title: 2005/152/EK: A Bizottság határozata (1999. december 14.) a 4064/89 (EGK) tanácsi rendelet 14. cikke alapján pénzbírságok megállapításáról egy vállalkozás számára, vállalati fúzióval kapcsolatos eljárás során adott bejelentésben szereplő valótlan és félrevezető információ miatt (COMP/M.1608 sz. ügy – KLM/Martinair III) (az értesítés a B(1999) 4496. számú dokumentummal történt) (EGT vonatkozású szöveg)

eurovoc_concepts:
air transport
disclosure of information
economic concentration
fine
infringement of EU law
merger control
transport company

formats: fmx4 pdf print xhtml

text: L 50/10 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2005. 2. 23. BIZOTTSÁG A BIZOTTSÁG HATÁROZATA (1999. december 14. ) a 4064/89 (EGK) tanácsi rendelet 14. cikke alapján pénzbírságok megállapításáról egy vállalkozás fúzióval kapcsolatos eljárás során adott bejelentésben szereplő valótlan és számára, vállalati félrevezető információ miatt (COMP/M. 1608 sz. ügy – KLM/Martinair III) (az értesítés a B(1999) 4496. számú dokumentummal történt) (Csak az angol nyelvű szöveg hiteles. ) (EGT vonatkozású szöveg) (2005/152/EK) AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA, tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra, tekintettel a vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló, 1989. december 21-i 4064/89/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 14. cikke (1) bekezdésének b) pontjára, miután megadta az érintett vállalkozásoknak azt a lehetőséget, hogy ismertessék nézeteiket a Bizottság által felhozott ellenve- tésekkel szemben, tekintettel az összefonódásokkal foglalkozó tanácsadó bizottság véleményére, mivel: (1) I. BEVEZETŐ A Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (KLM) a vezető holland légitársaság, amelynek székhelye az amsz- terdami Schiphol repülőtér. A KLM saját maga üzemeltet menetrendszerű repülőgépjáratokat utasok és rakomá- nyok szállítására, és széles körben szolgáltat európai és interkontinentális célállomásokat. A KLM légitársaság- befektetései között van a Transavia Airlines BV, egy több- tulajdonú leányvállalat, amely (menetrend ségi (80 %) (1) HL L 395. , 1989. 12. 30. , 1. o. A legutóbb az 1310/97/EK rendelettel (HL L 180. , 1997. 7. 9. , 1. o. ) módosított rendelet. charterjellegű) utasszállításra szerinti főként Hollandiából földközi-tengeri üdülőkörzetekbe. szakosodott, és (2) (3) A KLM-nek 50 %-os részesedése van a Martinair Holland („Martinair”), ahol a fennmaradó 50 % a NV-ben is Koninklijke Nedlloyd NV („Nedlloyd”) birtokában van. A Bizottság úgy véli, hogy ebben a helyzetben a KLM és a Nedlloyd „meghatározó befolyást” képes gyakorolni, a 4064/89/EGK rendelet („a vállalatfúziós rendelet”) 3. cikkének (3) bekezdése értelmében, a Martinair felett. Ezért ők a Martinairt közösen ellenőrzik, a vállalatfúziós rendelet alkalmazásában. A Martinair a második legna- gyobb holland légitársaság, amelynek székhelye szintén Schipholban van, amely főként charterjáratokat üzemeltet Amszterdamból mediterrán üdülési célpontokra. Rend- is vannak korlátozott szeres utasszállítási szolgáltatásai számú távolsági célpontra, nevezetesen Észak-Amerikába. 1998. szeptember 1-jén a KLM a vállalatfúziós rendelet 4. cikke alapján bejelentett egy javasolt vállalati fúziót, amelynek révén a Martinair egésze felett megszerezné az ellenőrzést (2). A bejelentés 1998. szeptember 22-én visszavonásra került (3), miután a Bizottság szóban tájé- koztatta a KLM-et arról a szándékáról, hogy a bejelentést hiányosnak fogja nyilvánítani. 1998. december 21-én a KLM a műveletet ismét bejelentette (4). 1999. február 1- jén a Bizottság úgy határozott, hogy eljárást indít a válla- latfúziós rendelet (5) 6. cikke (1) bekezdése c) pontjának alkalmazásával, 1999. március 19-én pedig a Bizottság kifogási nyilatkozatot adott ki a tervezett művelet ellen. 