title: Společná strategie Evropské Rady ze dne 11. prosince 1999 o Ukrajině

text: 114 CS Úřední věstník Evropské unie 31999E0877 23. 12. 1999 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ 18/sv. 1 L 331/1 SPOLEČNÁ STRATEGIE EVROPSKÉ RADY ze dne 11. prosince 1999 o Ukrajině (1999/877/SZBP) EVROPSKÁ RADA, s ohledem na Smlouvu o Evropské unii, a zejména na čl. 13 odst. 2 této smlouvy, vzhledem k tomu, že dohoda o partnerství a spolupráci (DPS) mezi Evropskými společenstvími, jejich členskými státy a Ukrajinou vstoupila v platnost dnem 1. března 1998, PŘIJALA TUTO SPOLEČNOU STRATEGII: PŘEDSTAVA EVROPSKÉ UNIE O JEJÍM PARTNERSTVÍ S UKRAJINOU ČÁST I 1. Strategické partnerství mezi Evropskou unií (EU) a Ukrajinou, založené na sdílených hodnotách a společných zájmech, je životně důležitým činitelem upevňování míru, stability a prosperity v Evropě. Svoboda, nezávislost a stabilita Ukrajiny se řadí mezi největší vymoženosti, jichž bylo dosaženo v nové Evropě, zbavené starých dělících linií. Její zeměpisné předpoklady, jakož i velikost, zdroje jejího obyvatelstva a rovněž její poloha podél os sever-jih a západ-východ dávají Ukrajině jedinečné postavení v Evropě a činí ji určujícím regionálním činitelem. 2. Ukrajina má dnes vynikající vztahy se všemi svými sousedy a podnikla důležité kroky k prosazení své státnosti a k upevnění své demokracie. Skutečnost, že Ukrajina je od dosažení své nezávislosti zdrojem stability regionu, přes své domácí potíže a rozdíly, je chvályhodný úspěch. EU vítá úzké zapojení Ukrajiny do stabilizace jejího regionu a podporuje posílení role Ukrajiny na fóru regionální spolupráce. EU vítá také závazek Ukrajiny k jadernému odzbrojení, jakož i její spolupráci při udržování evropského a mezinárodního míru a bezpečnosti, zejména prostřednictvím Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE) a OSN. 3. Strategické partnerství mezi EU a Ukrajinou je od dosažení nezávislosti Ukrajiny neustále posilováno. V této souvislosti je dohoda o partnerství a spolupráci významným úspěchem. Ukrajina byla prvním státem z nově nezávislých států, které takovou dohodu podepsaly, což svědčí o přání EU i Ukrajiny posilovat vzájemnou spolupráci. EU poskytuje Ukrajině v jejím procesu přechodu a reformy cennou pomoc formou makrofinanční pomoci, programu Tacis, jakož i pomocí dvoustranných programů. 4. Po skončení současného procesu rozšíření budou některé členské státy EU sdílet společnou hranici s Ukrajinou. Rozšíření Unie dále posílí dynamiku hospodářství a politickou stabilitu v regionu, a tak rozšíří možnosti spolupráce s Ukrajinou. 5. Evropská unie má ve vztahu k Ukrajině tyto strategické cíle: — přispět ke vzniku stabilní, otevřené a pluralitní demokracie na Ukrajině, která se řídí zásadou právního státu a je oporou stabilně fungujícího tržního hospodářství, což bude ku prospěchu všeho lidu Ukrajiny, — spolupracovat s Ukrajinou na udržování stability a bezpečnosti v Evropě a ve světě a při hledání účinných odpovědí na společné hrozby, před nimiž kontinent stojí, 18/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 115 — prohloubit hospodářskou, politickou a kulturní spolupráci s Ukrajinou, jakož i spolupráci v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. 6. EU uznává evropské aspirace Ukrajiny a vítá ukrajinskou proevropskou volbu. EU je i nadále pevně zavázána spolupracovat s Ukrajinou na celostátní, regionální a místní úrovni, za účelem podpory úspěšné politické a hospodářské přeměny na Ukrajině, která umožní další sblížení s EU. EU a její členské státy nabízejí, že budou sdílet s Ukrajinou své různé zkušenosti při budování moderních politických, ekonomických, sociálních a správních struktur, při plném uznávání toho, že hlavní odpovědnost za budoucnost Ukrajiny spočívá na ní samotné. 7. Evropská rada proto přijímá tuto společnou strategii k upevnění strategického partnerství mezi EU a Ukrajinou. Evropská rada uznává, že úspěšnost, stabilita a bezpečnost Ukrajiny je v nejlepším zájmu EU. Právním základem vztahů mezi EU a Ukrajinou je dohoda o partnerství a spolupráci (DPS). Plné uplatňování této dohody je předpokladem úspěšného začlenění Ukrajiny do evropského hospodářství a také pomůže Ukrajině stvrzovat její evropskou identitu. 8. EU a její členské státy budou rozvíjet koordinaci, soudržnost a doplňkovost všech aspektů jejich politiky vůči Ukrajině. Unie, Společenství a jejich členové budou spolupracovat také s regionálními a mezinárodními organizacemi i uvnitř těchto organizací, jakož i s podobně smýšlejícími partnery, k uskutečnění cílů uvedených v DPS a v této společné strategii. Postoje zaujímané Společenstvím a jeho členy na všech příslušných fórech budou ve shodě s touto společnou strategií. Evropská rada vyzývá Ukrajinu, aby spolupracovala s EU na základě této společné strategie ku prospěchu obou stran. ČÁST II HLAVNÍ CÍLE EVROPSKÁ RADA IDENTIFIKOVALA TYTO HLAVNÍ CÍLE: I. Podpora procesu přechodu k demokracii a hospodářské trans- formace na Ukrajině. II. Zajištění bezpečnosti a čelení společným výzvám na evrop- ském kontinentu. III. Podpora posílené spolupráce mezi EU a Ukrajinou v souvis- losti s rozšířením EU. I. Podpora procesu přechodu k demokracii a k přeměně hospodářství na Ukrajině. EU a Ukrajina mají společný zájem na urychlení procesu demo- kratického a hospodářského přechodu na Ukrajině. Úspěšná přeměna na Ukrajině přinese prosperitu nejen Ukrajině, ale celému regionu. Aby tento proces přechodu byl úspěšný, musí být provedeny reformy k upevnění demokracie a právního státu, jakož i hospodářská a sociální reforma s cílem vytvoření fun- gujícího tržního hospodářství. EU navrhuje posílit spolupráci s Ukrajinou v těchto prioritních oblastech: I. i) Upevnění demokracie, právního státu a veřejných institucí na Ukrajině 9. EU vítá úspěchy Ukrajiny při kladení základů demokratického systému, zejména při zavádění systému více stran a přijetí parlamentní ústavy. EU uznává úspěšnost Ukrajiny při udržování její jednoty přes rozdílnost této země. 10. EU podporuje Ukrajinu v jejím veškerém úsilí zaměřeném na upevnění demokracie a dobré správy věcí veřejných, lidských práv a právního státu. Unie soudí, že právní stát je předpokladem pro vytvoření fungujícího tržního hospodářství, které nabízí příležitosti a prospěch všem občanům Ukrajiny. EU podporuje úsilí Ukrajiny o reformu právního systému v rámci DPS. Řádně fungující nezávislé soudnictví, profesionální policie, rozvoj dobře odborně vzdělané a podle zásluh hodnocené veřejné správy na celostátní, regionální i místní úrovni, to vše jsou klíčové prvky účinného provádění vládních rozhodnutí. EU podporuje úsilí Ukrajiny o rozvíjení efektivnosti, transparentnosti a demokratic- kého charakteru jejích veřejných institucí, včetně rozvoje svobod- ných předpoklady hospodářského a sociálního rozvoje, které současně přispívají k vytváření moderní občanské společnosti. sdělovacích prostředků. jsou To 11. EU přikládá důležitost rozvoji občanské společnosti a kon- kurenčnímu, pro investory příznivému podnikatelskému prostředí na Ukrajině a podporuje užší styky mezi lidem a nevlád- ními organizacemi Unie a Ukrajiny. EU vítá uzavření memoranda o porozumění mezi Ukrajinou a OBSE a velmi doporučuje Ukra- jině, aby těsně spolupracovala s koordinátorem projektu OBSE na Ukrajině. EU podporuje úsilí Ukrajiny zaměřené na ochranu a podporu práv menšin a vyzývá Ukrajinu, aby pokračovala ve své dobré práci v této oblasti, zejména ve spolupráci s vysokým komisařem pro národnostní menšiny. 116 CS Úřední věstník Evropské unie 18/sv. 1 12. EU přikládá zvláštní důležitost úzké spolupráci s Ukrajinou v rámci Rady Evropy a OBSE. V této souvislosti EU naléhavě doporučuje Ukrajině, aby upravila své zákonodárství tak, aby spl- ňovalo normy Rady Evropy, a zejména povinnosti, ke kterým se Ukrajina zavázala při svém přistoupení k Radě Evropy v roce 1995. EU připomíná závěry mise volebních pozorovatelů OBSE/Úřadu pro demokratické instituce a lidská práva (ODIHR) ke způsobu provedení prezidentských voleb na Ukrajině v roce 1999, podle kterých provádění těchto voleb nerespektovalo řadu závazků OBSE, a vyzývá Ukrajinu, aby při budoucích volbách respektovala doporučení monitorovací mise OBSE, obsažená v její zprávě. I. ii) Podpora procesu hospodářského přechodu na Ukrajině 18. Vzhledem k velkému zatížení Ukrajiny závazky dluhové služby bude hospodářské zotavení Ukrajiny vyžadovat pokraču- jící angažovanost soukromých půjčovatelů. Pro problémy dlu- hové služby Ukrajiny je nutno najít řešení založená na spolupráci. 19. EU je si plně vědoma toho, že ukrajinské hospodářské reformy je někdy nutno provádět v obtížném vnějším prostředí. Makrofinanční pomoc EU by byla v případě potřeby poskytována podle stanovených kritérií a postupů, se zaměřením na podporu makroekonomické stabilizace a komplexní strukturální reformy slučitelné s programy Mezinárodního měnového fondu a Světové banky. Za těchto okolností bude EU i nadále připravena podpo- rovat hospodářské reformy na Ukrajině. Makro-finanční pomoc EU pomáhá Ukrajině otevřít její ekonomiku, zlepšit ekonomické přizpůsobení, rozvíjet hospodářskou soutěž a dále začlenit ukra- jinskou ekonomiku do evropské a světové ekonomiky. 