzeit gem(cid:228)(cid:223) der Verordnung des Rates Nr. 213/96 (1) Programm l(cid:228)uft Ende dieses Jahres aus. (vom 29. Januar 1996) durchgef(cid:252)hrte Kann die Kommission daher mitteilen, ob es offizielle Leitlinien f(cid:252)r eine Verl(cid:228)ngerung des Finanzinstru- ments gibt, und wenn ja, welche? Kann die Kommission f(cid:252)r den Fall, da(cid:223) sie noch nicht (cid:252)ber die Zukunft dieser Initiative entschieden haben sollte, die Gr(cid:252)nde f(cid:252)r diese Verz(cid:246)gerung nennen? (1) ABl. L 28 vom 6. 2. 1996, S. 2. Gemeinsame Antwort von Herrn Patten im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen P-2580/99 und E-2599/99 (24. Januar 2000) In den letzten Jahren hat sich im Rahmen des Programms EC-Investment Partners (ECIP) ein R(cid:252)ckstand unerledigter Akten angeh(cid:228)uft. Folglich wurde Anfang 1999 der Entschlu(cid:223) gefa(cid:223)t, da(cid:223) die Kommission ihre begrenzten Mittel vorrangig daf(cid:252)r verwenden soll, bereits bestehende ECIP-Akten abzuschlie(cid:223)en, indem sie die noch ausstehenden Zahlungen vornimmt und die nicht genutzten und r(cid:252)ckzahlbaren ECIP-Mittel eintreibt. Die Kommission hat k(cid:252)rzlich beschlossen, dem Rat und dem Parlament eine Verl(cid:228)ngerung der Geltungs- dauer der ECIP-Verordnung f(cid:252)r einen (cid:220)bergangszeitraum von einem Jahr, d. h. bis zum 31. Dezember 2000, vorzuschlagen, um die praktische (cid:220)berwachung der bereits finanzierten Ma(cid:223)nahmen und der ˜nderungen bereits unterzeichneter Vertr(cid:228)ge wie auch technische Hilfe sicherzustellen, damit die laufenden Aktionen zu Ende gef(cid:252)hrt und abgeschlossen werden k(cid:246)nnen. Nach dem 31. Dezember 1999 werden keine neuen Projekte mehr finanziert und alle bis zu diesem Zeitpunkt von der Kommission nicht offiziell genehmigten Finanzierungsantr(cid:228)ge an die Antragsteller zur(cid:252)ckgesandt. Im Jahr 2000 ist eine unabh(cid:228)ngige Evaluierung von ECIP vorgesehen, die es der Kommission erm(cid:246)glichen soll, f(cid:252)r die einzelnen Instrumente zur F(cid:246)rderung der Investitionen in den Entwicklungsl(cid:228)ndern eine besser koordinierte Strategie festzulegen