1999. május 31-én a KLM tájékoztatta a Bizottságot arról, hogy a műveletet feladta. (2) IV/M. 1128 – KLM/Martinair ügy (HL C 281. , 1998. 9. 10. , 7. o. ). (3) HL C 298. , 1998. 9. 26. , 8. o. (4) IV/M. 1328 – KLM/Martinair ügy (HL C 408. , 1998. 12. 29. , 8. o. ). (5) HL C 42. , 1999. 2. 17. , 9. o. 2005. 2. 23. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 50/11 (4) (5) II. AZ ELJÁRÁS NYELVE EBBEN AZ ÜGYBEN 1999. június 25-én a Bizottság kifogási nyilatkozatot küldött a KLM-nek, amelyben kifejtette azt az előzetes véleményét, hogy az 1998. szeptember 1-jei bejelentés valótlan és félrevezető információt tartalmazott (ameny- nyiben más meghatározás nem szerepel, ebben a hatá- rozatban „a bejelentésre” történő hivatkozások az 1998. szeptember 1-jei bejelentésre vonatkoznak). A kifogási nyilatkozat angol nyelven készült. Válaszbeadványában a KLM kifogásolja az angol nyelv használatát, és kéri, hogy az eljárások lefolytatása holland nyelven történjen. A KLM hivatkozik a legutóbb az Ausztria, Finnország és Svédország csatlakozásáról szóló okmány módosított, az Európai Gazdasági Közösség által használt nyelvek meghatározásáról szóló 1. tanácsi rendelet (6) 3. cikkére, amely úgy rendelkezik, hogy azokat az okmányokat, amelyeket az EU valamely intézménye küld egy tagál- lamnak a joghatósága alá tartozó személynek, az adott állam nyelvén kell megszövegezni. A KLM úgy érvel, hogy az angol nyelv megválasztása részéről csak a beje- (amely angol nyelven történt), és lentésre vonatkozott nem adta fel azt a jogát, hogy az 1999. június 25-i kifogási nyilatkozatot saját nyelvén kapja meg. A KLM elmagyarázza, hogy azért választotta a bejelentés angol nyelven történő beadását, hogy a Bizottságot segítse, szigorú határidőkre, tekintettel amelyek a vállalatfúziók ellenőrzési eljárására vonat- koznak. Megállapítja, hogy ezek a határidők nem vonat- koznak a jelen eljárásra. azokra szoros és a amelyeket a Közösség Az 1. rendelet 2. cikke úgy rendelkezik, hogy azok az okmányok, intézményeinek küldenek, a feladó választása szerint a hivatalos nyelvek bármelyikén készülhetnek. Az intézmény válaszának aztán ugyanazon a nyelven kell készülnie, amelyet a feladó választott. A vállalkozások közötti összefonódások ellenőrzéséről szóló 4064/89/EGK tanácsi rendeletben előírt bejelentésekről, határidőkről és meghallgatásokról szóló, 1998. március 1-jei 447/98/EK bizottsági ren- delet (7) 2. cikkének (4) bekezdése ezt az általános szabályt nyilvánítja ki. Úgy rendelkezik, hogy a felek által a bejelentéshez választott nyelv „az eljárás nyelvévé” válik. A KLM úgy érvel, hogy az angolt az eljáráshoz csak a bejelentést illetően választotta, és nem a jelen eljárás céljaira. A Bizottság ezt a rendelkezést úgy értelmezi, hogy az vonatkozik minden, a bejelentett művelettel kapcsolatos, a vállalatfúziós rendelet szerinti eljárásra, és nemcsak azokra az eljárásokra, amelyek érdemi dönté- sekhez vezetnek magával az összefonódással kapcso- latban, mint a 6. cikk vagy a 8. cikk szerinti döntés. A vállalatfúziós rendelet 4. cikke szerinti bejelentés kapcsán egy sor eljárás lehetséges, mint például a 11. cikk (5) bekezdése és a 13. cikk (2) bekezdése szerinti dönté- sekhez vezető eljárások, a 14. cikk (1) bekezdésének b), c) vagy d) pontja és a 14. cikk (2) bekezdésének a), b) vagy c) pontja szerinti eljárások, a 6. cikk (3) bekezdése vagy a 8. cikk (5) bekezdése szerinti döntés visszavonását eredményező döntésekhez vezető eljárások, vagy az anyagokhoz való hozzáférés kérdéseivel kapcsolatos eljá- (6) HL 17. , 1958. 10. 6. , 385/58. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet. (7) HL L 61. , 1998. 3. 2. , 1. o. A legutóbb a 2003. évi csatlakozási okmánnyal módosított rendelet. (6) (7) (8) rások. Mindezek az eljárások arra a bejelentésre vonat- koznak, amelyre a felek megválaszthatták a nyelvet. Ebben az esetben a bejelentés angolul történt, és minden érintkezés a felekkel angolul zajlott. A KLM kérése azzal az eredménnyel járna, hogy a KLM által a Bizottságnak angolul tett kijelentéseket hollandul kellene megvitatni. A 14. