title: Regulamentul (CE) nr. 2791/1999 al Consiliului din 16 decembrie 1999 privind stabilirea anumitor măsuri de control aplicabile în aria Convenției asupra viitoarei cooperări multilaterale în zonele de pescuit din Atlanticul de Nord-Est

eurovoc_concepts:
Atlantic Ocean
fishing area
fishing controls
international convention
international cooperation

formats: html pdf print xhtml

text: 112 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 04/vol. 5 31999R2791 30. 12. 1999 JURNALUL OFICIAL AL COMUNITĂȚILOR EUROPENE L 337/1 REGULAMENTUL (CE) NR. 2791/1999 AL CONSILIULUI din 16 decembrie 1999 privind stabilirea anumitor măsuri de control aplicabile în aria Convenției asupra viitoarei cooperări multilaterale în zonele de pescuit din Atlanticul de Nord-Est CONSILIUL UNIUNII EUROPENE, având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 37, bună voie în porturile părților contractante ș(cid:13)i interzicerea descărcării ș(cid:13)i transbordării capturilor dacă s-a stabilit, în cursul inspecției, că acestea au fost efectuate cu încălcarea măsurilor de conservare adoptate de CPANE. având în vedere propunerea Comisiei, având în vedere avizul Parlamentului European (1), întrucât: (1) (2) (3) (4) Convenția asupra viitoarei cooperări multilaterale în zonele de pescuit din Atlanticul de Nord-Est, denumită în cele ce urmează „Convenția CPANE”, a fost aprobată prin Decizia 81/608/CEE (2)ș(cid:13)i a intrat în vigoare la 17 martie 1982. Convenția CPANE stabileș(cid:13)te cadrul necesar pentru o cooperare multilaterală în domeniul conservării ș(cid:13)i adminis- trării raționale a resurselor de peș(cid:13)te în zona definită de Convenție. Comisia pentru pescuit în Atlanticul de Nord-Est a adop- tat, cu ocazia celei de-a 17-a reuniuni anuale, care a avut loc între 17 ș(cid:13)i 20 noiembrie 1998, două recomandări: una de stabilire a unei scheme de control ș(cid:13)i de coerciție, apli- cabilă navelor de pescuit care îș(cid:13)i desfăș(cid:13)oară activitatea în zonele situate dincolo de limitele jurisdicției naționale a părților contractante în zona CPANE (denumită în cele ce urmează „schema”), iar cealaltă de stabilire a unui program de promovare a respectării recomandărilor sale de către navele părților necontractante pentru a asigura respectarea integrală a măsurilor de conservare ș(cid:13)i administrare adop- tate de CPANE (denumit în cele ce urmează „programul”). Schema prevede măsuri de control aplicabile navelor aflate sub pavilionul părților contractante care acționează în zona CPANE ș(cid:13)i o schemă de inspecție pe mare cuprinzând mai ales procedurile de inspecție ș(cid:13)i de supraveghere, precum ș(cid:13)i proceduri de nerespectare, care vor fi aplicate de către părțile contractante. (6) (7) (8) Conform articolelor 12 ș(cid:13)i 15 din Convenția CPANE, aceste recomandări intră în vigoare la 1 iulie 1999 ș(cid:13)i devin obli- gatorii pentru părțile contractante; se impune, prin urmare, aplicarea recomandărilor menționate. către Comunitate de a Pentru a permite controlul activităților de pescuit comunitar în zona de reglementare a CPANE, precum ș(cid:13)i completarea măsurilor de control prevăzute în Regulamen- tul (CEE) nr. 2847/92, din 12 octombrie 1993, privind instituirea unui sistem de control aplicabil politicii comune a pescuitului (3), se vor defini anumite măsuri de control specifice, în ceea ce priveș(cid:13)te participarea la activitățile de pescuit, marcarea ș(cid:13)i identificarea navelor ș(cid:13)i a comunicarea uneltelor de pescuit, capturilor, precum ș(cid:13)i în ceea ce priveș(cid:13)te transbordarea. înregistrarea în special ș(cid:13)i În temeiul articolului 2 alineatul (3) din Regulamentul (CEE) nr. 2847/93, fiecare stat membru se asigură că, în afara zonei de pescuit comunitare, activitățile navelor sale sunt supuse unui control corespunzător, iar atunci când există obligații comunitare în acest sens, unor inspecții ș(cid:13)i unei supravegheri de natură să asigure respectarea regle- mentării comunitare aplicabile în aceste ape; este necesar, prin urmare, să se prevadă că statele membre ale căror nave sunt autorizate să pescuiască în zona de reglementare a CPANE afectează schemei însărcinați cu controlul ș(cid:13)i supravegherea, precum ș(cid:13)i mijloace de inspecție suficiente. inspectori (9) În interesul controlului activităților de pescuit în zona CPANE, este necesar ca statele membre să coopereze între ele ș(cid:13)i cu Comisia pentru aplicarea schemei. (5) Programul prevede inspecția obligatorie a navelor aparți- nând părților necontractante atunci când acestea intră de (10) Este de datoria statelor membre să asigure respectarea de către propriii inspectori a procedurilor de inspecție stabi- lite de CPANE. (1) Aviz dat la 15 decembrie 1999 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial). (2) JO L 227, 12. 8. 1981, p. 21. (3) JO L 261, 20. 10. 1993, p. 1, astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2846/98 (JO L 358, 31. 12. 1998, p. 5). 04/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 113 (11) Căpitanii navelor comunitare vor coopera la inspecția lor conform procedurilor definite în prezentul navei regulament. (12) Trebuie precizate procedurile de urmat în cazul prezumției de infracțiune ș(cid:13)i mai ales în cazul unor infracțiuni grave; în acest scop, este necesară stabilirea listei de comportamente considerate ca fiind infracțiuni grave. (13) Se impun a fi prevăzute modalitățile de aplicare a progra- mului la nivel comunitar. (14) Conform tratatului, autoritatea asupra apelor ș(cid:13)i porturilor interioare se exercită de către statele membre; totuș(cid:13)i, în ceea ce priveș(cid:13)te accesul la instalațiile portuare ale Comu- nității de către navele unor părți necontractante, care au fost reperate ca acționând în zona de reglementare a CPANE, este necesară adoptarea unor măsuri uniforme adi- ționale la nivel comunitar pentru reglementarea activități- lor acestor nave în porturile Comunității ș(cid:13)i garantarea efi- cienței măsurilor stabilite de CPANE. (15) Se impune stabilirea unei proceduri de urmat pentru adop- tarea modalităților de punere în aplicare a schemei. adoptă (16) Măsurile necesare pentru aplicarea prezentului regulament se cu Decizia Consiliului 1999/468/CE, din 28 iunie 1999, de stabilire a proceduri- lor de exercitare a atribuțiilor de punere în aplicare confe- rite Comisiei (1). în conformitate (17) În vederea dobândirii de experiență în repartizarea defini- tivă a sarcinilor de îndeplinit, este necesar ca unele dispo- ziții cu privire la inspecție ș(cid:13)i control, executate în cooperare de către statele membre ș(cid:13)i Comisie, să fie aplicate pe o peri- oadă limitată, până la adoptarea unei decizii cu privire la sistemul definitiv, ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT: Articolul 1 Obiect Prezentul regulament stabileș(cid:13)te principiile generale ș(cid:13)i condițiile referitoare la aplicarea de către Comunitate: (a) a schemei de control ș(cid:13)i de coerciție aplicabilă navelor de pes- cuit care îș(cid:13)i desfăș(cid:13)oară activitatea în zonele situate dincolo de limitele jurisdicției naționale în zona Convenției CPANE; (b) a programului de promovare a respectării, de către navele păr- ților necontractante, a recomandărilor stabilite de CPANE. Articolul 2 Definiții În sensul prezentului regulament, se înțelege prin: 1. „zonă de reglementare”, apele din zonele Convenției definite la articolul 1 alineatul (1) din Convenția CPANE, care sunt situate dincolo de apele aflate sub jurisdicția părților contrac- tante ale CPANE; (1) JO L 184, 17. 7. 1999, p. 23. 2. 3. 4. 5. 6. 7. „resurse de pescuit”, resursele prevăzute la articolul 1 alinea- tul (2) din Convenția CPANE; „resurse monitorizate”, resursele de pescuit care sunt supuse recomandărilor adoptate în conformitate cu convenția ș(cid:13)i care sunt enumerate în anexă; anexa poate fi modificată conform procedurii definite la articolul 29 alineatul (2); „activități de pescuit”, pescuitul, operațiunile de prelucrare a peș(cid:13)telui, transbordarea peș(cid:13)telui sau a produselor pe bază de peș(cid:13)te ș(cid:13)i orice altă activitate pregătitoare sau având legătură cu pescuitul din zona de reglementare; „inspector CPANE”, inspectorul afectat schemei de către o parte contractantă a CPANE; „inspecție”, urcarea la bordul unei nave de pescuit a inspectorilor CPANE în vederea realizării unei inspecții; „infracțiune”, orice activitate sau omisiune a unei nave de pes- cuit care oferă motive serioase pentru a fi suspectată că a încălcat dispozițiile prezentului regulament ș(cid:13)i ale oricărui alt regulament prin care se transpune o recomandare a CPANE ș(cid:13)i care au fost consemnate într-un raport de inspecție conform schemei; 8. „infracțiune gravă”, următoarele infracțiuni: (a) pescuitul fără autorizație valabilă eliberată de statul sub pavilionul căruia se află nava; (b) pescuitul fără sau după epuizarea cotei; (c) utilizarea unor unelte de pescuit interzise; (d) declararea capturilor într-un mod vădit inexact; (e) nerespectarea, în mai multe rânduri, a obligațiilor de comunicare a miș(cid:13)cărilor ș(cid:13)i capturilor; (f) refuzul de a lăsa un inspector să se achite de obligațiile sale; (g) pescuitul dirijat într-un un stoc care este supus unui moratoriu sau pentru care pescuitul este interzis; (h) falsificarea sau disimularea marcajelor, identității sau înmatriculării navei de pescuit; (i) disimularea, alterarea sau suprimarea elementelor dove- ditoare care prezintă interes într-o anchetă; (j) comiterea de infracțiuni multiple care reprezintă împre- ună o necunoaș(cid:13)tere gravă a măsurilor de conservare ș(cid:13)i de administrare; 9. „inspector autorizat legal”, inspectorul CPANE autorizat ofi- cial de către statul membru sub pavilionul căruia se află nava suspectată de a fi comis o infracțiune gravă; 10. „navă a unei părți necontractante”, nava care a fost reperată ș(cid:13)i declarată ca fiind implicată în activități de pescuit în zona de reglementare a CPANE ș(cid:13)i (i) care se află sub pavilionul unui stat care nu este parte contractantă la Convenția CPANE sau (ii) pentru care există toate motivele să se creadă că nu are naționalitate. 114 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 04/vol. 5 TITLUL I APLICAREA SCHEMEI DE CONTROL ADOPTATE DE CPANE Articolul 3 Sfera de aplicare (1) Dispozițiile prezentului titlu sunt aplicabile tuturor navelor de pescuit comunitare care îș(cid:13)i desfăș(cid:13)oară sau au intenția să-ș(cid:13)i desfă- ș(cid:13)oare activitățile de pescuit comercial dirijat spre resursele de pes- cuit în zona de reglementare. (2) Navele de pescuit comunitare care acționează în zona de reglementare ș(cid:13)i care păstrează la bord peș(cid:13)ti provenind din această zonă fac acest lucru în conformitate cu obiectivele ș(cid:13)i principiile Convenției CPANE. CAPITOLUL 1 MĂSURI DE CONTROL Articolul 4 Participarea comunitară (1) Navele de pescuit comunitare care dispun de un permis spe- cial de pescuit, eliberat de statul membru sub pavilionul căruia îș(cid:13)i în condițiile desfăș(cid:13)oară activitatea, sunt singurele autorizate, enunțate în permis, să pescuiască, să dețină la bord, să transbordeze ș(cid:13)i să descarce resurse de pescuit provenite din zona de reglementare. (2) Statele membre transmit Comisiei, pe cale electronică, lista tuturor navelor aflate sub pavilionul lor ș(cid:13)i înregistrate în țările comunitare, care sunt autorizate să pescuiască în zona de regle- mentare, ș(cid:13)i în special navele care sunt autorizate să pescuiască direct una sau mai multe resurse monitorizate, precum ș(cid:13)i modificările operate în listă. Comunicarea se efectuează până cel târziu la data de 15 decembrie a fiecărui an sau cu cel puțin 5 zile înainte de intrarea navei în zona de reglementare. Comisia trans- mite informația în cel mai scurt timp secretariatului CPANE. (3) Formatul de transmitere a listei prevăzute la alineatul (2) ș(cid:13)i specificațiile se adoptă conform procedurii stabilite la articolul 29 alineatul (2). Articolul 5 Înregistrarea capturilor ș(cid:13)i a eforturilor de pescuit (1) În afara datelor definite la articolul 6 din Regulamentul (CEE) nr. 2847/93, căpitanii navelor de pescuit comunitare înscriu în jurnalul lor de bord fiecare intrare ș(cid:13)i fiecare ieș(cid:13)ire din zona de reglementare. (2) Căpitanii navelor de pescuit comunitare țin pentru capturile, prelucrate sau congelate, ș(cid:13)i pentru resursele monitorizate cuprinse în anexă: (a) un jurnal de bord de producție care indică, pe specii ș(cid:13)i pro- duse prelucrate, producția cumulativă sau (b) un plan de depozitare, pe specii, a produselor prelucrate, cu localizarea în cală a produselor prelucrate. (3) Modalitățile de aplicare a prezentului articol se adoptă conform procedurii prevăzute la articolul 29 alineatul (2). Articolul 6 Comunicarea capturilor din resurse monitorizate (1) Căpitanii navelor de pescuit comunitare comunică autorități- lor competente ale statului membru sub pavilionul căruia se află un „raport de capturi” în termenii indicați în al doilea paragraf. Raportul