13. EU je odhodlána podporovat úsilí vynakládané Ukrajinou na vytvoření prostředí příznivého pro hospodářskou činnost a bude podporovat Ukrajinu v jejích hospodářských a sociálních refor- mách. 20. EU bude podporovat Ukrajinu napomáháním prosazování postupného sbližování právních předpisů s právními předpisy EU, zejména v oblastech politiky hospodářské soutěže, norem a osvědčení, práv duševního vlastnictví, ochrany údajů, celních postupů a životního prostředí. 14. EU doporučuje Ukrajině, aby stanovila makroekonomickou politiku zaměřenou na cenovou stabilitu, zdravé veřejné finance a trvale udržitelný stav běžné platební bilance. K dalšímu postupu ke stabilitě cen je důležité, aby centrální bance bylo dovoleno působit nezávisle na politických zásazích. Současná nařízení pro dohled nad finanční sférou je třeba posílit. Je třeba zlepšit vybí- rání daní a vyhnout se udělování daňového osvobození pro jed- notlivé případy a daňových výjimek pro jednotlivá hospodářská odvětví. 15. EU silně doporučuje Ukrajině, aby zesílila své úsilí k vybu- dování fungujícího tržního hospodářství pomocí programu roz- sáhlejších strukturálních, ekonomických a správních reforem v souvislosti s komplexním reformním programem dohodnutým s Mezinárodním měnovým fondem. To by mělo zahrnout stano- vení a prosazování jasných vlastnických práv, další privatizaci, další liberalizaci cen, zvýšení komunálních poplatků za energii a vodu a rovněž zvýšení nájemného na úroveň umožňující plně hradit náklady, restrukturalizaci podniků a povzbuzování růstu počtu malých a středních podniků. Celkové tempo těchto refo- rem je třeba zrychlit. Pokud jde o reformu odvětví, zvláštní pozor- nost zasluhuje zemědělství, energetika a doprava. 16. Zavedení procesu reformy zemědělství je potřebné, mimo jiné, k umožnění dlouhodobého pronájmu půdy jako vedlejšího zajištění za půjčky, který připravuje půdu pro další investice do zemědělství. 17. Kapacita přilákání a ochrany domácích i zahraničních inves- tic hraje také klíčovou roli v rozvoji Ukrajiny. V této souvislosti EU upozorňuje na to, že tvrzení o korupci a špatné správě věcí veřejných poškozují hospodářskou pověst Ukrajiny. Unie bude podporovat Ukrajinu při vypracovávání a zavádění hospodářské politiky potřebné ke zvýšení domácích i zahraničních investic a k uspokojování požadavků mezinárodních půjčovatelů. 21. Při provádění programu zavádění fungujícího tržního hospodářství musí být zaveden dobře zaměřený systém sociál- ního zabezpečení, aby byly zohledněny sociální aspekty přechodu k tržnímu hospodářství. II. Zajištění stability a bezpečnosti a čelení společným výz- vám na evropském kontinentu EU a Ukrajina mají společný zájem na udržování stability a bez- pečnosti ve svobodné a demokratické Evropě. Geopolitická situace Ukrajiny, která se nachází podél os Sever-Jih a Východ- Západ, dává Ukrajině jedinečné postavení v Evropě. EU uznává regionální význam Ukrajiny. V této souvislosti EU navrhuje posílit spolupráci s Ukrajinou, s věnováním zvláštní pozornosti jaderné bezpečnosti a zintenzívnění politického dialogu, jak je to stano- veno v rámci DPS, s cílem zvýšit její soudržnost a operativnost. EU si přeje prohloubit spolupráci s Ukrajinou za účelem nalezení účinných odpovědí na společné výzvy, před nimiž stojí kontinent v těchto otázkách: II. i) Spolupráce k posílení stability a bezpečnosti v Evropě 22. EU podporuje úsilí Ukrajiny k prosazování spolupráce a sta- bility v jejím regionu, zejména v souvislosti s Organizací pro hospodářskou spolupráci států oblasti Černého moře, s Radou pobaltských států a Gruzie, Ukrajiny, Uzbekistánu, Ázerbájdžánu a Moldávie. EU vítá pozitivní vývoj vztahů Ukrajiny se všemi jejími sousedy a je přesvědčena, že má zájem na tom, aby tyto vztahy byly i nadále pevné a stabilní. EU je si také vědoma příspěvku Ukrajiny k evropské stabilitě její rolí pozorovatele Paktu stability pro jihovýchodní Evropu. 18/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 117 23. EU a Ukrajina sdílejí společný zájem o udržování stability a bezpečnosti ve svobodné a demokratické Evropě. Ke společ- nému a účinnému reagování na výzvy v oblasti světové bezpeč- nosti je třeba posílených mechanizmů pro konzultace mezi EU a Ukrajinou v rámci DPS, Rady Evropy a OSN, a intenzivní spo- lupráce mezi OBSE a Ukrajinou. 29. Jaderná bezpečnost a vyřazení černobylské jaderné elektrárny z provozu jsou prioritou vztahů mezi EU a Ukrajinou. EU dopo- ručuje vytvoření nezávislého regulačního orgánu pro jadernou energii na Ukrajině a vyzývá Ukrajinu, aby dostála svému závazku provést memorandum o porozumění G7/Ukrajina z roku 1995 o uzavření Černobylu. EU oplátkou podpoří Ukrajinu při finan- cování náhradní kapacity výroby energie na Ukrajině. 24. EU blahopřeje Ukrajině k jejímu zvolení do Rady bezpečnosti OSN (období 2000–2002). Tato skutečnost zvyšuje potřebu pro- hloubení a rozšíření politického dialogu EU s Ukrajinou na ofici- ální a ministerské úrovni, dvoustranně i pomocí mechanismů EU. Přijetí Evropské charty bezpečnosti prohloubí spolupráci mezi členskými státy a OBSE. 30. EU má zájem na zlepšení spolupráce s Ukrajinou např. také v otázkách ochrany před zářením, nakládání s odpady, dekonta- minace a demontáže jaderných zařízení a výzkumu v oblasti tech- nologie fúze. V poslední době podepsané dohody o spolupráci v oblasti jaderné bezpečnosti a termojaderné fúze mezi Eurato- mem a Ukrajinou tuto spolupráci usnadní. 25. EU prosazuje a podporuje dialog o obecných i zvláštních otázkách týkajících se krizového řízení a vytváření bezpečnosti, jaký se rozvinul během posledních let mezi Západoevropskou unií a Ukrajinou, jakož i prohloubení praktické spolupráce v této oblasti, zejména prováděním akčního plánu, který byl v poslední době vypracován mezi Západoevropskou unií a Ukrajinou. 31. Kromě toho EU vyzývá Ukrajinu, aby přijala rozhodná opatření v oblasti ochrany životního prostředí. V této oblasti jsou prioritami ochrana veřejného zdraví před znečišťováním pitné vody, ovzduší a půdy, a trvale udržitelné a zodpovědné využívání přírodních zdrojů, jakož i omezení přeshraničního znečišťování ovzduší a vody. 26. EU má zájem na posílení spolupráce s Ukrajinou také v oblasti kontroly vývozu a nešíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů a vyzývá Ukrajinu, aby splnila své závazky podle úmluvy o chemických zbraních. III. Podpora posílené spolupráce mezi EU a Ukrajinou v sou- vislosti s rozšířením EU 27. Kromě toho EU vyzývá Ukrajinu, aby uskutečňovala cíle úmluvy o zákazu použití, skladování, výroby a šíření protipěchot- ních min a o jejich zničení. EU dále vyzývá Ukrajinu, aby vypra- covala strategii boje proti destabilizujícímu hromadění a šíření ručních palných zbraní a lehkých zbraní. Po skončení současného procesu rozšíření budou některé členské státy EU sdílet společnou hranici s Ukrajinou. EU si přeje přispívat ke vzájemnému prospěchu Unie i Ukrajiny v tomto procesu. V této souvislosti navrhuje EU prohloubenou spolupráci s Ukra- jinou, s věnováním zvláštní pozornosti spolupráci v oblasti spra- vedlnosti a vnitřních věcí. EU rovněž podporuje účast Ukrajiny v regionálních, evropských a světových strukturách. EU by mohla posílit spolupráci s Ukrajinou v těchto oblastech: II. ii) Spolupráce v oblasti životního prostředí, energetiky a jaderné bezpečnosti III. i) Podpora pro začlenění Ukrajiny do evropského a světového hospodářství 28. EU bude usilovat o upevňování evropské stability a spolu- práci s Ukrajinou v oblastech energetiky a jaderné bezpečnosti podporou komplexní reformy energetiky, mimo jiné pokračující spoluprací s Ukrajinou v provádění plánu pro finanční zotavení energetiky, který zahrnuje liberalizaci cen, zlepšené vybírání finančních prostředků a privatizaci distribučních společností. V této souvislosti bude EU napomáhat prosazování účinného a vůči životnímu prostředí odpovědného využívání energie na Ukrajině a posílení nových institucí a orgánů v odvětví energe- tiky a jejich schopnosti tvorby politiky. 32. Unie podporuje Ukrajinu a vyzývá ji, aby zdvojnásobila své úsilí ke splnění požadavků na členství ve Světové obchodní orga- nizaci. Unie doporučuje Ukrajině, aby plně využívala možností, které jí poskytuje DSP, k usnadnění obousměrného obchodu a investic. Unie také prozkoumá okolnosti, za kterých by mohla, s výhradou vstupu Ukrajiny do Světové obchodní organizace (WTO), svolit k budoucímu zřízení zóny volného obchodu mezi EU a Ukrajinou, jak to předvídá DPS. 118 CS Úřední věstník Evropské unie 18/sv. 1 33. K usnadnění příznivé investiční atmosféry na Ukrajině dopo- ručuje EU Ukrajině sjednat a ratifikovat další dvoustranné dohody o ochraně investic se členskými státy EU, aby tak byly stimulo- vány přímé zahraniční investice. Dále EU doporučuje místním, regionálním a celostátním ukrajinským orgánům, aby využívaly možností nového zákona o veřejných koncesích k získání inves- tic do veřejné infrastruktury a služeb. III. ii) Spolupráce v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí 34. EU a Ukrajina mají společný zájem na rozvíjení spolupráce v boji proti nedovolenému přistěhovalectví a obchodování s lidmi. EU a Ukrajina mají společný zájem na rozvíjení spolupráce také v oblasti bezpečnosti hranic a boje proti společným zlům orga- nizované trestné činnosti, zejména proti praní špinavých peněz a nedovolenému obchodování se zbraněmi a drogami. 