privind capturile de resurse monitorizate include: (a) cantitățile deținute la bord atunci când căpitanii de nave de pescuit comunitare intră în zona de reglementare. Raportul se va transmite cu cel mult douăsprezece ore ș(cid:13)i cel puțin ș(cid:13)ase ore înainte de fiecare intrare în zona de reglementare; (b) capturile săptămânale. Raportul se va transmite pentru prima dată cel târziu la sfârș(cid:13)itul celei de-a ș(cid:13)aptea zile de la intrarea în zona de reglementare; atunci când campania de pescuit durează mai mult de ș(cid:13)apte zile, nava va comunica, cel târziu luni, capturile efectuate în zona de reglementare în cursul săp- tămânii precedente, încheiate duminică la miezul nopții; (c) cantitățile deținute la bord la ieș(cid:13)irea din zona de reglementare. Raportul se va transmite cu cel mult opt ore ș(cid:13)i cel puțin ș(cid:13)ase ore înainte de fiecare ieș(cid:13)ire din zona de reglementare ș(cid:13)i va include, dacă este cazul, numărul de zile de pescuit ș(cid:13)i capturile realizate în zona de reglementare; (d) cantitățile încărcate ș(cid:13)i descărcate pentru fiecare transbordare de peș(cid:13)te efectuată în timp ce nava se afla în zona de reglemen- tare. Raportul se va transmite în termen de douăzeci ș(cid:13)i patru de ore de la încheierea operațiunii de transbordare. (2) Fiecare stat membru transmit, pe cale electronică, raporturile după asupra recepționarea acestora. secretariatului CPANE, capturilor imediat (3) Rapoartele asupra capturilor se transmit autorităților compe- lor, tente ale statelor membre, care le comunică, secretariatului CPANE (1). la rândul (4) Datele cuprinse în rapoartele asupra capturilor se înregis- trează de către statele membre în baza de date prevăzută la articolul 19 alineatul (2) din Regulamentul (CEE) nr. 2847/93. (5) Modalitățile de aplicare a prezentului articol ș(cid:13)i în special formatul ș(cid:13)i specificațiile pentru transmiterea rapoartelor mențio- nate la alineatul (3) de mai sus se definesc conform procedurii pre- văzute la articolul 29 alineatul (2). (1) Aranjament ad hoc numai pentru 2000. 04/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 115 Articolul 7 Comunicarea globală a capturilor ș(cid:13)i a eforturilor de pescuit (1) Statele membre transmit Comisiei, pe cale electronică, înainte de data de 15 a fiecărei luni, cantitățile de resurse prevăzute la ali- neatul (3), capturate în zona de reglementare, care au fost descăr- cate sau transbordate în cursul lunii precedente. (2) În pofida articolului 3 alineatul (2), comunicarea acoperă, de asemenea, resursele monitorizate capturate în zona convenției aflată sub jurisdicția statelor membre, fără a aduce atingere articolului 15 din Regulamentul (CEE) nr. 2847/93. (3) Lista resurselor prevăzute la alineatul (1), precum ș(cid:13)i formatul de transmitere a datelor se stabilesc conform procedurii prevăzute la articolul 29 alineatul (2). Articolul 8 (1) Sistemul de supraveghere a navelor prin satelit (sistem VMS) Statele membre se asigură că informațiile obținute prin sistemul de supraveghere a navelor prin satelit (VMS) cu privire la navele aflate sub pavilionul lor care pescuiesc în zona de reglementare, se transmit pe cale electronică secretariatului CPANE, în timp real, conform formatului ș(cid:13)i specificațiilor definite potrivit procedurii stabilite la articolul 29 alineatul (2). Articolul 9 Transbordarea Navele de pescuit comunitare nu procedează la operațiuni de transbordare în zona de reglementare decât în cazul în care au fost în prealabil, de către autoritățile competente ale autorizate, statului membru sub pavilionul căruia se află ș(cid:13)i în care sunt înregistrate. CAPITOLUL 2 PROCEDURI DE INSPECȚIE Articolul 10 (1) Principii generale de inspecție ș(cid:13)i supraveghere inspecțiilor se calculează în funcție de schemei. Numărul dimensiunea flotelor părților contractante prezente în zona de reglementare ș(cid:13)i ținând seama de timpul petrecut de aceste flote în zonă. (4) Comisia poate afecta schemei inspectori comunitari. Articolul 11 (1) Mijloace de inspecție (1) Statele membre sau, conform articolului 10 alineatul (4), Comisia pun la dispoziția inspectorilor lor mijloace suficiente pentru a le permite să-ș(cid:13)i îndeplinească misiunea de supraveghere ș(cid:13)i inspecție. În acest scop, ele afectează schemei atât nave de inspecție, cât ș(cid:13)i avioane. (2) Comisia coordonează activitățile de supraveghere ș(cid:13)i de inspecție pentru Comunitate. În acest scop, în acord cu statele membre interesate, poate stabili programe operaționale de supra- veghere ș(cid:13)i inspecție comune, care vor permite Comunității să-ș(cid:13)i îndeplinească obligațiile contractate în cadrul schemei. Statele membre ale căror nave participă la operațiuni de pescuit resurse monitorizate adoptă măsurile necesare în vederea facilitării apli- cării acestor programe, în special în ceea ce priveș(cid:13)te resursele umane ș(cid:13)i materiale necesare, precum ș(cid:13)i perioadele ș(cid:13)i zonele de desfăș(cid:13)urare a acestora. (3) Statele membre transmit Comisiei, cel târziu până la 1 ianuarie 2000, numele inspectorilor ș(cid:13)i ale navelor de inspecție, precum ș(cid:13)i informațiile privind avioanele pe care doresc să le afecteze sche- mei în anul următor. Pe baza acestor informații, Comisia stabi- leș(cid:13)te, în cooperare cu statele membre, un plan preliminar privind participarea Comunității la schema pentru anul calendaristic res- pectiv, pe care îl transmit secretariatului CPANE ș(cid:13)i statelor membre. (4) În cadrul stabilirii programelor operaționale de supraveghere ș(cid:13)i inspecție, Comisia se asigură că în zona de reglementare este prezentă o navă de inspecție a unui stat membru sau că s-a semnat un acord cu o altă parte contractantă pentru a asigura prezența unei nave de inspecție atunci când există în permanență mai mult de zece nave de pescuit comunitare care desfăș(cid:13)oară activități de pescuit dirijate spre resursele monitorizate din zonă. (1) Statele membre ale căror nave de pescuit sunt autorizate să pescuiască în zona de reglementare afectează schemei inspectori însărcinați cu supravegherea ș(cid:13)i inspecția. (2) Fiecare stat membru ia măsurile necesare pentru ca inspecto- rii CPANE să-ș(cid:13)i poată desfăș(cid:13)ura activitatea de inspecție la bordul navelor aflate sub pavilionul său. (5) Statele membre se asigură că toate navele afectate schemei ș(cid:13)i care transportă inspectori ș(cid:13)i toate navele auxiliare arborează un drapel special sau un pavilion pentru a indica faptul că este în curs de desfăș(cid:13)urare o inspecție conform schemei. Indicativul radio internațional al avioanelor afectate schemei trebuie să fie în clar. Formatul drapelului special sau al fanionului se defineș(cid:13)te conform procedurii prevăzute la articolul 29 alineatul (2). (3) Fiecare stat membru se asigură că inspecțiile efectuate de inspectorii săi au loc în mod nediscriminatoriu ș(cid:13)i conform (1) Aranjament ad hoc numai pentru 2000. (6) Fiecare stat membru transmite Comisiei, pe cale electronică, data ș(cid:13)i ora la care încep ș(cid:13)i se termină activitățile navelor de în inspecție ș(cid:13)i ale avioanelor, potrivit conformitate cu procedura prevăzută la articolul 29 alineatul (2). formatului definit 116 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 04/vol. 5 Articolul 12 Inspectorii CPANE (1) Statele membre sau, conform articolului 10 alineatul (2), Comisia eliberează fiecărui inspector o carte de identitate speci- ală. Fiecare inspector trebuie să aibă această carte asupra lui ș(cid:13)i să o prezinte atunci când urcă la bordul unei nave de pescuit. For- matul cărții de identitate speciale se defineș(cid:13)te conform procedurii prevăzute la articolul 29 alineatul (2). (2) Statele membre ș(cid:13)i Comisia se asigură că inspectorii se achită de misiunea lor conform normelor definite în schemă. Inspectorii rămân sub controlul operațional al autorităților lor competente ș(cid:13)i răspund în fața acestora de acțiunile pe care le întreprind. Articolul 13 Procedura de supraveghere (1) Inspectorii CPANE efectuează misiuni de supraveghere bazate pe observarea navelor de pescuit de pe o navă sau de pe un avion afectate schemei. Ei îș(cid:13)i consemnează concluziile într-un raport de observație al cărui format se stabileș(cid:13)te conform procedurii prevă- zute la articolul 29 alineatul (2) ș(cid:13)i pe care îl transmit autorităților lor competente. (2) Statele membre transmit imediat, pe cale electronică, raportul de observație statului sub pavilionul căruia se află nava observată sau autorităților desemnate de acest stat – aș(cid:13)a cum sunt acestea notificate de către secretariatul CPANE – secretariatului CPANE ș(cid:13)i Comisiei. De asemenea, transmit statului sub pavilionul căruia se află nava respectivă, la cererea acestuia, originalul fiecărui raport de observație ș(cid:13)i eventualele fotografii. Articolul 14 Procedura de inspecție (1) Statele membre ș(cid:13)i Comisia se asigură că inspectorii CPANE: (a) nu conduc nici o acțiune de inspecție fără o notificare prea- labilă, transmisă navei prin radio, sau fără ca nava să fi primit semnalul necesar utilizând codul internațional de semnale ș(cid:13)i precizând identitatea echipei de inspecție; (b) nu ordonă navei care face obiectul unei inspecții să oprească sau să facă manevre în cursul unei operațiuni de pescuit, de aruncare sau de ridicare a unei unelte de pescuit. Inspectorii pot totuș(cid:13)i ordona întreruperea sau amânarea aruncării unei unelte de pescuit până când inspectează nava, dar în nici un caz cu mai mult de treizeci de minute de la primirea semnalului; (c) urmăresc ca durata unei inspecții să nu depăș(cid:13)ească patru ore sau să nu se prelungească peste timpul necesar pentru ridica- rea ș(cid:13)i inspectarea plasei ș(cid:13)i capturilor, dacă acesta este mai mare. Dacă se constată o infracțiune, inspectorii pot rămâne la bord pe timpul necesar îndeplinirii misiunii lor, menționate la articolul 16 alineatul (1) litera (b). Totuș(cid:13)i, în împrejurări speciale, ținând seama de dimensiunea navei de pescuit ș(cid:13)i de cantitățile reținute la bord, durata inspecției poate depăș(cid:13)i limitele de timp menționate anterior. În acest caz, inspectorii nu vor rămâne la bord mai mult decât necesită inspecția. Motivele depăș(cid:13)irii timpului normal vor fi consemnate în raportul de inspecție. (e) efectuează manevrele la o distanță de securitate de nava de pescuit, în acord cu normele de navigație; (f) evită să facă uz de forță cu excepția cazului în care acest lucru este necesar pentru a-ș(cid:13)i garanta securitatea. În timpul inspec- ției navelor de pescuit, inspectorii nu poartă arme de foc; (g) efectuează inspecția în aș(cid:13)a fel încât să perturbe ș(cid:13)i să incomodeze cât mai puțin nava, activitatea ș(cid:13)i capturile acesteia; (h) întocmesc un raport de inspecție conform modalităților defi- nite potrivit procedurii stabilite la articolul 29 alineatul (2) ș(cid:13)i îl transmit autorităților lor. (2) Inspectorii sunt autorizați să examineze toate zonele, punțile ș(cid:13)i piesele navei de pescuit, capturile (prelucrate sau nu), plasele ș(cid:13)i alte unelte de pescuit, echipamentele precum ș(cid:13)i orice document considerat necesar pentru verificarea respectării măsurilor de con- servare stabilite de CPANE ș(cid:13)i să chestioneze căpitanul sau altă persoană desemnată de către acesta. inspecției, (3) În cursul inspectorii pot cere căpitanului tot sprijinul de care au nevoie. Raportul de inspecție poate fi comentat de către căpitan ș(cid:13)i va fi semnat de către inspectori la încheierea inspecției. Un exemplar al raportului de inspecție va fi înmânat căpitanului navei de pescuit. (4) Statele membre se asigură că echipele de inspecție sunt alcătuite din cel mult doi inspectori CPANE. Articolul 15 Obligațiile căpitanilor de nave în timpul inspecției Căpitanii navelor de pescuit comunitare care fac obiectul unei inspecții ș(cid:13)i al unui control: (a) înlesnesc efectuarea unei inspecții eficiente ș(cid:13)i sigure; (b) cooperează la inspecția navei, efectuată conform proceduri- lor definite în prezentul regulament, aducându-ș(cid:13)i contribuția în acest scop, neîmpiedicând inspectorii CPANE să-ș(cid:13)i îndepli- nească misiunea, neîncercând să-i intimideze sau să-i incomodeze în exercițiul funcțiunii ș(cid:13)i asigurându-le securita- tea; (c) permit inspectorilor să comunice cu autoritățile statului sub pavilionul căruia se află nava ș(cid:13)i ale statului care efectuează inspecția; (d) permit accesul la zone, punți, piese ale navei, capturi (prelu- crate sau nu), plase ș(cid:13)i alte unelte, echipamente ș(cid:13)i la toate documentele pertinente; (e) pun la dispoziția inspectorilor mijloacele necesare, inclusiv, dacă este cazul, hrană ș(cid:13)i cazare, atunci când aceș(cid:13)tia rămân la bordul navei în conformitate cu articolul 18 alineatul (3); (f) facilitează debarcarea inspectorilor în condiții de securitate. Articolul 16 Procedura de infracțiune (1) Atunci când are motive serioase să creadă că o navă de pes- cuit a desfăș(cid:13)urat o activitate contrară măsurilor de conservare adoptate de CPANE, inspectorul CPANE: (a) consemnează infracțiunea în raportul de inspecție; (d) nu interferează în ceea ce priveș(cid:13)te capacitatea căpitanului de a comunica cu autoritățile statului sub pavilionul căruia se află nava, în timpul inspecției ș(cid:13)i controlului; (b) ia toate măsurile necesare pentru a asigura securitatea ș(cid:13)i perenitatea elementelor doveditoare. Marca de identificare se fixează solid pe orice parte a uneltei de pescuit despre care s-a 04/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 117 constatat, în timpul inspecției, că a fost utilizată cu încălcarea măsurilor adoptate; elementelor doveditoare, limitând cât mai mult interferențele ș(cid:13)i incomodarea operațiunilor de pescuit. (c) încearcă să intre imediat în legătură cu un inspector sau cu autoritățile desemnate ale statului sub pavilionul căruia se află nava inspectată; (d) transmite imediat raportul de inspecție propriilor autorități. (2) Statul membru care efectuează inspecția sau, după caz, Comi- sia transmit, dacă este posibil, în prima zi lucrătoare după efectu- area inspecției, detaliile cu privire la infracțiunea comisă de către nava inspectată statului sub pavilionul căruia se află nava, precum ș(cid:13)i Comisiei. (3) Statul membru care efectuează inspecția transmite raportul de inspecție în original, însoțit de documente justificative, Comisiei care, la rândul său, îl transmite autorităților competente ale sta- tului sub pavilionul căruia se află nava inspectată, cu un exemplar pentru secretariatul CPANE. (3) Inspectorul poate rămâne la bordul navei atât cât este nevoie pentru a comunica inspectorului oficial autorizat informațiile cu privire la infracțiune sau până la primirea unui răspuns din partea statului sub pavilionul căruia se află nava, care cere inspectorului să părăsească nava de pescuit. (4) Statul membru care efectuează inspecția decide, cu consimță- mântul statului sub pavilionul căruia se află nava, dacă inspecto- rul rămâne la bord în timpul schimbării rutei acesteia. De aseme- nea, statul membru care efectuează inspecția decide dacă inspectorul CPANE va fi prezent cu ocazia inspecției amănunțite a navei, care urmează să fie efectuată în port ș(cid:13)i informează imediat Comisia în legătură cu deciziile luate în conformitate cu prezentul alineat. Articolul 17 Articolul 19 Monitorizarea infracțiunilor Monitorizarea infracțiunilor grave (1) Atunci când un stat este avertizat de către o altă parte con- tractantă sau un alt stat membru că o navă aflată sub pavilionul său a comis o infracțiune, acesta acționează rapid, în acord cu dreptul său național, pentru a primi ș(cid:13)i examina dovezile, pentru a desfăș(cid:13)ura ancheta necesară în vederea măsurilor ce se impun ca urmare a infracțiunii ș(cid:13)i, în măsura posibilului, pentru a inspecta nava. (1) Atunci când autoritățile competente ale statului membru sub pavilionul căruia se află nava sunt informate de către un inspector CPANE că există prezumția de infracțiune gravă comisă de nava de pescuit aflată sub pavilionul său sau atunci când Comisia este informată despre un asemenea fapt, autoritățile competente ș(cid:13)i Comisia îș(cid:13)i transmit reciproc informațiile respective, în cel mai scurt timp. (2) Fiecare stat membru desemnează autoritățile mandatate să primească dovezile de infracțiune ș(cid:13)i aduce la cunoș(cid:13)tința Comisiei adresa acestor autorități. (2) După primirea informației prevăzute la alineatul (1), statul membru sub pavilionul căruia se află nava asigură inspecția aces- teia, în termen de ș(cid:13)aptezeci ș(cid:13)i două de ore, de către un inspector legal autorizat. Articolul 18 Procedura specială în caz de infracțiune gravă (1) Atunci când consideră că are motive serioase să creadă că o navă a comis o infracțiune gravă, inspectorul CPANE informează imediat statul sub pavilionul căruia se află nava respectivă, pro- priile autorități, Comisia, precum ș(cid:13)i secretariatul CPANE. ia toate (2) Pentru a asigura păstrarea probelor, măsurile necesare pentru a garanta securitatea ș(cid:13)i perenitatea inspectorul (3) Inspectorul legal autorizat urcă la bordul navei de pescuit ș(cid:13)i examinează elementele infracțiunea gravă prezumtivă, constatate de către inspectorul CPANE, apoi trans- mite concluziile sale, în cel mai scurt timp, autorității competente a statului membru sub pavilionul căruia se află nava ș(cid:13)i Comisiei. constituie care (4) După notificarea concluziilor ș(cid:13)i dacă infracțiunea prezumtivă este gravă, autoritatea competentă a statului membru sub pavilio- nul căruia se află nava inspectată, în caz că situația justifică acest lucru, ordonă ea însăș(cid:13)i sau mandatează inspectorul legal autori- zat să ordone navei, în termen de douăzeci ș(cid:13)i patru de ore, să se îndrepte spre portul desemnat. 118 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 04/vol. 5 În cazul schimbării rutei, inspectorul oficial autorizat ia toate măsurile necesare pentru a asigura securitatea ș(cid:13)i perenitatea ele- mentelor doveditoare. (5) La sosirea în portul desemnat, nava suspectată de a fi comis o infracțiune este supusă unei inspecții amănunțite, efectuate sub autoritatea statului membru sub pavilionul căruia se află nava ș(cid:13)i în prezența unui inspectorului CPANE al oricărei alte părți con- tractante care doreș(cid:13)te să participe la inspecție. Statul membru sub pavilionul căruia se află nava informează fără întârziere Comisia în legătură cu rezultatele inspecției amănunțite, precum ș(cid:13)i cu măsurile stabilite ca urmare a infracțiunii. (6) Dacă nu ordonă schimbarea rutei către un anumit port, autoritatea competentă a statului sub pavilionul căruia se află nava informează imediat Comisia în legătură cu motivele deciziei sale. Comisia aduce în timp util decizia ș(cid:13)i motivația sa la cunoș(cid:13)tința secretariatului CPANE. (7) Modalitățile de aplicare a prezentului articol se definesc conform procedurii prevăzute la articolul 29 alineatul (2). Articolul 21 Raportul cu privire la infracțiuni (1) Fiecare stat membru transmite Comisiei, până la data de 15 septembrie a fiecărui an, pentru anul calendaristic precedent, un raport asupra situației procedurilor legate de încălcarea măsu- rilor de conservare ale CPANE care au fost notificate. În fiecare an se întocmeș(cid:13)te o listă a infracțiunilor, până la adoptarea unei deci- zii finale, în conformitate cu dispozițiile pertinente ale dreptului național. (2) Raportul prezintă în amănunt situația procedurilor (de exemplu cazurile nerezolvate, aflate în recurs, în anchetă etc. ), sancțiunile sau amenzile în termeni specifici (ș(cid:13)i anume cuantumul amenzilor, valoarea peș(cid:13)telui confiscate, avertismentul scris etc. ) ș(cid:13)i prevede o explicație în cazul în care nu s-a întreprins nici o acțiune. ș(cid:13)i/sau a uneltei Articolul 22 Articolul 20 Tratarea rapoartelor de inspecție (1) Fiecare stat membru acordă rapoartelor întocmite de către inspectorii CPANE ai celorlalte părți contractante ș(cid:13)i ai celorlalte state membre aceeaș(cid:13)i importanță ca ș(cid:13)i cea acordată rapoartelor întocmite de propriii inspectori. (2) Fiecare stat membru cooperează cu părțile contractante inte- resate pentru a facilita, conform dreptului național, urmărirea judiciară ș(cid:13)i alte acțiuni ce decurg din raportul întocmit de către inspector în cadrul schemei. Raportul cu privire la activitățile de inspecție Fiecare stat membru transmite Comisiei, până la data de 15 sep- tembrie a fiecărui an, pentru anul calendaristic precedent: (a) numărul de inspecții realizate în cadrul schemei, precizând numărul de inspecții pe navele fiecărei părți contractante ș(cid:13)i, în caz de infracțiune, data ș(cid:13)i poziția inspecției navei respective ș(cid:13)i natura infracțiunii prezumtive; (b) numărul orelor de zbor de supraveghere, numărul de obser- vații ș(cid:13)i numărul de rapoarte de supraveghere stabilite, precum ș(cid:13)i măsurile luate în urma acestor rapoarte. TITLUL II APLICAREA PROGRAMULUI VIZÂND PROMOVAREA RESPECTĂRII DE CĂTRE NAVELE AFLATE SUB PAVILIONUL UNOR PĂRȚI NECONTRACTANTE LA CPANE Articolul 23 Articolul 25 Transmiterea rapoartelor de observare (1) După primirea raportului de observare a unei nave aparținând unei părți necontractante, întocmit de unul din inspectorii CPANE, statul membru de care aparține inspectorul transmite imediat informația secretariatului CPANE ș(cid:13)i Comisiei ș(cid:13)i, dacă este posibil, navei, anunțând-o că datele vor fi transmise statului sub pavilionul căruia se află nava. (2) Comisia informează imediat toate statele membre în legătură cu fiecare raport de observare primit, prin intermediul unei notificări sau altei părți secretariatului CPANE contractante. trimise Controlul activităților de pescuit ale navelor aflate sub pavilionul unor părți necontractante (1) Statele membre se asigură că inspectarea fiecărei nave aparți- nând unei părți necontractante, care intră într-un port desemnat în sensul articolului 28e alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 2847/93, este efectuată de către autoritățile lor competente. Se interzice debarcarea ș(cid:13)i/sau transbordarea capturilor acestei nave înainte de încheierea inspecției. Articolul 24 Transbordarea Se interzice navelor de pescuit comunitare să primească transbordări de peș(cid:13)te de pe nava unei părți necontractante. (2) În cazul în care, la încheierea inspecției, autoritățile compe- tente constată că nava unei părți necontractante deține la bord resurse care fac obiectul unei recomandări a CPANE transpuse în dreptul comunitar, respectivul statul membru interzice descărca- rea ș(cid:13)i/sau transbordarea acestora. 04/vol. 5 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 119 (3) Totuș(cid:13)i, interdicția nu se aplică în cazul în care căpitanul navei inspectate sau reprezentantul acestuia demonstrează ș(cid:13)i convinge autoritățile competente ale statului membru interesat că: Articolul 26 Monitorizarea inspecțiilor (a) peș(cid:13)tii păstrați la bord au fost prinș(cid:13)i în afara zonei de regle- mentare; sau că (b) peș(cid:13)tii păstrați la bord au fost prinș(cid:13)i conform măsurilor de con- servare ale Comunității. (1) Statele membre aduc imediat la cunoș(cid:13)tința Comisiei rezultatele fiecărei inspecții ș(cid:13)i, dacă este cazul, orice interdicție de descărcare ș(cid:13)i/sau transbordare aplicată în urma inspecției respective. (2) Comisia transmite imediat aceste informații secretariatului CPANE ș(cid:13)i, îndată ce este posibil, statului sub pavilionul căruia se află nava inspectată. TITLUL III DISPOZIȚII FINALE Articolul 27 Confidențialitatea (2) În cazul în care se face referire în prezentul alineat, se aplică articolele 4 ș(cid:13)i 7 din Decizia 1999/468/CE. Perioada prevăzută la articolul 4 alineatul (3) din Decizia 1999/468/CE se stabileș(cid:13)te la o lună. În afara obligațiilor prevăzute la articolul 37 din Regulamentul (CEE) nr. 2847/93, statele membre ș(cid:13)i Comisia respectă normele privind confidențialitatea, stabilite conform procedurii prevăzute la articolul 29 alineatul (2). (3) Comitetul îș(cid:13)i stabileș(cid:13)te regulamentul intern. Articolul 28 Normele necesare aplicării prezentului regulament în ceea ce priveș(cid:13)te articolul 2 alineatul (3), articolul 4 alineatul (3), articolul 5 alineatul (3), articolul 6 alineatul (5), articolul 7 alineatul (3), articolul 8, articolul 11, alineatele (5) ș(cid:13)i (6), articolul 12 alineatul (1), articolul 13 alineatul (1), articolul 14 alineatul (1) litera (h), articolul 19 alineatul (7) ș(cid:13)i articolul 27 sunt stabilite conform procedurii de administrare definite la articolul 29 alineatul (2). Articolul 30 Intrarea în vigoare Prezentul regulament publicarea în Jurnalul Oficial al Comunităților Europene. intră în vigoare în a ș(cid:13)aptea zi după Articolul 29 (1) Comisia este ajutată de către un comitet de administrare din sectorul de pescuit ș(cid:13)i de acvacultură (denumit în cele ce urmează „comitetul”). Dispozițiile menționate la articolul 6 alineatele (2) ș(cid:13)i (3) ș(cid:13)i la articolele 8, 10 ș(cid:13)i 11 rămân în vigoare pe bază ad hoc până la data de 31 decembrie 2000. Cel târziu la data de 30 septembrie 2000, Comisia prezintă propuneri corespunzătoare, care stabilesc un sistem definitiv. Consiliul, care se pronunță conform procedurii prevăzute la articolul 37 din Tratat, adoptă măsurile necesare pentru data de 31 decembrie 2000 cel târziu. Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale ș(cid:13)i se aplică direct în toate statele membre. Adoptat la Bruxelles, 16 decembrie 1999. Pentru Consiliu Preș(cid:13)edintele K. HEMILÄ 120 RO Jurnalul Oficial al Uniunii Europene 04/vol. 5 ANEXĂ LISTA RESURSELOR MONITORIZATE STOC (nume comun) (denumire ș(cid:13)tiințifică) Regiune geografică/zonă CIEM Sebastă de adânc Hering Putasu Sebastes mentella Clupea harengus V, XII, XIV I, II Micromesistius poutassou IIa, IVa, Vb, VII, XII, XIV Macrou de Atlantic Scomber scombrus IIa, IVa, Vb, VI, VII, XII, XIV