35. Vzhledem k současnému procesu rozšiřování EU bude EU usilovat o posílení dialogu s Ukrajinou o přizpůsobení ukrajinské vízové politiky vízové politice EU zavedením vízových poža- davků shodných s předpisy ES a zavedením cestovních dokladů, které jsou dostatečně odolné vůči padělání. III. iii) Regionální a přeshraniční spolupráce se sousedními státy 36. EU podporuje podněty k rozvíjení a upevňování regionální a přeshraniční spolupráce mezi Ukrajinou a zeměmi, jež s ní sou- sedí. V této souvislosti bude EU klást zvýšený důraz na otázky správy hranic. 37. Pokud jde o rozvoj infrastrukturních sítí, zvláště v oblastech dopravy, telekomunikací, elektřiny a energetických potrubí, věnuje EU prostřednictvím programu Tacis zvláštní pozornost regionálním podnětům, např. Inogate (mezistátní přeprava ropy a plynu do Evropy) a Traceca (dopravní koridor Evropa-Kavkaz- Střední Asie), s cílem prohloubení hospodářské spolupráce v tomto regionu. EU prozkoumat možnosti zaměření se na pro- pojení ukrajinských dopravních systémů (silničních a železnič- ních) s transevropskými dopravními sítěmi a bude hledat vzá- jemně uspokojivé způsoby řešení dopravních otázek. Přitom bude věnována zvláštní péče posílení koordinace s jinými dárci a s mezinárodními finančními institucemi a také stimulaci zapo- jení soukromého sektoru, což bude kriticky důležité pro úspěch tohoto úsilí. NÁSTROJE A PROSTŘEDKY Obecná ustanovení 38. Tato společná strategie bude prováděna v souladu s prová- děcími postupy Smluv. Rada a Komise dbají v souladu s články 3 a 13 Smlouvy o Evropské unii na jednotu, soudržnost a účinnost postupu Unie při uskutečňování této společné strategie. 39. EU přispěje k uvedeným cílům této společné strategie vhod- ným používáním všech příslušných nástrojů a prostředků, jež mají k dispozici Unie, Společenství i členské státy. 40. Podle článků 18 a 26 Smlouvy o Evropské unii je generální tajemník Rady, vysoký představitel pro společnou zahraniční a bezpečnostní politiku (SZBP), v rámci svých povinností podle Smluv nápomocen Radě a předsednictví při provádění této spo- lečné strategie ve vztahu k těm cílům a podnětům, které spadají do oblasti SZBP. Komise je plně zapojena podle článků 18 a 27 Smlouvy o Evropské unii. Rada, Komise a členské státy 41. Rada, Komise a členské státy: — přezkoumají v rámci svých pravomocí a schopností stávající akce, programy, nástroje a politiky, aby byl zajištěn jejich sou- lad s touto společnou strategií na základě hlavních cílů uve- dených v části II a s náležitým přihlédnutím ke zvláštním pod- nětům uvedeným v části III, — plně a vhodně použijí stávající nástroje a prostředky, zejména DPS, jakož i veškeré související programy EU a členských států a vypracují a aktualizují za tímto účelem orientační seznam zdrojů Unie, Společenství a členských států, jejichž pomocí bude společná strategie uskutečňována. Koordinace 42. Členské státy vynaloží další úsilí na koordinaci jejich akcí ve vztahu k Ukrajině, zejména v regionálních a mezinárodních organizacích, např. v Radě Evropy, v OSN, OBSE, DECD a mezi- národních finančních institucích (IFI), a včetně koordinace se Spo- lečenstvím ve věcech spadajících do jeho pravomoci. 43. Také koordinaci mezi členskými státy a Komisí je třeba upev- nit, zejména pomocí pravidelných konzultací mezi jejich příslušnými zástupci na Ukrajině. 44. Rada, Komise a členské státy usilují o účinnější spolupráci s regionálními a mezinárodními organizacemi a spolu s jinými stejně smýšlejícími zeměmi budou usilovat o dosažení cílů této strategie. 45. Evropská unie vyzve kandidátské země, které se nacházejí v procesu přistupování, zahájeném na lucemburském zasedání Evropské rady v prosinci 1997, aby se připojily k akcím organi- zovaným v rámci této společné strategie. 18/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 119 Provádění a přezkum 47. Komise přispívá k výše uvedenému v rámci svých pravomocí. 46. Rada: — zajistí, aby každé další předsednictví předložilo Radě, v rámci svého obecného programu, pracovní plán pro provádění této společné strategie, založený na hlavních cílech uvedených v části II a s náležitým přihlédnutím ke zvláštním podnětům uvedeným v části III, Spolupráce s Ukrajinou 48. EU a její členské státy úzce spolupracují s Ukrajinou při pro- vádění této společné strategie, zejména prostřednictvím DPS a jejích institucí. — přezkoumává a hodnotí činnost EU v rámci této strategie a podává Evropské radě alespoň jednou ročně zprávu o pokroku dosaženém při plnění jejích cílů, Zvláštní iniciativy — zkoumá situaci na Ukrajině a stav spolupráce Ukrajiny při provádění této strategie, zejména pomocí pravidelných zpráv vedoucích misí, a provádí zhodnocení ve své zprávě pro Evropskou radu, — v případě potřeby předloží Evropské radě doporučení ke změně částí II a III této strategie. 49. EU usiluje o provádění iniciativ uvedených v části III této spo- lečné strategie, které vycházejí z hlavních cílů uvedených v části II. Tyto iniciativy budou v případě potřeby upraveny a nebrání předložení případných nových iniciativ během doby trvání této společné strategie. Rada, Komise a členské státy podporují tyto zvláštní iniciativy a usilují o jejich uskutečnění v rámci svých pra- vomocí a schopností. ČÁST III ZVLÁŠTNÍ INICIATIVY Aniž by bylo bráněno předložení případných nových iniciativ, bude vyvíjeno úsilí k realizaci těchto zvláštních iniciativ: v ukrajinské televizi. Tyto práce budou zahájeny nejpozději do června roku 2000. Upevňování demokracie, právního státu a veřejných insti- tucí na Ukrajině Podpora procesu hospodářské přeměny na Ukrajině 50. EU bude usilovat o podporu demokracie, dobré správy věcí veřejných, lidských práv a právního státu na Ukrajině, a to: — podporováním úsilí Ukrajiny o dodržování jejích mezinárod- ních povinností v oblasti demokracie a lidských práv v sou- ladu s dublinskými závěry, zejména pokud jde o zrušení trestu smrti, prosazování dobré správy věcí veřejných a účinného a transparentního právního systému, jakož i demokratické místní samosprávy, mimo jiné ve spolupráci s Radou Evropy a OBSE, — navázáním pravidelného dialogu mezi institucemi ombuds- manů členských států a Ukrajiny za účelem posílení role této instituce na Ukrajině, — povzbuzováním Ukrajiny k podepsání, ratifikaci a provádění vhodných mezinárodních nástrojů v oblasti lidských práv, zvláště druhého nezávazného protokolu OSN k Paktu o občanských a politických právech a šestého dodatkového protokolu k Evropské úmluvě o lidských právech a základních svobodách, jakož i Úmluvy OSN o právním postavení uprch- líků, — rozvíjením spolupráce mezi novináři a příslušnými organiza- cemi za účelem přispívání ke svobodě sdělovacích prostředků. Komise ve spolupráci s členskými státy posoudí možnost pomoci při vysílání programů, např. programu Euronews, 51. EU pomůže Ukrajině pokročit v procesu hospodářské reformy zvýšením účinnosti politicko-ekonomického poraden- ství, zejména pomocí vhodného dialogu na vysoké úrovni v rámci DPS, aby tak byl prosazován rozvoj moderního, liberálního trž- ního hospodářství. 52. EU je připravena poskytnout Ukrajině technickou pomoc k podpoře procesu ukrajinské hospodářské a politické reformy, pokud Ukrajina přijme kroky sledující vytvoření nezbytných pod- mínek k umožnění reformy. EU posoudí možnost poskytování technické pomoci Ukrajině s těmito cíli: — podpora pro vytvoření transparentního a stabilního právního, regulačního a institucionálního rámce na Ukrajině, určeného k prosazování zvýšené ekonomické aktivity a vyšších domácích i zahraničních investic. Komise ve spolupráci s člen- skými státy a jinými příslušnými subjekty vypracuje zprávu týkající se tohoto podnětu do prosince roku 2000, — pomoc k prosazování postupného sbližování ukrajinských právních předpisů s právními předpisy EU a jejich uplatňo- vání, zejména v oblastech hospodářské soutěže, finančních služeb, norem a osvědčení, daňové politiky a rovněž zaměst- nanosti a práv duševního vlastnictví. Komise se vyzývá, aby předložila za tímto účelem vhodné návrhy do konce června roku 2000, 120 CS Úřední věstník Evropské unie 18/sv. 1 — podpora rozvoje systému zdravotnictví, zejména osvěty a vzdělávání v oblasti veřejného zdraví, s cílem omezení šíření přenosných chorob. Komise ve spolupráci s členskými státy a jinými příslušnými subjekty vypracuje zprávu o tomto pod- nětu do června roku 2001. 