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2398/99 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission. Verwendung von Klärschlamm als Düngemittel in der Landwirtschaft.

eurovoc_concepts:
Belgium
EU environmental policy
domestic waste
fertiliser

formats: html pdf print

text: C 303 E/56 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 96/36/EG der Kommission vom 17. Juni 1996 zur Anpassung der Richtlinie 77/541/EWG des Rates (cid:252)ber Sicherheitsgurte und R(cid:252)ckhaltesysteme von Kraftfahrzeugen (3); Richtlinie 96/37/EG der Kommission vom 17. Juni 1996 zur Anpassung der Richtlinie 74/408/EWG des Rates zur Angleichung der Rechtsvor- schriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die Innenausstattung der Kraftfahrzeuge (Widerstandsf(cid:228)higkeit der Sitze und ihrer Verankerung) (4); Richtlinie 96/38/EG der Kommission vom 17. Juni 1996 zur Anpassung der Richtlinie 76/115/EWG des Rates (cid:252)ber die Verankerungen der Sicherheitsgurte in Kraftfahrzeugen an den technischen Fortschritt (5); Richtlinie 91/439/EWG des Rates vom 29. Juli 1991 (cid:252)ber den F(cid:252)hrerschein (6), ge(cid:228)ndert durch Richtlinie 97/26/EG des Rates vom 2. Juni 1997 (7) und Richtlinie 96/96/EG des Rates vom 20. Dezember 1996 zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die technische (cid:220)berwachung der Kraftfahrzeuge und Kraftfahrzeuganh(cid:228)nger (8). Zudem hat die Kommission dem Parlament und dem Rat einen Vorschlag f(cid:252)r eine Richtlinie des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates (cid:252)ber besondere Vorschriften f(cid:252)r Fahrzeuge zur Personenbef(cid:246)rde- rung mit mehr als acht Sitzpl(cid:228)tzen au(cid:223)er dem Fahrersitz und zur ˜nderung der Richtlinie 70/156/EWG des Rates (9) unterbreitet, der Anforderungen dahingehend enth(cid:228)lt, da(cid:223) Busse (cid:220)berrolltests standhalten m(cid:252)ssen. Au(cid:223)erdem wird dort vorgeschrieben, da(cid:223) Omnibusse und Reisebusse Neigungen nach beiden Seiten bis zu einem nach Gradzahl festgelegten Winkel abfedern m(cid:252)ssen, sowie die Gr(cid:246)(cid:223)e, Lage und Anzahl der Notausg(cid:228)nge. Ein zweiter demn(cid:228)chst zu verabschiedender Vorschlag der Kommission soll vorschreiben, da(cid:223) die Mitgliedstaaten regelm(cid:228)(cid:223)ige Unterwegskontrollen von Bussen und Lastkraftwagen durchf(cid:252)hren, um die Sicherheit der Fahrzeuge im Stra(cid:223)enverkehr zu gew(cid:228)hrleisten. Zu der Frage des Herrn Abgeordneten nach europ(cid:228)ischen Rechtsvorschriften (cid:252)ber das obligatorische Tragen von Sicherheitsgurten in Bussen teilt die Kommission mit, da(cid:223) sie gegenw(cid:228)rtig nicht plant, die geltende Richtlinie zu (cid:228)ndern. Sie erkennt die positiven Sicherheitsaspekte von Sitzgurten in Bussen zwar an und unterst(cid:252)tzt ihren Einsatz, eine Rechtsvorschrift (cid:252)ber Gurtpflicht w(cid:228)re aber (cid:252)bereilt, bevor nicht ein erheblicher Anteil der Busse in der Gemeinschaft mit Sicherheitsgurten entsprechend den n(cid:246)tigen Gemein- schaftsnormen ausger(cid:252)stet ist. Zur Frage nach Airbags in Bussen merkt die Kommission an, da(cid:223) gegenw(cid:228)rtig kein Hersteller in der Gemeinschaft Busse baut, die an allen Pl(cid:228)tzen mit Airbags ausger(cid:252)stet sind. Es w(cid:228)re daher beim derzeitigen Stand der Dinge nicht angebracht, eine solche Anforderung gesetzlich vorzuschreiben. (1) ABl. L 370 vom 31. 12. 1985. (2) ABl. L 57 vom 2. 3. 1992. (3) ABl. L 178 vom 17. 7. 1996. (4) ABl. L 186 vom 25. 7. 1996. (5) ABl. L 187 vom 26. 7. 1996. (6) ABl. L 237 vom 24. 8. 1991. (7) ABl. L 162 vom 19. 6. 1997. (8) ABl. L 46 vom 17. 2. 1997. (9) ABl. C 17 vom 20. 1. 1998. (2000/C 303 E/050) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2398/99 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: Verwendung von Kl(cid:228)rschlamm als D(cid:252)ngemittel in der Landwirtschaft In verschiedenen Mitgliedstaaten, darunter Belgien, wird Schlamm aus Kl(cid:228)ranlagen als D(cid:252)ngemittel in der Landwirtschaft eingesetzt. Dieser Schlamm ist meist erheblich mit Schwermetallen verunreinigt. Wissen- schaftliche Untersuchungen (Adeline MONTCHARMONT, Gesundheitliche Risiken der D(cid:252)ngung mit Schlamm aus st(cid:228)dtischen Kl(cid:228)ranlagen, Nationale Tier(cid:228)rztliche Hochschule, Lyon, Dissertation Nr. 31, 1999) zeigen au(cid:223)erdem, da(cid:223) Kl(cid:228)rschlamm mit Bakterien, Viren und Parasiten verseucht sein kann. Beide Feststellungen machen eine eingehendere Untersuchung und ein entsprechendes Vorgehen auf allen politischen Ebenen erforderlich. In welchen Mitgliedstaaten der EU wird Schlamm aus Kl(cid:228)ranlagen als D(cid:252)ngemittel in der Landwirt- 1. schaft verwendet? In welchen Mitgliedstaaten der EU gelten restriktive Vorschriften hinsichtlich der Verwendung von 2. Kl(cid:228)rschlamm als D(cid:252)nger? 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/57 3. Wie steht die Kommission zur Verwendung von Kl(cid:228)rschlamm als D(cid:252)ngemittel in der Landwirtschaft in Anbetracht der Verunreinigung mit Schwermetallen und der Verseuchung mit Bakterien, Viren und Parasiten? 4. Erw(cid:228)gt die Kommission eine Initiative hinsichtlich der Verwendung von Kl(cid:228)rschlamm als D(cid:252)nge- mittel in der Landwirtschaft in Anbetracht der Verunreinigung mit Schwermetallen und der Verseuchung mit Bakterien, Viren und Parasiten? Wenn ja, welche Frist schl(cid:228)gt die Kommission f(cid:252)r die Ausarbeitung dieser Initiative vor? Wenn nein, warum nicht? 5. in Ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) die Verwendung von Kl(cid:228)rschlamm als D(cid:252)ngemittel Anbetracht der Verunreinigung mit Schwermetallen und der Verseuchung mit Bakterien, Viren und Parasiten verboten werden sollte? Wenn nein, warum nicht? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (4. Februar 2000) Der Einsatz von Kl(cid:228)rschlamm in der Landwirtschaft, d. h. seine Ausbringung auf Agrarland als Bodenver- besserer oder organischer D(cid:252)nger, ist durch die Richtlinie 86/278/EWG des Rates vom 12. Juni 1986 (cid:252)ber den Schutz der Umwelt und insbesondere der B(cid:246)den bei der Verwendung von Kl(cid:228)rschlamm in der Landwirtschaft (1) geregelt. Zweck dieser Richtlinie ist es, sch(cid:228)dliche Auswirkungen auf B(cid:246)den, Vegetation, Tiere und Menschen zu verhindern und zugleich die ordnungsgem(cid:228)(cid:223)e Verwendung von Kl(cid:228)rschlamm zu f(cid:246)rdern. Sie legt Konzentrationsgrenzwerte f(cid:252)r bestimmte Schwermetalle (Kadmium, Kupfer, Quecksilber, Blei, Nickel und Zink) in den Schl(cid:228)mmen fest. Um die Freisetzung von Pathogenen in die Umwelt und die Kontaminierung von Tieren und Kulturpflanzen zu verhindern sieht sie dar(cid:252)ber hinaus einige Einschr(cid:228)n- kungen hinsichtlich der Fristen f(cid:252)r die Ausbringung und hinsichtlich der Kulturen vor, bei denen Kl(cid:228)rschl(cid:228)mme verwendet werden d(cid:252)rfen. Nach den der Kommission vorliegenden Informationen wird Kl(cid:228)rschlamm in allen Mitgliedstaaten auf Agrarland verwendet, allerdings in unterschiedlichem Umfang (cid:129) von einem sehr geringen Anteil in Griechenland bis zu 65 % in D(cid:228)nemark. Diese Unterschiede sind auf zahlreiche Faktoren zur(cid:252)ckzuf(cid:252)hren, beispielsweise die jeweilige Abfallbewirtschaftungspraxis, mangelndes Vertrauen seitens der Landwirte und der Verbraucher oder die bevorzugte Verwendung von organischen D(cid:252)ngemitteln aus anderen Quellen. Die Verwendung von Kl(cid:228)rschlamm in der Landwirtschaft ist jedoch in keinem Mitgliedstaat ausdr(cid:252)cklich verboten. Beim Einsatz von Kl(cid:228)rschlamm k(cid:246)nnen zwar N(cid:228)hrstoffe wie Stickstoff, Kalium und Phosphor sowie die organischen Stoffe, aus denen er vorwiegend besteht, verwertet werden, er kann aber auch durch Schwer- metalle, organische Verbindungen und pathogene Mikroorganismen kontaminiert sein. In bezug auf letztere schreibt die Richtlinie 86/278/EWG vor, da(cid:223) in der Landwirtschaft verwendete Schl(cid:228)mme zuvor behandelt werden m(cid:252)ssen, um Sch(cid:228)digungen der Umwelt und der Gesundheit durch Pathogene zu verhindern. Hinsichtlich der Schwermetalle sind ferner gem(cid:228)(cid:223) der Richtlinie sowohl der Kl(cid:228)rschlamm als auch der Boden zu analysieren, damit eine (cid:220)berschreitung der in Anhang IA festgesetzten Schwellenwerte vermieden wird. Die Kommission erw(cid:228)gt derzeit eine Revision der Richtlinie 86/278/EWG, um sie an den technischen Fortschritt und den Kenntnisstand der Wissenschaft anzugleichen. Zu diesem Zweck wurden Konsultatio- nen mit Sachverst(cid:228)ndigen aus den Mitgliedstaaten, der Industrie und von Nichtregierungsorganisationen (NRO) eingeleitet. Zu den Punkten, die dabei voraussichtlich zur Sprache kommen, geh(cid:246)ren die Definition von (cid:132)behandelte Schl(cid:228)mme(cid:147), die Grenzwerte f(cid:252)r Schwermetalle (cid:129) die meisten Mitgliedstaaten haben bei der Umsetzung der Richtlinie in einzelstaatliches Recht strengere Grenzwerte festgelegt (cid:129) die (cid:220)ber- wachung organischer Verbindungen anthropogenen Ursprungs sowie der langfristige Schutz des Bodens vor der langsamen Anreicherung von Schwermetallen. Die Kommission hat eine Reihe von Studien eingeleitet, um die einschl(cid:228)gigen wissenschaftlichen und technischen Informationen f(cid:252)r der Revision der Richtlinie zu sammeln. Besonderes Interesse gilt Ma(cid:223)nahmen, durch die sich die Verschmutzung von Abwasser und Schl(cid:228)mmen von vornherein vermeiden l(cid:228)(cid:223)t. Die Kommission kann dem Herrn Abge- ordneten zum jetzigen Zeitpunkt noch keine Angaben dazu machen, wann diese Revision abgeschlossen sein wird. Die Kommission sieht keinen wissenschaftlichen Grund f(cid:252)r ein Verbot der Verwendung von Kl(cid:228)rschlamm in der Landwirtschaft, sofern er ordnungsgem(cid:228)(cid:223) behandelt, analysiert und (cid:252)berwacht wird. Die Pathogene, die man in Kl(cid:228)rschlamm findet, werden n(cid:228)mlich im allgemeinen auch in tierischem D(cid:252)nger nachgewiesen. Kadmium ist eine Verunreinigung in Phosphatd(cid:252)nger, Kupfer und Zink werden (cid:252)blicherweise in der Viehzucht eingesetzt. Die Bewirtschaftung von Kl(cid:228)rschl(cid:228)mmen ist unter (cid:246)kologischen Gesichtspunkten immer problematisch, f(cid:252)r welche L(cid:246)sung man sich auch entscheidet. Der zukunftsorientierte Ansatz ist es, die Verschmutzung von Kl(cid:228)rschlamm durch eine wirksame Produktpolitik und Regelung der Einleitungen durch die Industrie von vornherein zu verhindern. An einem solchen Ansatz arbeitet die Kommission. (1) ABl. L 181 vom 4. 7. 1986