53. Členské státy posoudí prostředky pro pomoc Ukrajině v těchto oblastech: — podpora rozvoje dobře zaměřeného systému sociálního zabezpečení, zejména řešení sociální pomoci a důchodových systémů, — podpora sociálního dialogu a respektování a provádění norem Mezinárodní organizace práce, zejména sedmi hlavních norem v oblasti práce. Pokud jde o ratifikaci a provádění práv- ních předpisů v oblasti zaměstnanosti, zvláštní pozornost bude věnována rovnosti mužů a žen. Spolupráce k upevnění stability a bezpečnosti v Evropě 54. V rámci současného politického dialogu zavedeného v rámci DPS posoudí EU způsoby, jak zvýšit kontinuitu, pružnost a věcnost spolupráce s Ukrajinou v oblasti stability a bezpečnosti v Evropě a učinit ji operativnější a účinnější, a to: — zkoumáním možností zavést pravidelné porady v rámci dia- logu mezi „trojkou“ a Ukrajinou na úrovni odborníků - na okraji pracovních skupin SZBP pro odzbrojení, nešíření a vývoz konvenčních zbraní - s cílem organizovat první poradu během roku 2000/prvního pololetí 2000. Tento dia- log v těchto skupinách bude zaměřen na zavedení spolupráce mezi EU a Ukrajinou v těchto oblastech: nešíření zbraní hro- madného ničení, zejména chemických zbraní a ručních pal- ných zbraní a lehkých zbraní, na základě společné akce (1999/34/SZBP), — posouzení možnosti posílení dialogu mezi EU a Ukrajinou k prosazování odpovědnosti a transparentnosti převodů kon- venčních zbraní, případně s plným využitím kodexu chování EU, — zkoumání možností užší spolupráce v oblasti prevence konf- liktů a řízení krizí, mimo jiné v rámci příslušných mezinárod- ních organizací, např. OSN a OBSE, a při usilování o politické urovnání konfliktů v regionu. Tomu by napomáhaly pravi- delné porady mezi Ukrajinou a trojkou pracovní skupiny OBSE. Jedním z cílů by byla spolupráce s Ukrajinou k vypra- cování podnětů pro společnou zahraniční politiku v oblasti prevence konfliktů a řízení krizí ve vztahu k jednotlivým třetím zemím a regionům, zvláště v sousedních oblastech Ukrajiny. 55. EU se bude již v roce 2000 zabývat těmito zvláštními pod- něty týkajícími se bezpečnosti a stability v Evropě: — posoudí umožnění účasti Ukrajiny v případě, že EU využije misí Západoevropské unie pro poslání v oblasti petersber- ských úkolů, — posoudí prostředky pro pomoc Ukrajině při plnění povinností podle Úmluvy o zákazu použití, skladování, výroby a šíření protipěchotních min a o jejich zničení, — posoudí prostředky pro zahájení spolupráce mezi EU a Ukra- jinou a jinými státy regionu v otázce prevence nedovoleného obchodování s ručními palnými zbraněmi a s lehkými zbra- němi, což je zdroj nestability pro Ukrajinu i jiné státy regionu. EU by mohla po identifikaci a analýze situace a potřeb regionu vypracovat v této věci společnou akci s těmito cíli: 1. posílit kontrolní kapacity policie nebo místních celních služeb; 2. probírat tento zvláštní druh trestné činnosti v kurzech odborného vzdělávání; 3. rozvíjet výměnu informací mezi EU a členskými státy Europolu za účelem zdokonalení analýzy trestné činnosti týkající se ručních palebních zbraní. Spolupráce v oblasti životního prostředí, energetiky a jaderné bezpečnosti 56. Společenství je připraveno podporovat úsilí zvláštní pracovní skupiny zřízené na podporu ukrajinských orgánů v jejich úsilí o reformování energetiky. 57. Podpora Společenství pro akční plán G7 zahrnuje příspěvek na financování krátkodobých bezpečnostních zlepšení v Černo- bylu prostřednictvím účtu jaderné bezpečnosti vedeného Evrop- skou bankou pro rekonstrukci a rozvoj před uzavřením, při vyřazení z provozu, na opatření k řešení sociálních důsledků uzavření, na příspěvek na „Shelter Implementation Plan“ a účast na financování náhradních zařízení ve shodě s předchozími závazky náhrady za energetické ztráty Ukrajiny – pokud lze uspo- kojivě uzavřít veškeré nezbytné postupy povinné péče, včetně definice dohodnutého postoje ohledně podmíněnosti půjčky a znění dohody o půjčce a zárukách a pokud Ukrajina dodržuje svůj závazek provádět memorandum o porozumění z roku 1995. 58. EU se vynasnaží podporovat Ukrajinu v jejím úsilí o omezení negativních následků životního prostředí na Ukrajině na veřejné zdraví – zejména pokud jde o kvalitu pitné vody, úpravu odpa- dových vod, sběr a odstraňování odpadů, jakož i znečištění ovzduší. EU bude podporovat institucionální reformu veřejných služeb odpovídajících za služby pro životní prostředí, jiné pro- jekty technické pomoci a investice do životního prostředí. 18/sv. 1 CS Úřední věstník Evropské unie 121 59. Příští konference procesu „Životní prostředí pro Evropu“ se bude konat v září 2002 v Kyjevě a poskytne příležitost ke zvýšení osvěty v otázkách životního prostředí na Ukrajině. Členské státy a Komise posoudí možnost nabídnout technickou pomoc nebo podporu ministerstvu ochrany životního prostředí a jaderné bez- pečnosti při přípravě a plánování této konference. Podpora pro začlenění Ukrajiny do evropského a světového hospodářství 60. EU je i nadále ochotna udržovat a případně zvýšit svou pod- poru pro úsilí Ukrajiny plnit závazky spojené se vstupem do WTO. Zvláštní pozornost bude věnována odstranění překážek obchodu a investování na Ukrajině, počínaje odstraněním obchodních opatření neslučitelných s DPS a WTO. 61. EU posoudí okolnosti, za nichž by mohla, s výhradou vstupu do WTO, souhlasit s budoucím zřízením zóny volného obchodu EU-Ukrajina, uvedené v článku 4 DPS. Současné vypracovávání studie o ekonomické proveditelnosti této zóny volného obchodu poskytne významný vstup pro hodnocení situace. 62. Komise posoudí způsoby prohlubování dialogu s Ukrajinou o investicích v rámci podvýboru DPS pro obchod a investice a podá Radě zprávu do června roku 2000. Spolupráce v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí 63. Vzhledem k současnému procesu rozšiřování EU a také s přihlédnutím k postavení Ukrajiny jako významné tranzitní země poskytující kanály pro pronikání široké škály nezákonných činností, mají EU a Ukrajina zvláštní zájem na prohloubení spo- lupráce v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. EU navrhuje soustředit své úsilí na tyto cíle: — zhodnocení rozsahu nedovoleného přistěhovalectví přes území Ukrajiny. Členské státy spolu s Komisí vypracují do konce roku 2000 analýzu silných stránek, slabin, možností a hrozeb současných mechanismů pro boj proti těmto pro- blémům; po identifikaci slabých stránek posoudí EU nápravné akce, — zlepšení spolupráce v otázce zpětného přebírání vlastních státních příslušníků, osob bez státního občanství a státních příslušníků třetí země, včetně uzavření readmisní dohody, — podpora plného uplatňování ženevské úmluvy, včetně práva na žádost o azyl a respektování zásad nenavracení, — navázání pravidelného dialogu mezi soudními orgány člen- ských států a Ukrajiny v občanských a trestních věcech, včetně povzbuzováni Ukrajiny k podepsání, ratifikaci a provádění hlavních úmluv, např. Úmluvy OSN proti nadnárodní orga- nizované trestné činnosti, — nabízení poskytnutí praktické pomoci Ukrajině při uplatňo- vání jejích právních předpisů o praní peněz, jakmile budou přijaty, — navázání spolupráce mezi donucovacími orgány členských států EU, Europolem a ukrajinskými donucovacími orgány. 64. V Kyjevě bude zřízena neformální síť sestávající z velvysla- nectví členských států EU, Komise a zástupců příslušných mezi- národních organizací za účelem prohloubení výměny a analýz informací v oblasti spravedlnosti a vnitřních věcí. Dialog mezi členskými státy, Komisí, včetně styčných úředníků v Kyjevě, a příslušnými orgány Ukrajiny, probíhající v rámci DPS, umožní přesněji analyzovat ukrajinské potřeby v této oblasti. Zprávu předloží Rada do konce roku 2000. Regionální a přeshraniční spolupráce se sousedními zeměmi 65. EU bude podporovat vypracování podnětů pro rozvíjení a posilování přeshraniční spolupráce, která zahrne Ukrajinu a s ní sousedící země, — cíleným využíváním současné přeshraniční spolupráce a regionálních a mezistátních programů. V tomto ohledu bude věnována zvláštní pozornost otázkám správy hranic, zejména technické modernizace hraničních přechodů na hranicích Ukrajiny s Maďarskem, Polskem, Rumunskem a Slovenskem, — dalším rozvíjením programů Tacis zaměřených na zintenzív- nění vytváření infrastrukturních sítí, např. Inogate a Traceca, za účelem zlepšení hospodářské spolupráce v tomto regionu. Spolupráce v oblastech kultury, partnerství a výměnných programů 66. EU bude podporovat prosazování užších styků mezi veřejnými orgány, občanskou společností a nevládními organiza- cemi Unie a Ukrajiny — propagací výměny vzdělávacích a vědeckých výzkumných programů mezi školami, univerzitami a výzkumnými ústavy a také věnováním náležité pozornosti středisku pro vědu a technologii na Ukrajině, — propagací programů partnerství mezi celostátními, regionál- ními a místními správami, jakož i mezi odbornými sdruže- ními, odbory, nevládními organizacemi a sdělovacími prostředky. 122 CS Úřední věstník Evropské unie 18/sv. 1 Komise a členské státy budou své programy koordinovat. Komise prostuduje možnost zapojit za tímto účelem programy Společenství (Tacis, Tempus a Demokracii). Budou využívány také dvoustranné nástroje členských států. Na základě seznamu stávajících nástrojů (který má vypracovat Komise ve spolupráci s generálním sekretariátem Rady) a identifikační mise pro Ukrajinu, podá Komise zprávu Radě do června roku 2000 a potom podle potřeby předloží návrhy činnosti. Doba trvání ČÁST IV 67. Tato společná strategie je použitelná ode dne jejího zveřejnění na počáteční dobu čtyř let. Evropská rada ji může na doporučení Rady prodloužit, přezkoumat a v případě potřeby upravit. Zveřejnění 68. Tato společná strategie bude zveřejněna v Úředním věstníku. V Helsinkách dne 11. prosince 1999. Za Evropskou radu předseda P. LIPPONEN


title: Eiropadomes kopēja stratēģija (1999. gada 11. decembris) attiecībā uz Ukrainu

eurovoc_concepts:
Ukraine
cooperation agreement (EU)
cooperation policy
democracy
economic development
international security

formats: html pdf print

text: 114 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 31999E0877 23. 12. 1999. EIROPAS KOPIENU OFICIĀLAIS VĒSTNESIS 18/1. sēj. L 331/1 EIROPADOMES KOPĒJA STRATĒĢIJA (1999. gada 11. decembris) attiecībā uz Ukrainu (1999/877/KĀDP) EIROPADOME, ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā 13. panta 2. punktu, tā kā Partnerības un sadarbības līgums (PSL) starp Eiropas Kopienām, to dalībvalstīm un Ukrainu stājās spēkā 1998. gada 1. martā, IR PIEŅĒMUSI ŠO KOPĒJO STRATĒĢIJU. EIROPAS SAVIENĪBAS SKATĪJUMS UZ TĀS PARTNERATTIECĪBĀM AR UKRAINU I DAĻA 1. Eiropas Savienības (ES) un Ukrainas stratēģiskās partnerattiecības, kas pamatojas uz kopīgām vērtībām un interesēm, ir būtisks faktors, kurš veicina mieru, stabilitāti un labklājību Eiropā. Ukrainas brīvība, neatkarība un stabilitāte ir viens no lielākajiem sasniegumiem jaunajā Eiropā, kas atbrīvojusies no vecajām dalījuma robežām. tās atrašanās vietas uz ziemeļu–dienvidu un Ģeogrāfiskā stāvokļa, platības, austrumu–rietumu asīm dēļ Ukrainai ir unikāls stāvoklis Eiropā, kas tas piešķir noteicošu lomu reģionā. iedzīvotāju resursu, kā arī 2. Pašreiz Ukrainai ir lieliskas attiecības ar visām kaimiņvalstīm un tā veikusi nozīmīgus pasākumus valsts veidošanā un demokrātijas nostiprināšanā. Fakts, ka Ukraina, neskatoties uz tās vietējām grūtībām un dažādību, pēc neatkarības iegūšanas ir bijusi reģionālās stabilitātes avots, ir ievērojams sasniegums. ES atzinīgi novērtē Ukrainas ciešo iesaistīšanos reģiona stabilizēšanā un rosina stiprināt Ukrainas lomu reģionālos sadarbības forumos. ES atzinīgi novērtē arī Ukrainas saistības kodolatbruņošanās jomā, kā arī tās sadarbību Eiropas un starptautiskā miera un drošības uzturēšanā, proti, ar Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) un Apvienotās Nāciju Organizācijas starpniecību. 3. ES un Ukrainas stratēģiskās partnerattiecības tiek nepārtraukti stiprinātas pēc Ukrainas neatkarības iegūšanas. Šajā sakarā Partnerības un sadarbības līgums ir nozīmīgs sasniegums. Ukraina bija pirmā jaunā neatkarīgā valsts, kas parakstīja šādu līgumu, tādējādi iezīmējot ES un Ukrainas vēlmi stiprināt sadarbību. Izmantojot makro finansiālo palīdzību, Tacis programmu, kā arī divpusējas programmas, ES sniedz vērtīgu atbalstu, lai palīdzētu Ukrainai tās pārejas un reformas procesā. 4. Pēc pašreizējā paplašināšanās procesa vairākām turpmākajām ES dalībvalstīm būs kopēja ārējā robeža ar Ukrainu. Savienības paplašināšana turpmāk uzlabo ekonomikas dinamiku un politisko stabilitāti reģionā, tādējādi palielinot sadarbības ar Ukrainu iespējas. 5. Eiropas Savienībai attiecībā uz Ukrainu ir šādi stratēģiskie mērķi: — sekmēt stabilas, atklātas un plurālistiskas demokrātijas attīstību Ukrainā, kurā valda tiesiskums, un likt pamatus stabili funkcionējošai tirgus ekonomikai, no kuras būs labums visai Ukrainas tautai; — sadarboties ar Ukrainu stabilitātes un drošības uzturēšanā Eiropā un visā pasaulē un kopējo kontinenta problēmu efektīvu risinājumu meklēšanā; 18/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 115 — palielināt sadarbību ar Ukrainu ekonomikā, politikā un kultūrā, kā arī sadarbību tieslietu un iekšlietu jomās. 6. ES atzīst Ukrainas eiropeiskos centienus un atzinīgi novērtē Ukrainas proeiropeisko izvēli. ES ir stingri apņēmusies strādāt kopā ar Ukrainu valsts, reģionālā un vietējā līmenī, kas vajadzīgs, lai Ukrainā atbalstītu sekmīgu politikas un ekonomikas pārveidošanu, kura sekmē Ukrainas un ES turpmāku attiecību atjaunošanu. ES un tās dalībvalstis piedāvā Ukrainai apmainīties ar tām dažādajā pieredzē saistībā ar mūsdienīgu politikas, ekonomikas, sociālo un administratīvo struktūru veidošanu, pilnībā atzīstot, ka galvenā atbildība par savu nākotni jāuzņemas Ukrainai pašai. 7. Tādēļ Eiropadome pieņem šo kopējo stratēģiju, lai stiprinātu stratēģiskās partnerattiecības starp ES un Ukrainu. Eiropadome atzīst, ka panākumiem bagāta, stabila un droša Ukraina ir ES interesēs. ES un Ukrainas attiecību juridiskais pamats ir Partnerības un sadarbības līgums (PSL). Šā nolīguma pilnīga īstenošana ir priekšnosacījums Ukrainas sekmīgai integrācijai Eiropas ekonomikā, kā arī tas palīdzēs Ukrainai apliecināt tās eiropeisko identitāti. 8. ES un tās dalībvalstis pilnveido visu politikas aspektu koordinēšanu, konsekvenci un komplementaritāti attiecībā uz Ukrainu. Savienība, Kopiena un tās dalībvalstis arī darbosies reģionālajās un starptautiskajās organizācijās un strādās kopā ar tām, kā arī ar līdzīgi domājošiem partneriem, lai sasniegtu mērķus, kas izklāstīti PSL un šajā kopējā stratēģijā. Kopienas un tās dalībvalstu nostāja visos attiecīgajos forumos būs saskaņā ar šo stratēģiju. Eiropadome aicina Ukrainu strādāt kopā ar ES, pamatojoties uz šo kopējo stratēģiju, no kuras būs labums abām pusēm. II DAĻA GALVENIE MĒRĶI Eiropadome ir noteikusi šādus galvenos mērķus. I. Atbalsts demokrātijas un ekonomikas pārejas procesam Ukrainā. II. Stabilitātes un drošības nodrošināšana un kopējo problēmu risināšana Eiropas kontinentā. III. Atbalsts pastiprinātai sadarbībai starp ES un Ukrainu ES paplašināšanas sakarā. I. Atbalsts demokrātijas un ekonomikas pārejas procesam Ukrainā. ES un Ukrainai ir kopējas intereses saistībā ar demokrātijas un ekonomikas pārejas procesa paātrināšanu Ukrainā. Sekmīga Ukrainas pāreja radīs labklājību ne tikai Ukrainā, bet arī visā reģionā. Lai pārejas process būtu sekmīgs, jāīsteno reformas ar mērķi konsolidēt demokrātiju un tiesiskumu, kā arī ekonomikas un sociālās jomas reformas, ievērojot funkcionējošas tirgus eko- nomikas izveidošanu. ES ierosina pastiprināt sadarbību ar Ukrainu šādās prioritārās jomās. I. i) Demokrātijas, tiesiskuma un sabiedrisko iestāžu nostiprināšana Ukrainā. 9. ES atzinīgi novērtē Ukrainas sasniegumus, veidojot pamatus demokrātiskai sistēmai, proti, ieviešot daudzpartiju sistēmu un pieņemot parlamentāru konstitūciju. ES atzīst Ukrainas sasniegu- mus saistībā ar tās vienotības saglabāšanu, neraugoties uz atšķirī- bām valstī. 10. ES atbalsta Ukrainu visos tās centienos, kas vērsti uz demo- krātijas un labas pārvaldības, cilvēktiesību un tiesiskuma nostipri- nāšanu. Savienība uzskata, ka tiesiskums ir funkcionējošas tirgus ekonomikas attīstības priekšnosacījums, kas sniedz iespējas un labumus visiem Ukrainas pilsoņiem. ES atbalsta Ukrainas centie- nus reformēt tās tiesību sistēmu atbilstoši PSL. Pareizi funkcionē- jošas, neatkarīgas tiesu iestādes, profesionāla policija, meritokrā- tiska, labi apmācīta valsts pārvalde valsts, reģionālā un vietējā līmenī ir valdības lēmumu efektīvas īstenošanas būtiski elementi. ES atbalsta Ukrainas centienus pilnveidot tās sabiedrisko iestāžu efektivitāti, pārredzamību un demokrātisko raksturu, tajā skaitā brīvu plašsaziņas līdzekļu attīstību. Šie ir ekonomikas un sociālas attīstības priekšnosacījumi, un tie sekmē mūsdienīgas pilsoniskas sabiedrības veidošanu. 11. ES uzsver pilsoniskas sabiedrības un ieguldītājiem labvēlīgas konkurences vides attīstības nozīmi Ukrainā un atbalsta ciešākas saites starp Savienības un Ukrainas tautām un nevalstiskām orga- nizācijām. ES atzinīgi novērtē ar EDSO noslēgto Saprašanās memorandu un noteikti iesaka Ukrainai cieši sadarboties ar EDSO projektu koordinatoru Ukrainā. ES atbalsta Ukrainas centienus, kas vērsti uz minoritāšu tiesību aizsardzību un veicināšanu, un aicina Ukrainu turpināt tās sekmīgo darbu šajā jomā, tajā skaitā augsto komisāru nacionālo minoritāšu sadarbojoties jautājumos. ar 116 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 18/1. sēj. 12. ES uzsver īpašo nozīmi, kāda ir ciešai sadarbībai ar Ukrainu Eiropas Padomē un EDSO. Šajā sakarā ES mudina Ukrainu izpil- dīt tās saistības un pieņemt tiesību aktus, kas atbilst Eiropas Pado- mes normām un standartiem, jo īpaši saistības, kuras Ukraina uzņēmusies, parakstot tās pievienošanos Eiropas Padomei 1995. gadā. ES ņem vērā EDSO Demokrātisko institūciju un cil- vēktiesību biroja vēlēšanu uzraudzības misijas atzinumu par 1999. gada prezidenta vēlēšanām Ukrainā attiecībā uz to, ka šī vēlēšanu norise nebija atbilstoša vairākām saistībām ar EDSO, un aicina Ukrainu turpmākajās vēlēšanās ņemt vērā ieteikumus, ko savā ziņojumā sniegusi EDSO uzraudzības misija. I. ii) Atbalsts ekonomikas pārejas procesam Ukrainā. 13. ES ir apņēmusies atbalstīt Ukrainas centienus izveidot saim- nieciskai darbībai labvēlīgu vidi un atbalstīt Ukrainu tās ekono- mikas un sociālās jomas reformās. 14. ES rosina Ukrainu izveidot makroekonomikas politiku, kas vērsta uz cenu stabilitāti, stabilām valsts finansēm un noturīgu tekošā konta stāvokli. Lai turpmāk sekmētu cenu stabilitāti, ir sva- rīgi, ka centrālā banka var darboties neatkarīgi no politiskas iejaukšanās. Ir vajadzīgs pastiprināt esošos uzraudzības noteiku- mus attiecībā uz finanšu nozares pārraudzību. Jāuzlabo nodokļu iekasēšana un jāizvairās no ad hoc nodokļu atbrīvojumiem un neaplikšanām ar nodokļiem saistībā ar īpašām tautsaimniecības nozarēm. 