title: PREGUNTA ESCRITA P-2579/99 de Fernando Fernández Martín (PPE-DE) a la Comisión. Redacción del artículo 158 del Tratado relativo a las islas.

eurovoc_concepts:
Treaty of Amsterdam
legislative drafting

text: 18. 7. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 203 E/175 A propuesta de la Comunidad, la Conferencia de la Carta de la Energ(cid:237)a, apoyada por el Sr. Christophersen, su Presidente, decidi(cid:243) por consenso, el 7 de diciembre de 1999, sustituir a partir del 1 de enero de 2000 al Sr. Sch(cid:252)tterle (Alemania), actual Secretario General, por la Sra. Kemper (Alemania), por un per(cid:237)odo de cuatro aæos que podr(cid:237)an ser objeto de una pr(cid:243)rroga de dos aæos. (2000/C 203 E/227) PREGUNTA ESCRITA P-2579/99 de Fernando FernÆndez Mart(cid:237)n (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Redacci(cid:243)n del art(cid:237)culo 158 del Tratado relativo a las islas Tras el Tratado de Amsterdam, el art(cid:237)culo 158 del Tratado, relativo a la cohesi(cid:243)n econ(cid:243)mica y social, contiene una referencia a las islas. Esta referencia ha sido objeto de redacciones diferentes e incluso contradictorias segœn las diferentes lenguas oficiales de la Comunidad. En algunas, al art(cid:237)culo 158 s(cid:243)lo ataæe a «las regiones o islas menos favorecidas», mientras que en otras hace referencia a «las regiones menos favorecidas o las islas». Estas dos f(cid:243)rmulas tienen evidentemente significados muy diferentes: en el primer caso, las islas s(cid:243)lo son un subconjunto de las regiones designadas como menos favorecidas en funci(cid:243)n de criterios socioecon(cid:243)micos; en el segundo, el fen(cid:243)meno de la insularidad se distingue claramente y requiere un trato particular. El hecho de que un texto tan importante como el Tratado haya podido ser objeto de redacciones contradictorias no deja de sorprender. Pero todav(cid:237)a es mÆs sorprendente la evoluci(cid:243)n de la redacci(cid:243)n de la versi(cid:243)n francesa entre el mes de junio de 1997 (conclusi(cid:243)n de la CIG) y el mes de noviembre de ese mismo aæo (publicaci(cid:243)n en el DO C 340). En junio de 1997, el sitio web del Consejo Europeo publicaba un acta del acuerdo alcanzado en Amsterdam. El texto francØs era entonces el siguiente: g) RØgions insulaires Modification de l(cid:146)article 130 A deuxiŁme alinØa du TCE la CommunautØ vise (cid:224) rØduire l(cid:146)Øcart entre les niveaux de dØveloppement des En particulier, diverses rØgions et le retard des rØgions les moins favorisØes ou des (cid:238)les, y compris les zones rurales. Unos meses mÆs tarde, la f(cid:243)rmula hab(cid:237)a sido modificada para pasar a ser en el texto publicado en el Diario Oficial la siguiente: En particulier, la CommunautØ vise (cid:224) rØduire l(cid:146)Øcart entre les niveaux de dØveloppement des diverses rØgions et le retard des rØgions ou (cid:238)les les moins favorisØes, y compris les zones rurales. Puede observarse que esta evoluci(cid:243)n parece (cid:129)por lo que sabemos(cid:129) espec(cid:237)fica de la versi(cid:243)n francesa, puesto que en otras lenguas del Tratado (como, por ejemplo, en italiano) el art(cid:237)culo 158 se public(cid:243) bajo la forma «las regiones menos favorecidas o las islas». No cabe pues invocar un trabajo de armonizaci(cid:243)n de los juristas y de los traductores llevado a cabo con el asentimiento unÆnime de los Estados miembros tras el acuerdo de Amsterdam. El Comisario Barnier, tanto en su capacidad actual de Comisario encargado de la pol(cid:237)tica regional como en cuanto antiguo ministro francØs de Asuntos Europeos encargado de negociar la CIG hasta junio de 1997, nos parece disponer mÆs que nadie de todos los elementos de informaci(cid:243)n que pueden permitir al Parlamento comprender esta evoluci(cid:243)n. ¿Podr(cid:237)a explicar al Parlamento las razones que indujeron el cambio de redacci(cid:243)n de la versi(cid:243)n en lengua francesa del art(cid:237)culo 158 del Tratado entre junio de 1997 y noviembre de 1997? De las dos redacciones «des rØgions ou (cid:238)les les moins favorisØes» o «des rØgions les moins favorisØes ou des (cid:238)les», ¿cuÆl corresponde, tanto por su forma como por su esp(cid:237)ritu, al texto que Francia hab(cid:237)a negociado bajo su responsabilidad con ocasi(cid:243)n de la Conferencia Intergubernamental? Respuesta del Presidente Prodi en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) La Conferencia Intergubernamental, que reuni(cid:243) a los Jefes de Estado o de Gobierno en el Consejo Europeo de Amsterdam, los d(cid:237)as 16 y 17 de junio de 1997, lleg(cid:243) a un acuerdo sobre un proyecto de tratado sobre basÆndose en los textos que figuran en el documento CONF 4001/97, que fue relativamente difundido. Tal C 203 E/176 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 18. 7. 2000 como se recoge en las conclusiones de dicho Consejo, todav(cid:237)a hab(cid:237)a que proceder a la puesta a punto de los textos, en el aspecto jur(cid:237)dico, y a su armonizaci(cid:243)n final indispensables para la firma del Tratado. El Tratado de Amsterdam fue firmado el 2 de octubre de 1997 (1). Las eventuales diferencias entre el documento CONF 4001/97 y el Tratado se explican, pues, por los retoques de tipo jur(cid:237)dico y la armonizaci(cid:243)n final de los textos, sobre todo en lo relativo a su concordancia entre todas las lenguas en que se redact(cid:243). (1) DO C 340 de 10. 11. 1997. (2000/C 203 E/228) PREGUNTA ESCRITA E-2598/99 de Roy Perry (PPE-DE), Mariotto Segni (UEN), Jean-Claude Fruteau (PSE), Luigi Cocilovo (PPE-DE), Ioannis Theonas (GUE/NGL), Raffaele Lombardo (PPE-DE), Francesco Musotto (PPE-DE), Konstantinos Alyssandrakis (GUE/NGL), Elspeth Attwooll (ELDR) y Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Redacci(cid:243)n del art(cid:237)culo 158 del Tratado relativo a las islas (11 de enero de 2000) Tras el Tratado de Amsterdam, el art(cid:237)culo 158 del Tratado, relativo a la cohesi(cid:243)n econ(cid:243)mica y social, contiene una referencia a las islas. Esta referencia ha sido objeto de redacciones diferentes e incluso contradictorias segœn las diferentes lenguas oficiales de la Comunidad. En algunas, al art(cid:237)culo 158 s(cid:243)lo ataæe a «las regiones o islas menos favorecidas», mientras que en otras hace referencia a «las regiones menos favorecidas o las islas». Estas dos f(cid:243)rmulas tienen evidentemente significados muy diferentes: en el primer caso, las islas s(cid:243)lo son un subconjunto de las regiones designadas como menos favorecidas en funci(cid:243)n de criterios socioecon(cid:243)micos; en el segundo, el fen(cid:243)meno de la insularidad se distingue claramente y requiere un trato particular. El hecho de que un texto tan importante como el Tratado haya podido ser objeto de redacciones contradictorias no deja de sorprender. Pero todav(cid:237)a es mÆs sorprendente la evoluci(cid:243)n de la redacci(cid:243)n de la versi(cid:243)n francesa entre el mes de junio de 1997 (conclusi(cid:243)n de la CIG) y el mes de noviembre de ese mismo aæo (publicaci(cid:243)n en el DO C 340). En junio de 1997, el sitio web del Consejo Europeo publicaba un acta del acuerdo alcanzado en Amsterdam. El texto francØs era entonces el siguiente: g) RØgions insulaires Modification de l(cid:146)article 130 A deuxiŁme alinØa du TCE En particulier, la CommunautØ vise (cid:224) rØduire l(cid:146)Øcart entre les niveaux de dØveloppement des diverses rØgions et le retard des rØgions les moins favorisØes ou des (cid:238)les, y compris les zones rurales. Unos meses mÆs tarde, la f(cid:243)rmula hab(cid:237)a sido modificada para pasar a ser en el texto publicado en el Diario Oficial la siguiente: En particulier, la CommunautØ vise (cid:224) rØduire l(cid:146)Øcart entre les niveaux de dØveloppement des diverses rØgions et le retard des rØgions ou (cid:238)les les moins favorisØes, y compris les zones rurales. Puede observarse que esta evoluci(cid:243)n parece (cid:129)por lo que sabemos(cid:129) espec(cid:237)fica de la versi(cid:243)n francesa, puesto que en otras lenguas del Tratado (como, por ejemplo, en italiano) el art(cid:237)culo 158 se public(cid:243) bajo la forma «las regiones menos favorecidas o las islas». No cabe pues alegar un trabajo de armonizaci(cid:243)n de los juristas y de los traductores llevado a cabo con el asentimiento unÆnime de los Estados miembros tras el acuerdo de Amsterdam. El Comisario Barnier, tanto en su capacidad actual de Comisario encargado de la pol(cid:237)tica regional como en su anterior calidad de ministro francØs de Asuntos Europeos encargado de negociar la CIG hasta junio de 1997, nos parece disponer mÆs que nadie de todos los elementos de informaci(cid:243)n que pueden permitir al Parlamento comprender esta evoluci(cid:243)n. ¿Podr(cid:237)a explicar al Parlamento las razones que indujeron al cambio de redacci(cid:243)n de la versi(cid:243)n en lengua francesa del art(cid:237)culo 158 del Tratado entre junio de 1997 y noviembre de 1997? De las dos redacciones «des rØgions ou (cid:238)les les moins favorisØes» o «des rØgions les moins favorisØes ou des (cid:238)les», ¿cuÆl corresponde, tanto por su forma como por su esp(cid:237)ritu, al texto que Francia hab(cid:237)a negociado bajo su responsabilidad con ocasi(cid:243)n de la Conferencia Intergubernamental?


title: PERGUNTA ESCRITA E-2489/99 apresentada por Robert Evans (PSE) à Comissão. Matadouros na Grécia.

eurovoc_concepts:
Greece
animal welfare
directive (EU)
infringement procedure (EU)
meat processing industry
protection of animals
slaughter of animals
veterinary inspection