15. ES noteikti rosina Ukrainu pielikt visas pūles, kas vajadzīgas, lai veidotu funkcionējošu tirgus ekonomiku, veicot plašākas struk- turālas, ekonomikas un administratīvas reformas saskaņā ar vis- aptverošu reformu programmu, par ko tā vienojusies ar Starptau- tisko valūtas fondu. Šajā programmā jāietver skaidra īpašuma tiesību izveidošana un realizēšana, turpmāka privatizācija, turp- māka cenu liberalizācija, komunālo – enerģijas, ūdens un īres – tarifu paaugstināšana līdz visu izmaksu segšanas līmenim, uzņē- mējdarbības pārstrukturēšana un mazo un vidējo uzņēmumu izaugsmes veicināšana. Šo reformu vispārējais temps ir jāpaātrina. Ciktāl tas attiecas uz nozaru reformu, īpaša uzmanība jāpievērš lauksaimniecības, enerģētikas un transporta nozarēm. 16. Ir vajadzīga zemes reformas procesa uzsākšana, lai, inter alia, sekmētu ilgtermiņa zemes nomu kā aizņēmumu nodrošinājumu, veicinot lielākus ieguldījumus lauksaimniecības nozarē. 17. Vietējo un ārvalstu ieguldījumu piesaistīšanai un aizsardzībai arī ir būtiska loma Ukrainas attīstībā. Šajā sakarā ES norāda, ka pieņēmumi par korupciju un nesakārtotu pārvaldi grauj Ukrainas atbalsta Ukrainu tādu ekonomisko reputāciju. Savienība ekonomikas politiku izstrādē un pieņemšanā, kas vajadzīgas, lai palielinātu vietējos un ārvalstu ieguldījumus un tās atbilstu starp- tautisko līdzekļu aizdevēju prasībām. 18. Ņemot vērā Ukrainas smagās parāda apkalpošanas saistības, Ukrainas ekonomikas atveseļošanās prasa ilgstošu privāto kredi- toru iesaistīšanos. Jārod kopīgi risinājumi Ukrainas parāda apkal- pošanas problēmām. 19. ES ir labi zināms fakts, ka Ukrainas ekonomikas reformas dažreiz jāīsteno sarežģītā ārējā vidē. ES makro finansiālā palīdzība ir pēc vajadzības jāturpina saskaņā ar noteiktajiem kritērijiem un procedūrām ar mērķi atbalstīt makroekonomisko stabilizāciju un visaptverošu strukturālu reformu, kas atbilst Starptautiskā valū- tas fonda un Pasaules bankas programmām. ES turpmāk ir gatava atbalstīt ekonomikas reformas Ukrainā minētajos apstākļos. ES makro finansiālais atbalsts palīdz Ukrainai atvērt tās ekonomiku, uzlabot ekonomikas pielāgošanu, sekmēt konkurenci un turpmāk integrēt Ukrainas ekonomiku Eiropas un globālajā ekonomikā. 20. ES atbalsta Ukrainu, veicinot pakāpenisku tiesību aktu tuvi- nāšanu ES tiesību aktiem, īpaši tādās jomās kā konkurences poli- tika, standarti un sertifikācija, intelektuālā īpašuma tiesības, datu aizsardzība, muitas procedūras un vide. 21. Īstenojot programmu, kas paredz funkcionējošu tirgus eko- nomiku, jāievieš mērķtiecīga sociālās nodrošināšanas sistēma, kas vajadzīga, lai ņemtu vērā sociālos aspektus saistībā ar pāreju uz tirgus ekonomiku. II. Stabilitātes un drošības nodrošināšana un kopējo prob- lēmu risināšana Eiropas kontinentā. ES un Ukrainai ir kopējas intereses saglabāt stabilitāti un drošību brīvā un demokrātiskā Eiropā. Uz ziemeļu–dienvidu un austru- mu–rietumu asīm izvietotās Ukrainas ģeopolitiskais stāvoklis nosaka Ukrainas vienreizējo situāciju Eiropā. ES atzīst Ukrainas reģionālo nozīmi. Šajā sakarā ES ierosina pastiprināt sadarbību ar Ukrainu, īpašu uzmanību pievēršot kodoldrošībai un politiskā dialoga stiprināšanai, kā paredzēts PSL, lai padarītu to saskaņotu un operatīvāku. ES vēlas paplašināt sadarbību ar Ukrainu, kas vajadzīga, lai rastu efektīvus risinājumus saistībā ar šādām kopējām kontinenta prob- lēmām. II. i) Sadarbība drošības un stabilitātes stiprināšanai Eiropā. 22. ES atbalsta Ukrainas centienus veicināt sadarbību un stabili- tāti savā reģionā, tajā skaitā saistībā ar Melnās jūras ekonomiskās sadarbības organizāciju, Baltijas jūras valstu padomi, Gruziju, Ukrainu, Uzbekistānu, Azerbaidžānu un Moldovu. ES atzinīgi novērtē pozitīvo attīstību Ukrainas attiecībās ar visām tās kaimiņvalstīm un ir pārliecināta, ka Ukraina ir ieinteresēta, lai šīs attiecības saglabātos stipras un stabilas. ES arī ņem vērā Ukrainas ieguldījumu Eiropas stabilitātē, pateicoties tās Dienvidaustrumei- ropas stabilitātes pakta novērotājas lomai. 18/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 117 23. ES un Ukrainai ir kopējas intereses saglabāt stabilitāti un dro- šību brīvā un demokrātiskā Eiropā. Lai kopīgi un efektīvi risinātu Eiropas un globālās drošības problēmas, saskaņā ar PSL, Eiropas Padomi un ANO ir vajadzīgi spēcīgi apspriežu mehānismi starp ES un Ukrainu un cieša sadarbība starp EDSO un Ukrainu. 29. Kodoldrošība un Černobiļas atomelektrostacijas ekspluatāci- jas pārtraukšana ir ES un Ukrainas attiecību prioritāte. ES rosina izveidot neatkarīgu kodolenerģijas pārvaldes iestādi Ukrainā un mudina Ukrainu izpildīt tās saistības, īstenojot 1995. gada Lielā septiņnieka un Ukrainas Saprašanās memorandu par Černobiļas slēgšanu. Savukārt ES atbalsta Ukrainu, finansējot enerģētikas ražošanas jaudas aizstāšanu Ukrainā. 24. ES apsveic Ukrainu ar tās ievēlēšanu Apvienoto Nāciju Orga- nizācijas Drošības padomē (2000. gads – 2002. gads). Tādēļ ES turpmāk ir vēl lielāka vajadzība pastiprināt un paplašināt tās poli- tisko dialogu ar Ukrainu amatpersonu un ministru līmenī, gan divpusēji, gan izmantojot ES mehānismus. Eiropas Drošības har- tas pieņemšana sekmē sadarbību starp EDSO dalībvalstīm. 30. ES ir arī ieinteresēta uzlabot sadarbību ar Ukrainu tādos jau- tājumos kā aizsardzība pret radiāciju, atkritumu apsaimniekošana, kodoliekārtu ekspluatācijas dekontaminācija un demontāža un pētījumi kodoltehnoloģijas jomā. Nesen parakstītie sadarbības nolīgumi starp Euratom un Ukrainu kodoldrošības un kodolsintē- zes jomā sekmē šo sadarbību. 25. ES veicina un atbalsta dialogu par vispārējiem un īpašiem jau- tājumiem, kuri saistīti ar krīžu pārvarēšanu un drošības saglabā- šanu un kuri pēdējos gados radušies starp Rietumeiropas Savie- nību un Ukrainu, kā arī pastiprinātu praktisku sadarbību šajā jomā, jo īpaši, īstenojot rīcības plānu, ko nesen izstrādājusi Rie- tumeiropas Savienība un Ukraina. 31. Turklāt ES rosina Ukrainu veikt stingrus pasākumus vides aizsardzības jomā. Prioritātes šajā jomā ir sabiedrības veselības aizsardzība pret dzeramā ūdens, gaisa un augsnes piesārņojumu, ilgstpējīga un atbildīga dabas resursu izmantošana, kā arī pārro- bežu gaisa un ūdens piesārņojuma ierobežošana. 26. ES ir arī ieinteresēta pastiprināt sadarbību ar Ukrainu masu iznīcināšanas ieroču un to piegādes nesēju eksporta kontroles un neizplatīšanas jomā, un rosina Ukrainu izpildīt tās saistības saskaņā ar Konvenciju par ķīmiskajiem ieročiem. III. Atbalsts pastiprinātai sadarbībai starp ES un Ukrainu saistībā ar ES paplašināšanos. 27. Bez tam ES rosina Ukrainu sasniegt mērķus, kas noteikti Kon- vencijā par pretkājnieku mīnu izmantošanas, glabāšanas, izgata- vošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu. ES arī rosina Ukrainu izstrādāt stratēģiju cīņai ar kājnieku ieroču un vie- glo ieroču destabilizējošu uzkrāšanu un izplatīšanu. Pēc pašreizējā paplašināšanās procesa vairākām turpmākajām ES dalībvalstīm būs kopēja ārējā robeža ar Ukrainu. ES vēlas sekmēt Savienības un Ukrainas savstarpējo labumu šajā procesā. Šajā sakarā ES ierosina pastiprināt sadarbību ar Ukrainu, īpašu uzma- nību pievēršot sadarbībai tieslietu un iekšlietu jomā. ES atbalsta arī Ukrainas dalību reģionālās, Eiropas un pasaules struktūrās. ES var stiprināt sadarbību ar Ukrainu šādās jomās. II. ii) Sadarbība vides, enerģētikas un kodoldrošības jomā. III. i) Atbalsts Ukrainas integrācijai Eiropas un pasaules ekonomikā. 28. ES cenšas nostiprināt Eiropas stabilitāti un strādāt kopā ar Ukrainu enerģētikas un kodoldrošības jomā, atbalstot visaptve- rošu enerģētikas nozares reformu, inter alia, turpinot sadarbību ar Ukrainu saistībā ar enerģētikas nozares finanšu sanācijas plāna īstenošanu, ietverot cenu liberalizāciju, uzlabotu naudas iekasē- šanu un izplatītāju sabiedrību privatizāciju. Šajā sakarā ES veicina efektīvu un videi draudzīgu enerģētikas izmantošanu Ukrainā un jaunu enerģētikas struktūru un iestāžu, un to politikas izstrādes spējas pastiprināšanu. 32. Savienība atbalsta Ukrainu un mudina to divkāršot pūles, kas vajadzīgas, lai tā atbilstu prasībām dalībai Pasaules tirdzniecības organizācijā. Savienība rosina Ukrainu pilnībā izmantot PSL sniegtās iespējas, lai sekmētu divpusēju tirdzniecību un ieguldīju- mus. Savienība arī pārbauda apstākļus, kuri, papildinot pievieno- šanos Pasaules tirdzniecības organizācijai (PTO), turpmāk dod iespēju izveidot ES un Ukrainas brīvās tirdzniecības zonu, kā pare- dzēts PSL. 118 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 18/1. sēj. 33. Lai sekmētu labvēlīgu ieguldījumu vidi Ukrainā, ES rosina Ukrainu apspriest un ratificēt turpmākus divpusējus ieguldījumu aizsardzības nolīgumus ar ES dalībvalstīm, kas vajadzīgi, lai vei- cinātu tiešos ārvalstu ieguldījumus. Lai piesaistītu ieguldījumus sabiedriskajai infrastruktūrai un pakalpojumiem, ES arī rosina Ukrainas vietējās, reģionālās un valsts iestādes izmantot iespējas, ko paredz jaunais likums par valsts koncesiju. III. ii) Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā. 34. ES un Ukrainai ir kopīgas intereses saistībā ar sadarbības vei- cināšanu cīņai pret nelegālo imigrāciju un cilvēku tirdzniecību. ES un Ukrainai ir arī kopējas intereses izvērst to sadarbību robežu drošības jomā un cīņā pret kopējiem draudiem, ko rada organi- zētā noziedzība, ieskaitot naudas atmazgāšanu un nelegālu ieroču un narkotiku tirdzniecību. 