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/147 obriga(cid:231)ıes de carÆcter social, desde que estas nªo impliquem discrimina(cid:231)ıes para os concorrentes de outros Estados-membros e que seja assegurada uma transparŒncia adequada (por exemplo, atravØs da men(cid:231)ªo dessas obriga(cid:231)ıes nos anœncios de concurso ou nos cadernos de encargos). Por outro lado, as directivas sobre os contratos pœblicos permitem excluir os candidatos que nªo respeitem as obriga(cid:231)ıes por elas impostas e a legisla(cid:231)ªo em matØria social. Na elabora(cid:231)ªo do novo regulamento financeiro, actualmente em curso, a Comissªo tenciona introduzir a possibilidade de excluir candidatos quando estes nªo respeitem as suas obriga(cid:231)ıes em matØria social, ou por motivo de fraude ou corrup(cid:231)ªo, tanto para os contratos celebrados pela Comissªo como para os contratos financiados pelo or(cid:231)amento das Comunidades. (1) COM(98) 143 final. (2) JO C 341 de 29. 11. 1999. (2000/C 225 E/160) PERGUNTA ESCRITA E-2489/99 apresentada por Robert Evans (PSE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Matadouros na GrØcia No in(cid:237)cio do ano, a Compassion in World Farming (CIWF) filmou o interior de quatro matadouros na GrØcia. Em dois matadouros de caprinos verificou-se que nªo era feito qualquer esfor(cid:231)o para atordoar os animais antes de serem degolados. Esta prÆtica constitui uma viola(cid:231)ªo clara da Directiva 93/119/CE do Conselho relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos animais no abate e/ou occisªo. Num terceiro matadouro de caprinos na GrØcia, os animais eram atordoados, mas de forma tªo inadequada que uma parte dos animais recobrava os sentidos ainda antes ou depois da degola. Neste matadouro foram observadas uma sØrie de viola(cid:231)ıes da Directiva 93/119/CE do Conselho (1). Num outro matadouro de su(cid:237)nos na GrØcia verificaram-se igualmente viola(cid:231)ıes da citada directiva. A CIWF comunicou todas as viola(cid:231)ıes constatadas (cid:224) Comissªo. Que medidas tenciona a Comissªo adoptar em rela(cid:231)ªo a estas viola(cid:231)ıes, a fim de assegurar que nos matadouros na GrØcia, futuramente, se cumpram as disposi(cid:231)ıes da Directiva 93/119/CE do Conselho? (1) JO L 340 de 31. 12. 1993, p. 21. Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (28 de Janeiro de 2000) Os peritos veterinÆrios do Servi(cid:231)o Alimentar e VeterinÆrio (SAV) da Comissªo constataram deficiŒncias no atordoamento e abate de animais em matadouros na GrØcia durante missıes realizadas em Novembro e Dezembro de 1998. Estes relat(cid:243)rios encontram-se publicados no s(cid:237)tio web da Comissªo (http://euro- pa. eu. int/comm/dg24/health/vi/reports/index). Foi pedido (cid:224)s autoridades gregas que tomassem medidas para assegurar que fossem respeitadas as disposi(cid:231)ıes da Directiva 93/119/CE do Conselho, de 22 de Dezembro de 1993 relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos animais no abate e/ou occisªo (1). Em resposta, o ministro grego da agricultura informou a Comissªo que «o servi(cid:231)o veterinÆrio central tomou todas as medidas administrativas necessÆrias e fez os maiores esfor(cid:231)os para aplicar a legisla(cid:231)ªo (Directivas 91/628/CEE e 93/119/CE, de 19 de Novembro de 1991, relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos animais durante o transporte e que altera as Directivas 90/425/CEE e 91/496/CEE (2))». O ministro grego da agricultura agendou tambØm para Fevereiro de 2000 um workshop destinado aos veterinÆrios pœblicos gregos relativo ao bem-estar dos animais durante o transporte e abate. Foi planeada outra missªo (cid:224) GrØcia para o in(cid:237)cio de 2000 por forma a verificar a situa(cid:231)ªo actual relativa ao bem-estar animal. C 225 E/148 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 Por outro lado, a Comissªo recebeu queixas de organiza(cid:231)ıes para o bem-estar dos animais alegando que as disposi(cid:231)ıes da Directiva 93/119/CE do Conselho continuam ainda a ser violadas em vÆrios matadouros gregos. A Comissªo Ø do parecer que as queixas recebidas sªo, pelo menos parcialmente, corroboradas pelas missıes mencionadas supra. A Comissªo accionou recentemente procedimentos de infrac(cid:231)ªo contra a GrØcia relativamente (cid:224)s viola(cid:231)ıes da directiva mencionada supra. (1) (2) JO L 340 de 31. 12. 1993. JO L 340 de 11. 12. 1991. (2000/C 225 E/161) PERGUNTA ESCRITA P-2494/99 apresentada por Heidi Hautala (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Protec(cid:231)ªo do salmªo natural no rio Tornionjoki O Governo finlandŒs adoptou em 1996 um importante regulamento relativo (cid:224) conserva(cid:231)ªo das popula(cid:231)ıes de salmªo natural do BÆltico, com o objectivo de proteger o acesso do salmªo (cid:224)s suas zonas de reprodu(cid:231)ªo. A reprodu(cid:231)ªo do salmªo nos rios Torniomjoki e Simojoki aumentou, temporariamente, de forma significativa. Em 1998 foram aliviadas as restri(cid:231)ıes (cid:224) pesca no mar alto, e as capturas de salmªo no rio Tornionjoki reduziram-se para metade em rela(cid:231)ªo ao ano anterior. AlØm da diminui(cid:231)ªo das restri(cid:231)ıes (cid:224) captura no mar, a conserva(cid:231)ªo e reprodu(cid:231)ªo das popula(cid:231)ıes de salmªo foram tambØm afectadas pelas autoriza(cid:231)ıes especiais para a pesca de coregono concedidas durante a proibi(cid:231)ªo de pesca do salmªo na zona mar(cid:237)tima pr(cid:243)xima da foz do Tornionjoki. Um grande nœmero de salmıes que sobem a corrente ficam presos nas artes de pesca utilizadas para o coregono. Do mesmo modo, tambØm a pesca excessiva do salmªo nas zonas marinhas, durante anos, as dificuldades do controlo da pesca e as diferentes posi(cid:231)ıes adoptadas pelas autoridades da Final(cid:226)ndia e da SuØcia no que respeita (cid:224)s Øpocas de pesca autorizadas constituem problemas importantes. O salmªo natural da regiªo bÆltica figura na lista da UE de espØcies em risco de extin(cid:231)ªo, e a diversidade genØtica das popula(cid:231)ıes de salmªo natural diminuiu em consequŒncia da excessiva que se prolongou por muito tempo. Que ac(cid:231)ıes concretas planeia a Comissªo desenvolver a fim de salvar as popula(cid:231)ıes de salmªo natural amea(cid:231)adas no Mar BÆltico? EstÆ a Comissªo disposta a adoptar medidas relativamente (cid:224) pesca ilegal no mar alto caso o Governo finlandŒs nªo o fa(cid:231)a? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (14 de Janeiro de 2000) A Comissªo tomou nota dos sinais positivos registados no que respeita ao salmªo do mar BÆltico. Em Fevereiro de 1997, a Comissªo Internacional das Pescarias do Mar BÆltico (IBSFC) adoptou um plano de ac(cid:231)ªo para o salmªo (SAP). Os objectivos do plano de ac(cid:231)ªo consistem em obter uma produ(cid:231)ªo natural pelo menos equivalente a 50 % das capacidades potenciais de todos os rios de salmªo selvagem, melhorar os habitats e restabelecer o salmªo nos rios com potencial para esta espØcie. O plano foi completado com medidas nacionais, nomeadamente Æreas de defeso e per(cid:237)odos de restri(cid:231)ªo da pesca. O Conselho Internacional de Explora(cid:231)ªo do Mar (CIEM) confirmou que as ac(cid:231)ıes de gestªo iniciadas permitiram que o nœmero de indiv(cid:237)duos selvagens desta espØcie que regressam aos rios de origem aumentasse consideravelmente. O nœmero mais elevado de salmıes selvagens a desovar nos rios levou, por sua vez, a uma maior produ(cid:231)ªo de salmıes jovens. Esta melhoria nªo foi observada em todos os rios povoados com salmıes. Contudo, no caso do rio Torniojoki, o aumento foi muito importante, tendo o CIEM indicado que o salmªo estÆ presente em certas partes do rio pela primeira vez desde a segunda guerra mundial. Segundo o CIEM e certas fontes nacionais, a produ(cid:231)ªo no rio Torniojoki nªo sofreu ruptura. Pelo contrÆrio, em 1998, a produ(cid:231)ªo foi das mais altas observadas desde o in(cid:237)cio dos anos setenta. Apesar de ter diminu(cid:237)do, a produ(cid:231)ªo foi ainda muito boa em


title: WRITTEN QUESTION E-2478/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission. Clinic Clowns: projects to provide psychological help for seriously ill children.

eurovoc_concepts:
EU financing
child
health policy
medical institution
palliative care
performing arts
psychology
young person

text: 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/143 Local environmental organisations maintain that: 1. 2. 3. the documents submitted to DG XI for the approval of the project do not reflect the true facts in the area concerned and that the accompanying maps are not in fact up to date; environmentally valuable areas have in the meantime been excluded from the areas coming within the Regional Park of the Lambro Valley in which Lake Alserio is situated and subject to environmental restrictions; the Trust administering the Regional Park of the Lambro Valley, which is one of the beneficiaries of the funds, ought to be replaced by government officials. Does the Commission intend: (a) (b) to check that the documents submitted tally with the actual situation in the area in which the measures are to be carried out? to freeze the funds granted by LIFE Natura 1999 to the project to clean up Lake Alserio pending such a check? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (17 January 2000) The LIFE-Nature project (cid:145)Actions of environmental restoration of Alserio Lake(cid:146) financed in 1999 targets the conservation of the site of Community importance (cid:145)Lago di Alserio(cid:146) code IT2020005 (515 hectares of surface area) proposed under article 4 of Directive 92/43/EEC of 21 May 1992, on the conservation of natural habitats and of wild fauna and flora (1). The Commission has verified that the boundaries of the project area do fall within those of the (cid:145)Lago di Alserio(cid:146) and thus comply with the criteria set out in Council Regulation (EC) No 1404/96 of 15 July 1996 amending Regulation (EEC) No 1973/92 establishing a financial instrument for the environment (Life) (2). The Commission is aware that parts of the site of Community importance have not been included in the nature reserve, and would thus not be covered by the management plan of the reserve. Nevertheless, to guarantee a coherent approach the project includes the preparation of a management plan for the entire site of Community importance. This plan will be formally adopted by the authorities before the project ends. The Commission has also no reason to doubt the other elements of information in the project proposal. The project was carefully evaluated and revised before the final decision. The Commission does not therefore consider it necessary to investigate the matter further or to freeze co-financing granted. (1) OJ L 206, 22. 7. 1992. (2) OJ L 181, 20. 7. 1996. (2000/C 225 E/156) WRITTEN QUESTION E-2478/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (16 December 1999) Subject: (cid:145)Clinic Clowns(cid:146): projects to provide psychological help for seriously ill children Over the last ten years projects, usually called (cid:145)Clinic Clowns(cid:146) and aiming to provide psychological and moral support for seriously ill children and adolescents, have been successfully carried out in various Member States of the European Union such as the Netherlands, Belgium, Germany and Austria. By placing the emphasis on humour, people including medical and non-medical staff give patients psychological and moral support in addition to the treatment provided by medical experts. C 225 E/144 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 Organising and carrying out these admirable projects, which involve hospitals, universities, doctors, psychologists, entertainers and voluntary workers, is very costly. It has been proved that from the medical point of view too it is useful for patients, especially children and adolescents, to receive psychological and moral support. Can the Commission state: 1. Whether it has already provided funding for this type of project, which is usually called (cid:145)Clinic Clowns(cid:146)? Does it intend to earmark funds for European projects for the development of deserving projects of 2. this kind in all Member States of the European Union? Answer given by Mr Byrne on behalf of the Commission (19 January 2000) 1. No, the Commission is not funding any (cid:145)Clinic Clowns(cid:146) project under its public health programmes. 2. In accordance with the provisions of European Parliament and Council decisions concerning public health programmes, calls for proposals are published annually in the Official Journal and it is at that stage that interested persons or organisations should indicate the projects for which they wish to apply under these programmes. (2000/C 225 E/157) WRITTEN QUESTION P-2482/99 by Liam Hyland (UEN) to the Commission (16 December 1999) Subject: EU(cid:146)s response to the crisis in the pigmeat market As the Commission will recall, prices for pigmeat in 1998 were severely hit by the combination of internal supply and world market trading conditions. Despite market support measures, they ended the year 40 % lower than the equivalent periods in 1996 and 1997. The Commission stated that the consensus view was that the mechanisms were deemed to be sufficient when effectively used. Will the Commission now give its up-to-date assessment of the market in pigmeat for the EU as a whole as we approach the end of 1999 and, in particular, indicate its current assessment of the effectiveness of the mechanisms which it considered were sufficient to deal with the crisis? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (18 January 2000) It is regrettable that the pigmeat market has suffered since summer 1998. The main reason for the poor prices is the continuous oversupply of pigmeat. It is also true that for certain periods there were difficulties in export markets, but poor exports can hardly be blamed for poor pigmeat prices as exports have continuously increased. In 1997 exports of pigmeat increased by 13 %, in 1998 16 %, and in 1999 the increase is estimated to be more than 20 %. Pig farmers all over Europe expanded their herds after exceptionally good years of 1996 and 1997, which resulted in record high production. Production increased in 1998 by 1,2 million tonnes or by 8 % reaching a total of 17,6 million tonnes. Production is expected to increase in 1999 by 2 % and to remain at a high level in 2000. Export markets cannot be expected to absorb this kind of supply increase, as the volume of the world market has traditionally been just over 3 million tonnes


title: PERGUNTA ESCRITA P-2496/99 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) à Comissão. Medidas para facilitar uma assistência sanitária global a nível comunitário.