35. Ņemot vērā pašreizējo ES paplašināšanas procesu, ES cenšas pastiprināt dialogu ar Ukrainu par Ukrainas vīzu politikas pielā- saskaņā ar ES gošanu ES, ieviešot vīzu režīmu, kas ir noteikumiem, un ieviešot ceļošanas dokumentus, kuri ir pietie- kami aizsargāti pret viltošanu. III. iii) Reģionālā un pārrobežu sadarbība ar kaimiņvalstīm. 36. ES rosina attīstīt un pastiprināt reģionālās un pārrobežu sadarbības iniciatīvas, kurās iesaistīta Ukraina un tās kaimiņvalstis. Šajā sakarā ES sevišķi uzsver robežu pārvaldības jautājumus. 37. Saistībā ar infrastruktūras tīklu attīstību, īpaši transporta, tele- komunikāciju, elektrības un enerģijas cauruļvadu jomā, ES, izmantojot Tacis, īpašu uzmanību pievērš reģionālām iniciatīvām, piemēram, Inogate (Starptautiskā organizācija naftas un gāzes transportam uz Eiropu) un Traceca (transporta koridors Eiropa- –Kaukāzs–Vidusāzija), ar mērķi uzlabot ekonomisko sadarbību reģionā. ES izpēta, kāda apjoma darbs vajadzīgs, lai savienotu Ukrainas transporta sistēmas (autoceļus un dzelzceļus) ar Eiropas komunikāciju tīkliem, un meklē savstarpēji pieņemamus veidus, kā atrisināt transporta jautājumus. To veicot, īpašu uzmanību pie- vērš koordinācijai ar citiem līdzekļu devējiem un starptautiskām finanšu struktūrām, kā arī veicina privātā sektora iesaistīšanos, kas ir būtiska, lai sekmīgi īstenotu šos centienus. INSTRUMENTI UN LĪDZEKĻI Vispārīgi noteikumi 38. Šī kopējā stratēģija jāīsteno saskaņā ar piemērojamām proce- dūrām, kas noteiktas Līgumos. Īstenojot šo kopējo stratēģiju, Padome un Komisija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 3. un 13. pantu nodrošina Savienības darbību vienotību, konse- kvenci un efektivitāti. 39. ES sekmē minētos šīs kopējās stratēģijas mērķus, atbilstīgi izmantojot visus Savienībai, Kopienai un dalībvalstīm pieejamos attiecīgos instrumentus un līdzekļus. 40. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 18. un 26. pantu Padomes ģenerālsekretārs, kopējās ārpolitikas un drošības politi- kas (KĀDP) Augstais pārstāvis, atbilstoši saviem pienākumiem saskaņā ar Līgumiem palīdz Padomei un prezidentvalstij īstenot šo kopējo stratēģiju saistībā ar tiem mērķiem un iniciatīvām, uz ko attiecas KĀDP. Saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 18. un 27. pantu Komisija ir iesaistīta pilnīgi. Padome, Komisija un dalībvalstis 41. Padome, Komisija un dalībvalstis: — saskaņā ar to pilnvarām un kompetenci pārskata esošās dar- bības, programmas, instrumentus un politikas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu atbilstību šai kopējai stratēģijai, pamatojoties uz galvenajiem mērķiem II daļā un pienācīgi ņemot vērā īpa- šās iniciatīvas III daļā; — pilnīgi un atbilstīgi izmanto esošos instrumentus un līdzek- ļus, jo īpaši PSL, kā arī visas attiecīgās ES un dalībvalstu prog- rammas, un šajā nolūkā izstrādā un uztur resursu orientējošu uzskaitījumu Savienībā, Kopienā un dalībvalstīs, kurām jāīs- teno kopējā stratēģija. Koordinācija 42. Dalībvalstis pieliek papildu pūles, lai koordinētu savas darbī- bas attiecībā uz Ukrainu, tajā skaitā arī reģionālās un starptautis- kās organizācijās, proti, Eiropas Padomē, ANO, EDSO, ESAO un starptautiskās finanšu institūcijās, ietverot koordinēšanu ar Kopie- nu, ja tas ir tās kompetencē. 43. Jāsaliedē arī koordinācija starp dalībvalstīm un Komisiju, tajā skaitā izmantojot regulāras apspriedes starp to attiecīgajiem pār- stāvjiem Ukrainā. 44. Padome, Komisija un dalībvalstis strādā, lai panāktu efektī- vāku sadarbību ar reģionālajām un starptautiskajām organizāci- jām, un kopā ar citām līdzīgi domājošām valstīm cenšas sasniegt stratēģijas mērķus. 45. Eiropas Savienība aicina 1997. gada decembra Luksembur- gas Eiropadomē uzsāktā pievienošanās procesa kandidātvalstis iesaistīties šajā kopējā stratēģijā. Īstenošana un pārskatīšana 46. Padome: — pamatojoties uz II daļā norādītajiem galvenajiem mērķiem un pienācīgi ņemot vērā III daļā minētās īpašās iniciatīvas, nodro- šina, ka katra jauna prezidentvalsts savas vispārējās program- mas sistēmā iesniedz Padomei šīs kopējās stratēģijas īstenoša- nas darba plānu, — pārskata un novērtē ES darbību atbilstīgi šai stratēģijai un vis- maz ik pēc gada ziņo Eiropadomei par virzību tās mērķu sas- niegšanā, 18/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 119 — pārskata situāciju Ukrainā un to, kā Ukraina sadarbojas, īste- nojot šo stratēģiju, tajā skaitā izmantojot misiju vadītāju periodiskus ziņojumus, un savā ziņojumā Eiropadomei sniedz novērtējumu, Sadarbība ar Ukrainu 48. ES un tās dalībvalstis cieši sadarbojas ar Ukrainu, lai īstenotu šo kopējo stratēģiju, jo īpaši izmantojot PSL un tā struktūras. — vajadzības gadījumā iesniedz Eiropadomei priekšlikumus par šīs stratēģijas II un III daļas grozījumiem. 47. Komisija atbilstīgi savām pilnvarām sniedz ieguldījumu iepriekš minētajā darbā. Īpašas iniciatīvas 49. ES turpina īstenot īpašas iniciatīvas, kuras izklāstītas šīs kopē- jās stratēģijas III daļā un kuras pamatojas uz II daļā minētajiem galvenajiem mērķiem. Vajadzības gadījumā šīs iniciatīvas pielāgo un tās neaizliedz iespējamas jaunas iniciatīvas šīs kopējās stratēģijas darbības laikā. Padome, Komisija un dalībvalstis saskaņā ar to attiecīgajām pilnvarām un kompetenci, atbalsta šīs īpašās iniciatīvas un strādā, lai tās sasniegtu. III DAĻA ĪPAŠAS INICIATĪVAS Turpina īstenot šādas īpašas iniciatīvas, neaizliedzot iespējamas jaunas iniciatīvas. sadarbībā ar dalībvalstīm izpēta iespēju palīdzēt kādas prog- rammas pārraidē Ukrainā, piemēram, Euronews. Darbs sākas no 2000. gada jūnija. Demokrātijas, tiesiskuma un sabiedrisko iestāžu nostiprinā- šana Ukrainā Atbalsts ekonomikas pārejas procesam Ukrainā 50. ES apņemas veicināt demokrātiju, labu pārvaldību, cilvēktie- sības un tiesiskumu Ukrainā: — atbalstot Ukrainas centienus, kas vajadzīgi, lai saskaņā ar Dublinas secinājumiem ievērotu tās starptautiskās saistības attiecībā uz demokrātiju un cilvēktiesībām, jo īpaši saistībā ar nāves soda atcelšanu, labas pārvaldības veicināšanu, efektīvu un pārredzamu tiesību sistēmu, kā arī demokrātisku vietējo pašpārvaldi, inter alia, sadarbojoties ar Eiropas Padomi un EDSO, — izveidojot regulāru dialogu starp ES dalībvalstu un Ukrainas lai nostiprinātu šo struktūru lomu Ombuda struktūrām, Ukrainā, — rosinot Ukrainu parakstīt, ratificēt un īstenot attiecīgus starp- tautiskus tiesību aktus cilvēktiesību jomā, jo īpaši ANO Kon- vencijas par civilajām un politiskajām tiesībām otro fakulta- tīvo protokolu un Eiropas Konvencijas par cilvēktiesībām un pamatbrīvībām sesto papildprotokolu, kā arī ANO Konven- ciju par bēgļu statusu, — paplašinot sadarbību starp žurnālistiem un attiecīgām iestā- dēm, lai sekmētu brīvu plašsaziņas līdzekļu attīstību. Komisija 51. ES palīdz Ukrainai uzlabot ekonomikas reformas procesu, palielinot saistībā ar ekonomikas politiku sniegto padomu ietek- mi, tajā skaitā saskaņā ar PSL izmantojot atbilstīgu augsta līmeņa dialogu, kas vajadzīgs, lai veicinātu mūsdienīgas, liberālas tirgus ekonomikas attīstību. 52. ES ir gatava sniegt tehnisku palīdzību, lai atbalstītu Ukrainas ekonomikas un sociālās jomas reformu procesu, ar nosacījumu, ka Ukraina veic pasākumus, kuru mērķis ir ieviest vajadzīgos nosacījumus, kas nodrošina reformas iespējamību. ES pārbauda iespēju sniegt tehnisku palīdzību Ukrainai, nolūkā: — atbalstīt pārredzamu un stabilu tiesisko regulējumu, regula- toru un iestāžu sistēmas attīstību Ukrainā, kuras mērķis ir vei- cināt pieaugošu saimniecisko darbību un vietējos un ārvalstu ieguldījumus. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un citām kompetentām struktūrām sagatavo ziņojumu par šo iniciatīvu līdz 2000. gada decembrim, — veicināt Ukrainas tiesību aktu pakāpenisku tuvināšanu ES tie- sību aktiem un to īstenošanu, jo īpaši konkurences politikas, finanšu pakalpojumu, standartu un sertifikācijas, nodokļu politikas, kā arī no darba līguma izrietošo tiesību un intelek- tuālā īpašuma tiesību jomās. Šajā nolūkā Komisija ir aicināta iesniegt atbilstošus priekšlikumus līdz 2000. gada jūnijam, 120 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 18/1. sēj. — atbalstītu veselības aizsardzības sistēmas attīstību, jo īpaši sabiedrības izpratni par veselību un sabiedrības izglītoša- nu, lai ierobežotu infekcijas slimību izplatību. Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un citām kompetentām organi- zācijām sagatavos ziņojumu par šo iniciatīvu līdz 2001. gada jūnijam. 53. Dalībvalstis apsver veidus, kā Ukrainai sniegt palīdzību, lai: — atbalstītu mērķtiecīgas sociālās nodrošināšanas sistēmas attīs- tību, jo īpaši risinot ar sociālās palīdzības un pensiju sistēmām saistītos jautājumus, — atbalstītu sociālo dialogu un Starptautiskās darba organizāci- jas darba standartu, jo īpaši septiņu būtiskāko darba standartu, ievērošanu un īstenošanu. Ciktāl tas attiecas uz tiesību aktu ratificēšanu un īstenošanu nodarbinātības jomā, īpašu uzma- nību pievēršot dzimumu līdztiesībai. Sadarbība drošības un stabilitātes stiprināšanai Eiropā 55. 