eurovoc_concepts:
European social policy
competence of the Member States
freedom to provide services
health care
legal basis

text: C 303 E/68 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 Resposta dada pela ComissÆria de Palacio em nome da Comissªo (1 de Fevereiro de 2000) Na sua qualidade de guardiª do sistema jur(cid:237)dico comunitÆrio, a Comissªo deve velar pela correcta aplica(cid:231)ªo do Tratado e das disposi(cid:231)ıes adoptadas pelas institui(cid:231)ıes ao abrigo do mesmo. A sua ac(cid:231)ªo estÆ relacionada nªo apenas com a transposi(cid:231)ªo propriamente dita das directivas para o direito nacional, mas igualmente com o respeito do conteœdo das regras comunitÆrias pelas disposi(cid:231)ıes nacionais. O artigo 18o da Directiva 96/67/CE do Conselho, de 15 de Outubro de 1996, relativa ao acesso ao mercado da assistŒncia em escala nos aeroportos da Comunidade (1) prevŒ que os Estados-membros podem tomar as medidas necessÆrias para assegurar a protec(cid:231)ªo dos direitos dos trabalhadores e a protec(cid:231)ªo do ambiente, mas tambØm que essas medidas devem ser tomadas sem preju(cid:237)zo da aplica(cid:231)ªo das disposi(cid:231)ıes da directiva e no respeito das demais disposi(cid:231)ıes do direito comunitÆrio. O objectivo da directiva Ø garantir o livre acesso ao mercado da presta(cid:231)ªo de servi(cid:231)os de assistŒncia em escala, tanto no que se refere (cid:224) auto- -assistŒncia como (cid:224)s presta(cid:231)ıes de terceiros. Esta abertura efectua-se gradualmente, de acordo com o calendÆrio estabelecido pelo artigo 1o da directiva. Neste contexto, as disposi(cid:231)ıes do acto legislativo que transpıe a directiva nªo devem impedir a aplica(cid:231)ªo do princ(cid:237)pio do livre acesso atravØs da introdu(cid:231)ªo de regras restritivas pr(cid:243)prias do sector em questªo. As disposi(cid:231)ıes do acto que transpıe a directiva para o direito nacional, atribuindo (cid:224)s autoridades, aquando do procedimento de selec(cid:231)ªo, poderes discricionÆrios alargados que lhes permitem restringir esse livre acesso ao mercado, nªo tŒm em conta os objectivos da directiva, tal como afirmados, nomeadamente, nos seus dØcimo quarto e dØcimo quinto considerandos, e sªo contrÆrias (cid:224)s disposi(cid:231)ıes dos seus artigos 6o, 7o, 11o, 14o e 18o. Por conseguinte, de acordo com o previsto no artigo 226o (ex-artigo 169o) do Tratado CE, a Comissªo tem o dever de tomar as medidas necessÆrias para assegurar a transposi(cid:231)ªo e aplica(cid:231)ªo correctas da norma comunitÆria. A carta (cid:224)s autoridades italianas (cid:224) qual Ø feita referŒncia foi escrita precisamente com o objectivo de assegurar essa coerŒncia. (1) JO L 272 de 25. 10. 1996. (2000/C 303 E/060) PERGUNTA ESCRITA P-2496/99 apresentada por Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Medidas para facilitar uma assistŒncia sanitÆria global a n(cid:237)vel comunitÆrio Sªo sobejamente conhecidas as objec(cid:231)ıes levantadas pelos vÆrios Estados (cid:224) proposta de autorizar os pr(cid:243)prios cidadªos a deslocarem-se ao estrangeiro para fazerem tratamentos reembolsados pelo Estado de origem do paciente quando esses mesmos tratamentos nªo podem ser dispensados no (cid:226)mbito nacional. Mas Ø igualmente do conhecimento geral que sªo muitas vezes razıes de carÆcter burocrÆtico, e de mera despesa, que impedem essas viagens ditas da esperan(cid:231)a, mesmo quando existem motivos justificados para as realizar. PoderÆ a Comissªo informar que medidas podem ser tomadas a n(cid:237)vel europeu para que seja poss(cid:237)vel, ou pelo menos facilitado, ao cidadªo comunitÆrio poder tratar-se, sem despesas ou em condi(cid:231)ıes aceitÆveis B e, consequentemente, sem grandes gastos (como acontece actualmente) em todos os hospitais comunitÆ- rios? Considera a Comissªo viÆvel a cria(cid:231)ªo de um fundo europeu destinado aos objectivos supramencionados? Resposta dada por Anna Diamantopoulou em nome da Comissªo (17 de Janeiro de 2000) A pergunta feita refere-se (cid:224) possibilidade de os nacionais da Uniªo se deslocarem a um Estado-membro diferente do da sua residŒncia a fim de obterem tratamento mØdico. Esta possibilidade assenta em duas bases jur(cid:237)dicas. 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/69 No dom(cid:237)nio da seguran(cid:231)a social abrangido pelo artigo 42o (ex-artigo 51o) do Tratado CE, as regras de coordena(cid:231)ªo dos sistemas nacionais de seguran(cid:231)a social constam do Regulamento (CEE) no 1408/71 do Conselho, de 14 de Junho de 1971, relativo (cid:224) aplica(cid:231)ªo dos regimes de seguran(cid:231)a social aos trabalhadores assalariados e aos membros da sua fam(cid:237)lia que se deslocam no interior da Comunidade (1) e do seu regulamento de aplica(cid:231)ªo (CEE) no 574/72 (2). A al(cid:237)nea c) do no 1 do artigo 22o do Regulamento (CEE) no 1408/71 regula precisamente a situa(cid:231)ªo que se produz quando a pessoa assegurada num Estado- -membro se desloca intencionalmente a um outro Estado-membro para receber tratamentos e produtos mØdicos «programados», exigindo que a pessoa em causa seja previamente autorizada pela institui(cid:231)ªo competente para poder beneficiar do reembolso de todas as despesas incorridas. Esta autoriza(cid:231)ªo Ø atestada pela emissªo do formulÆrio E 112. Neste caso, o no 2 do artigo 22o do Regulamento (CEE) no 1408/71 dispıe que esta autoriza(cid:231)ªo «nªo pode ser recusada quando os tratamentos em causa figurarem entre as presta(cid:231)ıes previstas pela legisla(cid:231)ªo do Estado-membro em cujo territ(cid:243)rio reside o interessado e se os mesmos tratamentos nªo puderem, tendo em conta o seu actual estado de saœde e a evolu(cid:231)ªo provÆvel da doen(cid:231)a, ser-lhe dispensados no prazo normalmente necessÆrio para obter o tratamento em causa no Estado-membro de residŒncia». Em virtude desta disposi(cid:231)ªo, o sistema de autoriza(cid:231)ªo visado comporta por conseguinte uma obriga(cid:231)ªo a cargo dos Estados-membros de conceder a autoriza(cid:231)ªo em casos precisos e deixa aos Estados-membros toda a latitude quanto (cid:224) concessªo ou (cid:224) recusa de autoriza(cid:231)ªo nos outros casos. Contudo, Ø necessÆrio assinalar que em virtude destas disposi(cid:231)ıes comunitÆrias, os tratamentos «programados» sªo sempre proporcionados pela institui(cid:231)ªo do lugar de estada, «de acordo com as disposi(cid:231)ıes da legisla(cid:231)ªo» que aplica e estªo finalmente a cargo do Estado-membro. No que se refere (cid:224)s liberdades do mercado interno, mais precisamente (cid:224) livre circula(cid:231)ªo das mercadorias referida no artigo 28o (ex-artigo 30o) do Tratado CE e (cid:224) livre circula(cid:231)ªo dos servi(cid:231)os referida no artigo 49o (ex-artigo 59o) do Tratado CE, o Tribunal de Justi(cid:231)a pronunciou-se, no (cid:226)mbito de dois processos a t(cid:237)tulo prejudicial anexos (Kohll e Decker, C-158/96 e C 120/95), em 28 de Abril de 1998. Nestes ac(cid:243)rdªos, o Tribunal afirmou que uma regulamenta(cid:231)ªo nacional no (cid:226)mbito da seguran(cid:231)a social nªo Ø de molde a excluir a aplica(cid:231)ªo das liberdades do mercado interno e considerou que a condi(cid:231)ªo de autoriza(cid:231)ªo prØvia para o reembolso de (cid:243)culos e de tratamentos dentÆrios nªo estÆ conforme com o direito comunitÆrio (que garante a livre circula(cid:231)ªo das mercadorias e a livre presta(cid:231)ªo dos servi(cid:231)os), na medida em que esta autoriza(cid:231)ªo nªo Ø exigida em situa(cid:231)ıes internas. Existe um direito (cid:224) igualdade de tratamento sem fazer distin(cid:231)ªo entre uma situa(cid:231)ªo interna e uma situa(cid:231)ªo transfronteiri(cid:231)a. Contrariamente ao artigo 22o do Regulamento (CEE) no 1408/71, a igualdade de tratamento permite ao Estado-membro onde a pessoa estÆ inscrita manter todas as restri(cid:231)ıes (cid:224)s suas regras, e nªo inclui portanto nem um direito directo de reembolso se o Estado de inscri(cid:231)ªo nªo o prevŒ em situa(cid:231)ıes internas, nem um direito a um reembolso ao total das despesas incorridas aquando de um tratamento mØdico. Em contrapartida, a interven(cid:231)ªo das institui(cid:231)ıes de seguran(cid:231)a social nªo pode ser recusada pelo simples facto de se tratar de uma situa(cid:231)ªo transfronteiri(cid:231)a. Contudo, o Tribunal reconheceu a possibilidade de uma recusa por razıes de saœde pœblica referidas nos artigos 30o (ex-artigo 36o) e 46o (ex-artigo 56o) do Tratado CE, na medida em que a manuten(cid:231)ªo de uma capacidade de tratamentos ou de uma competŒncia mØdica no territ(cid:243)rio seja essencial para a saœde pœblica, ou atØ mesmo para a sobrevivŒncia da popula(cid:231)ªo no Estado-membro em causa. Do mesmo modo, o Tribunal admitiu restri(cid:231)ıes quando Ø provado um risco de infrac(cid:231)ªo grave ao equil(cid:237)brio financeiro do sistema de seguran(cid:231)a social por parte do Estado-membro de inscri(cid:231)ªo. Portanto, resulta das regras comunitÆrias do mercado interno e do dom(cid:237)nio da seguran(cid:231)a social que o direito comunitÆrio nªo permite actualmente (cid:224) Comunidade tomar medidas que afectem o financiamento dos tratamentos mØdicos ou hospitalares nos Estados-membros. O financiamento Ø da competŒncia dos Estados-membros pelo que nªo hÆ tambØm possibilidade de criar fundos espec(cid:237)ficos neste contexto. (1) (2) JO L 149 de 5. 7. 1971. JO L 74 de 27. 3. 1972. (2000/C 303 E/061) PERGUNTA ESCRITA P-2498/99 apresentada por Ian Hudghton (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Compensa(cid:231)ªo pelo abate obrigat(cid:243)rio de salmªo em conformidade com o direito comunitÆrio PoderÆ a Comissªo confirmar se estÆ em vigor algum regime que preveja uma compensa(cid:231)ªo rÆpida, adequada e eficaz pelo abate obrigat(cid:243)rio de salmªo em explora(cid:231)ıes infectadas com AIS, em conformidade com a Directiva 93/53/CEE (1) que introduz medidas comunitÆrias m(cid:237)nimas de combate a certas doen(cid:231)as dos peixes?


title: 2000/25/EG: Beschikking van de Commissie van 16 december 1999 houdende vaststelling van de nadere bepalingen voor de toepassing van artikel 9 van Richtlijn 97/78/EG van de Raad betreffende de overlading van producten in een inspectiepost aan de grens voor zendingen die uiteindelijk bestemd zijn voor invoer in de Europese Gemeenschap, en tot wijziging van Beschikking 93/14/EEG van de Commissie (kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 4506) (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
animal product
customs inspection
import (EU)
originating product
third country
veterinary inspection

text: 13. 1. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 9/27 COMMISSIE BESCHIKKING VAN DE COMMISSIE van 16 december 1999 houdende vaststelling van de nadere bepalingen voor de toepassing van artikel 9 van Richtlĳn 97/78/EG van de Raad betreffende de overlading van producten in een inspectiepost aan de grens voor zendingen die uiteindelĳk bestemd zĳn voor invoer in de Europese Gemeenschap, en tot wĳziging van Beschikking 93/14/EEG van de Commissie (kennisgeving geschied onder nummer C(1999) 4506) (Voor de EER relevante tekst) (2000/25/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, HEEFT DE VOLGENDE BESCHIKKING GEGEVEN: Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Artikel 1 Gelet op Richtlĳn 97/78/EG van de Raad tot vaststelling van de beginselen voor de organisatie van de veterinaire controles voor producten die uit derde landen in de Gemeenschap worden binnengebracht (1), en met name op artikel 9, lid 2, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) (5) Het is van belang dat de officiële dierenarts van een inspectiepost aan de grens adequate informatie ontvangt over zendingen die bĳ een andere inspectiepost aan de grens worden overgeladen en vervolgens in de Europese Unie worden binnengebracht. Er moeten termĳnen worden vastgesteld voor de uitvoe- ring van de vereiste veterinaire controles. Het is van belang aan te geven dat de zendingen na afloop van de maximumperiode alle voorgeschreven veterinaire controles moeten ondergaan. De bestaande voorschriften voor de overlading van zendingen in een inspectiepost aan de grens zĳn vastge- steld bĳ artikel 4 van Beschikking 93/14/EEG van de Commissie (2) en moeten bĳ deze beschikking worden ingetrokken en vervangen. De in deze beschikking vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Permanent Veterinair Comité, Wanneer zendingen worden aangeboden bĳ een inspectiepost aan de grens om later te worden overgeladen, moet de voor de lading verantwoordelĳke persoon de officiële dierenarts van de inspectiepost bĳ aankomst en op een door de bevoegde autori- teit vastgestelde wĳze in kennis stellen van het vermoedelĳke tĳdstip waarop de zending zal worden uitgeladen, van de inspectiepost van bestemming en zo nodig van de precieze plaats waar de zending zich bevindt. Artikel 2 Voor de toepassing van artikel 9, lid 1, letter b), onder i), van Richtlĳn 97/78/EG: — bedraagt de minimumperiode voor een luchthaven twaalf uur en de maximumperiode 48 uur; — bedraagt de minimumperiode voor een zeehaven zeven dagen en de maximumperiode 20 dagen. Artikel 3 Wanneer de in artikel 2 vastgestelde maximumperiode is verstreken, moet de partĳ de in artikel 4 van Richtlĳn 97/78/ EG voorgeschreven controles ondergaan in de aan de grens gelegen controlepost van binnenkomst. Artikel 4 Artikel 4 van Beschikking 93/14/EEG wordt ingetrokken. Artikel 5 (1) PB L 24 van 30. 1. 1998, blz. 3. (2) PB L 9 van 15. 1. 1993, blz. 42. Deze beschikking treedt in werking op 1 januari 2000. L 9/28 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 1. 2000 Artikel 6 Deze beschikking is gericht tot de lidstaten. Gedaan te Brussel, 16 december 1999. Voor de Commissie David BYRNE Lid van de Commissie


title: Kommissionens förordning (EG) nr 2666/1999 av den 16 december 1999 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris

eurovoc_concepts:
cereal flour
cereals
export refund
groat
meal

formats: pdf print

text: L 325/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 17. 12. 1999 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 2666/1999 av den 16 december 1999 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING de särskilda kriterier som det bör tas hänsyn till då exportbidraget för dessa produkter beräknas. med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1766/92 av den 30 juni 1992 om den gemensamma organisationen av mark- naden för spannmål (1), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 1253/1999 (2), särskilt artikel 13. 3 i denna, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 3072/95 av den 22 december 1995 om den gemensamma organisationen av marknaden för ris (3), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2072/98 (4), särskilt artikel 13. 3 i denna, och med beaktande av följande: 1. 2. 3. Artikel 13 i förordning (EEG) nr 1766/92 och artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 fastställer att skillnaden mellan noteringarna eller priserna på världsmarknaden för de produkter som anges i artikel 1 i de förordning- arna och priserna för de produkterna inom gemen- skapen kan täckas av ett exportbidrag. Artikel 13 i förordning (EG) nr 3072/95 föreskriver att då exportbidragen fastställs måste hänsyn tas till den rådande situationen och den förväntade utvecklingen vad avser priser för och tillgängliga kvantiteter av spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på gemenskapens marknad å ena sidan och priser för spannmål, ris, brutet ris och spannmålsprodukter på världsmarknaden å andra sidan. Samma artiklar före- skriver att det också är viktigt att säkerställa jämvikten hos och den naturliga utvecklingen av priserna och handeln på marknaderna för spannmål och ris och dess- utom att ta hänsyn till den planerade exportens ekono- miska aspekt, och behovet av att undvika störningar på gemenskapens marknad. Artikel 4 i kommissionens förordning (EG) nr 1518/ 95 (5), ändrad genom förordning (EG) nr 2993/95 (6), om import- bearbetade produkter baserade på spannmål respektive ris definierar exportsystemet och för 4. 5. 6. 7. 8. 9. Det exportbidrag som beviljas för vissa bearbetade produkter bör graderas på grundval av innehållet av aska, råfibrer, skal, proteiner, fett och stärkelse i varje enskild berörd produkt, eftersom detta innehåll är en särskilt god indikator på den kvantitet basprodukter som faktiskt ingår i den bearbetade produkten. Det finns för närvarande inget behov av att, på grundval av den ekonomiska aspekten av en eventuell export och särskilt produkternas natur och ursprung, fastställa ett exportbidrag för maniok, andra tropiska rötter och knölar eller finmalet mjöl erhållna av dessa. För vissa bearbetade produkter av spannmål är det, på grund av gemenskapens obetydliga deltagande i världshandeln, för närvarande onödigt att fastställa ett exportbidrag. Förhållandena på världsmarknaden, eller de särskilda krav som vissa marknader ställer, kan göra det nödvän- digt att variera exportbidraget för vissa produkter i enlighet med destination. Exportbidraget måste fastställas en gång per månad. Det kan ändras under den mellanliggande perioden. Vissa bearbetade produkter av majs får undergå en värmebehandling efter vilken ett exportbidrag som inte motsvarar produktens kvalitet kanske betalas ut. Det bör därför specificeras att för dessa produkter, som inne- håller förgelatinerad stärkelse, bör inget exportbidrag betalas ut. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- från Förvaltningskommittén för liga med yttrandet spannmål. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 (1) EGT L 181, 1. 7. 1992, s. 21. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999, s. 18. (3) EGT L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (4) EGT L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (5) EGT L 147, 30. 6. 1995, s. 55. (6) EGT L 312, 23. 12. 1995, s. 25. Exportbidragen för de produkter som anges i artikel 1. 1 d i förordning (EEG) nr 1766/92 och i artikel 1. 1 c i förordning (EG) nr 3072/95 fastställs så som det anges i bilagan till den här förordningen, om inte annat följer av förordning (EG) nr 1518/95. 17. 12. 1999 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 325/47 Denna förordning träder i kraft den 17 december 1999. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 16 december 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen BILAGA till kommissionens förordning av den 16 december 1999 om fastställande av exportbidragen för bearbetade produkter av spannmål och ris Produktnummer Bidragsbelopp Produktnummer Bidragsbelopp (EUR/ton) (EUR/ton) 1102 20 10 9200 (1) 1102 20 10 9400 (1) 1102 20 90 9200 (1) 1102 90 10 9100 1102 90 10 9900 1102 90 30 9100 1103 12 00 9100 1103 13 10 9100 (1) 1103 13 10 9300 (1) 1103 13 10 9500 (1) 1103 13 90 9100 (1) 1103 19 10 9000 1103 19 30 9100 1103 21 00 9000 1103 29 20 9000 1104 11 90 9100 1104 12 90 9100 1104 12 90 9300 1104 19 10 9000 1104 19 50 9110 1104 19 50 9130 1104 21 10 9100 1104 21 30 9100 1104 21 50 9100 1104 21 50 9300 1104 22 20 9100 1104 22 30 9100 71,02 60,88 60,88 40,92 27,83 81,86 81,86 91,31 71,02 60,88 60,88 54,69 42,28 41,07 27,83 40,92 90,96 72,77 41,07 81,17 65,95 40,92 40,92 54,56 43,65 72,77 77,32 1104 23 10 9100 1104 23 10 9300 1104 29 11 9000 1104 29 51 9000 1104 29 55 9000 1104 30 10 9000 1104 30 90 9000 1107 10 11 9000 1107 10 91 9000 1108 11 00 9200 1108 11 00 9300 1108 12 00 9200 1108 12 00 9300 1108 13 00 9200 1108 13 00 9300 1108 19 10 9200 1108 19 10 9300 1109 00 00 9100 1702 30 51 9000 (2) 1702 30 59 9000 (2) 1702 30 91 9000 1702 30 99 9000 1702 40 90 9000 1702 90 50 9100 1702 90 50 9900 1702 90 75 9000 1702 90 79 9000 2106 90 55 9000 76,10 58,34 41,07 40,26 40,26 10,07 12,68 71,66 48,56 80,52 80,52 81,17 81,17 81,17 81,17 45,60 45,60 0,00 100,56 76,98 100,56 76,98 76,98 100,56 76,98 105,37 73,13 76,98 (1) Inget exportbidrag skall beviljas för produkter som har undergått en värmebehandling som har lett till att stärkelsen förgelatinerats. (2) Exportbidrag beviljas i enlighet med den ändrade rådets förordningen (EEG) nr 2730/75 (EGT L 281, 1. 11. 1975, s. 20). Obs: Produktnumren och fotnoterna definieras i kommissionens ändrade förordning (EEG) nr 3846/87 (EGT L 366, 24. 12. 1987, s. 1)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-2567/99 di LORD Inglewood (PPE-DE) alla Commissione. Radiodiffusione audio digitale (DAB).

eurovoc_concepts:
EU law
Greece
lead
marketing
petrol

text: C 225 E/168 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/184) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2566/99 di Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Proroga nell(cid:146)impiego della benzina super con piombo (16 dicembre 1999) Come giudica la Commissione l(cid:146)idea di accordare proroghe oltre il 1o gennaio 2000 per l(cid:146)impiego della benzina super con piombo, in modo da venire incontro alla difficolt(cid:224) di taluni paesi, ad esempio, la Grecia, dove in caso contrario si temono ripercussioni immediate per oltre due milioni di autovetture? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (21 gennaio 2000) La Commissione informa l(cid:146)onorevole parlamentare di aver concesso alla Grecia una deroga che le consente di continuare ad impiegare benzina con piombo sul suo territorio fino al 31 dicembre 2001. (2000/C 225 E/185) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2567/99 di LORD Inglewood (PPE-DE) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: Radiodiffusione audio digitale (DAB) La Commissione sostiene l(cid:146)introduzione della radiodiffusione audio digitale nella Comunit(cid:224)? Quali iniziative ha intrapreso per promuovere tale forma di radiodiffusione? Risposta data dal sig. Liikanen a nome della Commissione (10 gennaio 2000) La Commissione accoglie con favore lo sviluppo dei servizi radio digitali su piattaforme appropriate, in vista dell(cid:146)importante ruolo che la radio svolge nella Comunit(cid:224) in termini sociali, culturali ed economici, nonchØ alla luce degli attuali e potenziali vantaggi delle trasmissioni digitali. La Commissione sta pertanto seguendo attentamente gli sviluppi dei sistemi radio digitali, compreso il DAB (1), e intrattiene regolari contatti con le parti implicate nel processo. La Commissione reputa tuttavia che ogni intervento di tipo regolamentare nel settore delle comunicazioni elettroniche debba soddisfare una serie di principi, in particolare il principio della neutralit(cid:224) rispetto alle tecnologie (cfr. Verso un nuovo quadro per l(cid:146)infrastruttura delle comunicazioni elettroniche e i servizi correlati (cid:129) Esame del 1999 del quadro normativo delle comunicazioni (2)). Le neutralit(cid:224) rispetto alle tecnologie Ł particolarmente importante in quanto, con il progressivo convergere delle tecnologie, aumentano continuamente le opportunit(cid:224) di distribuire qualsiasi tipo di servizi su qualsiasi tipo di rete o di piattaforma. I servizi radio sono distribuiti anche sulle piattaforme della televisione digitale e su Internet; sono inoltre allo studio nuove tecnologie, quali il sistema UMTS (Sistema universale di telecomunicazioni mobili). La promozione di una specifica tecnologia comporta pertanto un elevato rischio di distorsione del mercato. Di conseguenza, la Commissione non sta attivamente promuovendo nella Comunit(cid:224) l(cid:146)introduzione di alcun sistema radio digitale specifico. (1) Vale a dire, il sistema sviluppato dal progetto n. 147 del Programma Eureka. I principali elementi di questo sistema sono stati normalizzati dall(cid:146)ETSI (Istituto europeo per le norme di telecomunicazione), segnatamente con le norme EN 300 797, EN 300 798 ed EN 300 799. (2) COM(1999) 539 def