2000. gadā ES uzsāk šādas īpašas iniciatīvas attiecībā uz dro- šības un stabilitātes stiprināšanu Eiropā: — apsver Ukrainas dalības sekmēšanu gadījumos, kad ES lai veiktu Petersbergas izmanto Rietumeiropas Savienību, misijas, — apsver veidus, kā palīdzēt Ukrainai izpildīt saistības, kas noteiktas Konvencijā par pretkājnieku mīnu izmantošanas, glabāšanas, izgatavošanas un nodošanas aizliegumu un to iznīcināšanu, — apsver veidus, kā uzsākt sadarbību starp ES un Ukrainu sai- stībā ar kājnieku ieroču tirdzniecības novēršanu, kas ir nesta- bilitātes avots Ukrainā un citās reģiona valstīs. Pēc situācijas un reģiona vajadzību noteikšanas un analīzes ES šajā jautā- jumā var izstrādāt vienotu rīcību ar mērķi: 1. pastiprināt policijas un/vai vietējo muitas dienestu kontro- les spējas; 2. aplūkot šo īpašo noziedzības veidu mācībās; 3. pilnveidot informācijas apmaiņu starp ES un Eiropola dalībvalstīm, kas vajadzīga, lai uzlabotu noziedzīgu dar- bību analīzi attiecībā uz kājnieku ieročiem. 54. ES apsver veidus, kā sadarbību ar Ukrainu Eiropas drošības un stabilitātes jomā izveidot nepārtrauktāku, elastīgāku un satu- rīgāku un kā padarīt to operatīvāku un efektīvāku esošā politiskā dialoga ietvaros, kā paredzēts saskaņā ar PSL: Sadarbība vides, enerģētikas un kodoldrošības jomā 56. Kopiena ir gatava atbalstīt to īpašo operatīvo spēku centie- nus, kas izveidoti, lai atbalstītu Ukrainas iestādes to centienos reformēt enerģētikas nozari. darba nolūkā ekspertu — pētot iespējas noteikt regulāras trijnieka dialoga sanāksmes ar par līmenī KĀDP Ukrainu atbruņošanos, konvencionālo ieroču neizplatīšanu un eks- portu, sanāksmes 2000. gadā/2000. gada pirmajā pusgadā. Dialoga mērķis šajās grupās ir izveidot sadarbību starp ES un Ukrainu šādās jomās – masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšana, iekļaujot ķīmiskos ieročus, kājnieku ieročus un vieglos ieročus, pamatojoties uz vienoto rīcību par vieglajiem ieročiem (1999/34/KĀDP), organizēt pirmās grupās — apsverot iespēju pastiprināt dialogu starp ES un Ukrainu, lai veicinātu atbildību un pārredzamību konvencionālo ieroču pārvietošanā, vajadzības gadījumā pilnībā izmantojot ES Rīcī- bas kodeksu, — izpētot iespējas ciešākai sadarbībai konfliktu novēršanā un krīžu pārvarēšanā, inter alia, attiecīgo starptautisko organizā- ciju, piemēram, ANO un EDSO ietvaros, un centienos rast politisku risinājumu konfliktiem reģionā. Periodiskas sanāk- smes starp Ukrainu un EDSO darba grupas trijnieku palīdzētu to sasniegt. Viens no mērķiem ir strādāt kopā ar Ukrainu, lai sagatavotu kopējas ārpolitikas iniciatīvas konfliktu novērša- nas un krīžu risināšanas jomā attiecībā uz konkrētām trešām valstīm un reģioniem, īpaši apgabalos, kas ir blakus Ukrainai. 57. Kopienas atbalsts Lielā septiņnieka Rīcības plānam ietver ieguldījumu saistībā ar Černobiļas īstermiņa drošības uzlabošanas finansēšanu pirms slēgšanas, izmantojot kodoldrošībai paredzēto kontu, ko pārvalda Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, ekspluatācijas pārtraukšanu, sociālo seku risināšanu pēc slēgšanas, ieguldījumu objekta “Patvērums” izpildes plānā un dalību aizstā- jošu iekārtu finansēšanā saskaņā ar iepriekšējām saistībām, lai kompensētu Ukrainas enerģētikas zudumus, ar nosacījumu, ka tā var veiksmīgi noslēgt visas vajadzīgās procedūras, iekļaujot vie- notas nostājas izstrādi attiecībā uz aizdevumu nosacījumiem un aizdevuma un garantiju līguma redakciju, un ar nosacījumu, ka Ukraina izpilda savas saistības – īstenot 1995. gada Saprašanās memorandu. 58. ES cenšas atbalstīt Ukrainu tās centienos samazināt Ukrainas vides situācijas negatīvo ietekmi uz sabiedrības veselību, jo īpaši saistībā ar dzeramā ūdens kvalitāti, notekūdeņu attīrīšanu, atkri- tumu savākšanu un apglabāšanu, kā arī gaisa piesārņojumu. ES atbalsta par vides pakalpojumiem atbildīgo komunālo pakalpo- jumu uzņēmumu strukturālo reformu, citus tehniskās palīdzības projektus un ieguldījumus vides aizsardzībā. 18/1. sēj. LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 121 59. Nākamā konference “Vide Eiropai” notiks 2002. gada sep- tembrī Kijevā, kas dos iespēju palielināt izpratni par vides jautā- jumiem Ukrainā. Dalībvalstis un Komisija apsver iespēju sniegt tehnisku palīdzību/atbalstu Vides aizsardzības un kodoldrošības ministrijai saistībā ar konferences sagatavošanu un plānošanu. — izveidotu regulāru dialogu starp dalībvalstu un Ukrainas tiesu iestādēm civillietās un krimināllietās, tajā skaitā rosinot Ukrainu parakstīt, ratificēt un izpildīt galvenās konvencijas, piemēram, ANO Konvenciju par starptautisko organizēto noziedzību, Atbalsts Ukrainas integrācijai Eiropas un pasaules ekono- mikā 60. ES ir gatava saglabāt un, ja vajadzīgs, palielināt tās atbalstu Ukrainas centieniem izpildīt prasības, kas vajadzīgas, lai pievieno- tos PTO. Īpaša uzmanība jāpievērš tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļu novēršanai Ukrainā, sākot ar to tirdzniecības pasākumu atcelšanu, kas neatbilst PSL un PTO. 61. Savienība pārbauda apstākļus, kuri, papildinot pievienošanos PTO, varētu dod iespēju turpmāk izveidot ES un Ukrainas brīvās tirdzniecības zonu, kā paredzēts PSL 4. pantā. Pašreiz īstenotais kopējais brīvās tirdzniecības zonas ekonomiskā pamatojuma pētī- jums sniedz nozīmīgu ieguldījumu situācijas novērtēšanā. 62. Komisija pēta veidus, kā PSL Tirdzniecības un ieguldījumu apakškomitejā paplašināt dialogu ar Ukrainu saistībā ar ieguldīju- miem, un ziņo Padomei līdz 2000. gada jūnijam. Sadarbība tieslietu un iekšlietu jomā 63. Ņemot vērā ES pašreizējo paplašināšanās procesu, kā arī Ukrainas kā nozīmīgas tranzītvalsts stāvokli, kura dēļ Ukraina ir dažādu nelikumīgu darbību pārrobežu plūsmas koridors, ES un Ukraina ir īpaši ieinteresētas pastiprināt sadarbību tieslietās un iekšlietās. ES ierosina pielikt pūliņus, kas vajadzīgi, lai: — novērtētu nelegālās imigrācijas apjomu caur Ukrainu. Dalīb- valstis sadarbībā ar Komisiju līdz 2000. gada beigām veic esošo mehānismu stipro un vājo pušu, iespēju un draudu ana- līzi (SWOT analīzi), kas vajadzīga, lai cīnītos ar šīm problē- mām; pēc vājo pušu noteikšanas ES apsver koriģējošas darbības, — uzlabotu sadarbību saistībā ar savu pilsoņu, personu bez pil- sonības un trešo valstu pilsoņu atpakaļuzņemšanu, iekļaujot atpakaļuzņemšanas līguma noslēgšanu, — sniegtu Ukrainai praktisku palīdzību, kas vajadzīga, lai īste- notu tās tiesību aktus par naudas atmazgāšanu, tiklīdz tos ievieš, — izveidotu sadarbību starp ES dalībvalstu tiesību aizsardzības iestādēm, Eiropolu un Ukrainas tiesībaizsardzības iestādēm. 64. Lai tieslietās un iekšlietās uzlabotu informācijas apmaiņu un analīzi, jāizveido ES dalībvalstu vēstniecību, Komisijas un attiecīgo starptautisko organizāciju pārstāvju neformāls tīkls. Saskaņā ar PSL dialogs starp dalībvalstīm, Komisiju, ietverot sadarbības koor- dinatorus Kijevā, un kompetentām Ukrainas organizācijām dod noteiktāku iespēju analizēt Ukrainas vajadzības šajā jomā. Ziņojums jāiesniedz Padomei līdz 2000. gada beigām. Reģionālā un pārrobežu sadarbība ar kaimiņvalstīm 65. ES cenšas rosināt to reģionālās un pārrobežu sadarbības ini- ciatīvu attīstību un stiprināšanu, kurās iesaistīta Ukraina un tās kaimiņvalstis: — mērķtiecīgi izmantojot esošo pārrobežu sadarbību, reģionālās un starpvalstu programmas. Šajā sakarā īpašu uzmanību pie- vērš robežu pārvaldības jautājumiem, ietverot robežpārejas punktu tehnisko modernizāciju uz Ukrainas robežas ar Ungā- riju, Poliju, Rumāniju un Slovākiju, — turpmāk pilnveidojot Tacis programmas, kuru mērķis ir infra- struktūras tīklu, piemēram, Inogate un Traceca, attīstības uzla- bošana, lai uzlabotu ekonomisko sadarbību reģionā. Sadarbība kultūras, mērķsadarbības un apmaiņas programmu jomā 66. ES atbalsta ciešāku saišu veidošanu starp Savienības un Ukrai- nas sabiedriskajām struktūrām, pilsonisku sabiedrību un nevalsti- skām organizācijām: — veicinot mācību un zinātniskās apmaiņas programmas starp skolām, universitātēm un zinātniskās pētniecības institūtiem, pievēršot pienācīgu uzmanību arī Zinātnes un tehnoloģijas centram Ukrainā, — atbalstītu Ženēvas konvencijas pilnīgu piemērošanu, iekļaujot tiesības meklēt patvērumu un nerepatriēšanas principu ievē- rošanu, — veicinot mērķsadarbības programmas starp valsts, reģionālām un vietējām iestādēm, kā arī profesionālām asociācijām, arod- biedrībām, nevalstiskām organizācijām un plašsaziņas līdzek- ļiem. 122 LV Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis 18/1. sēj. Komisija un dalībvalstis koordinē savas programmas. Šajā nolūkā Komisija izpēta iespēju izmantot Kopienas programmas (programmu Tacis, programmu Tempus un programmu “Demokrātija”). Izmanto arī dalībvalstu divpusējos instrumentus. Pamatojoties uz esošo instrumentu uzskaitījumu (kas ar Padomes Ģenerālsekretariātu) un iepazīšanās misiju Ukrainā, Komisija līdz 2000. gada jūnijam ziņo Padomei un pēc tam pēc vajadzības iesniedz darbības priekšlikumus. jāizstrādā Komisijai sadarbībā IV DAĻA Darbības termiņš 67. Šo kopējo stratēģiju piemēro no tās publicēšanas dienas sākotnējo četru gadu laika posmā. Eiropadome pēc Eiropas Savienības Padomes ieteikuma to var pagarināt, pārskatīt un vajadzības gadījumā pielāgot. Publicēšana 68. Šo kopējo stratēģiju publicē Oficiālajā Vēstnesī. Helsinkos, 1999. gada 11. decembrī Eiropadomes vārdā — priekšsēdētājs P. LIPPONEN