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti eljárás elvá- laszthatatlanul kapcsolódik a bejelentéshez. Ezekből az okokból kifolyólag a Bizottság úgy véli, hogy az angol a megfelelő nyelv a jelen eljáráshoz. III. A VÁLLALATFÚZIÓS RENDELET MEGSÉRTÉSE, FŐBB TÉNYEK A bejelentés szerint a KLM-csoport és a Martinair tevé- kenységei között három területen vannak átfedések: char- terjáratok a földközi-tengeri térségbe, menetrend szerinti járatok Észak-Amerikába és a rakományok szállítása. A valótlan vagy félrevezető tájékoztatás a KLM leányvállala- tának, a Transaviának a földközi-tengeri célpontokba irányuló személyszállítását érinti. A KLM valótlan tájé- koztatást adott a Transavia charterjáratainak célpontjairól, és visszatartott fontos információkat a Transavia menet- rend szerinti járatairól. 1. Tájékoztatás a Transavia chartercélállomásairól a) A bejelentésben adott tájékoztatás A bejelentés a CO nyomtatvány 40. oldalán tartalmaz egy táblázatot, amely felsorolja a Transavia és a Martinair térségbe 1998 chartercélállomásait a földközi-tengeri nyarán. A táblázat formája egy szinopszis, amely az egyes országokban lévő célállomásokat hasonlítja össze. A „földközi-tengeri országok” kifejezést a bejelentés korábban úgy definiálta (8), hogy az tartalmazza Ciprust, Izraelt, Máltát, Spanyolor- Egyiptomot, Franciaországot, szágot, Olaszországot, Portugáliát, Görögországot, Törö- kországot, Tunéziát és Marokkót. 12 célállomás felsoro- lása szerepel a Martinairnél és 46 célállomás felsorolása a Transaviánál. A táblázat csak 6 célállomás (Ibiza, Korfu, Kósz, Antalya, esetében van átfedés Dalaman és Monastir). szerint (9) A táblázatot a 39. oldalon megelőzi az a kijelentés, hogy a Transavia és a Martinair tevékenysége nagymértékben kiegészíti egymást. „A Transavia és a Martinair charterszolgáltatásai nagymér- tékben kiegészítik egymást. A Martinair nagy repülőgé- peket üzemeltet (B747, MD-11, B767), de mindössze néhány földközi-tengeri célállomásra. A Transavia kisebb repülőgépeket üzemeltet (B757) különféle (más) célállo- másokra, amelyek többségére – méretéből adódóan – nem nyújtható szolgáltatás a Martinair gépeivel. ” (8) A bejelentés 26. oldala. L 50/12 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2005. 2. 23. A táblázat a bejelentés 40. oldalán a következő: „Chartercélállomások a földközi-tengeri térségbe, Transavia és Martinair, 1998 nyara Ország Martinair Transavia Spanyolország Ibiza Las Palmas Tenerife Malaga Palma de Mallorca Ibiza Jerez de la Front. Almeria Menorca Gerona Reus Arrecife Fuerteventura Portugália Faro Oporto Görögország Korfu Kósz Heraklion Antalya Dalaman Monastir Törökország Tunézia Marokkó Egyiptom Izrael Ciprus Olaszország Franciaország Korfu Kósz Prevenza Kefalina Zakynthos Kalamata Chania Santorini Mykonos Athén Volos Skiathos Thesszaloniki Kavala Limnos Mytilini Skyros Chios Szamosz Karpathos Antalya Dalaman Bodrum Isztambul Monastir Agadir Luxor Hurghada Tel-Aviv Paphos Larnaca Róma Catania Rimini Milánó Verona Ajaccio” b) Valótlan tájékoztatás a Transavia chartercélállomásairól (10) A vizsgálat során világossá vált, hogy legalább 10 további úgynevezett földközi-tengeri célállomásra teljesített szol- gáltatást a Transavia – nevezetesen Alicante, Las Palmas, Tenerife, Malaga, Palma de Mallorca, Faro, Funchal, Rodosz, Heraklion és Djerba – charterjárataival, és ezeket nem említették a táblázatban. Ez az információ egy Tran- savia menetrendben szerepelt, amelyet az információké- résre reagálva nyújtottak be (9). Alicante, Funchal, Rodosz és Djerba kivételével ezek mind olyan célállomások, amelyeken a Martinair charterjáratai szolgáltatnak. Ezért valamennyi Martinair-célállomásra a Transavia is szolgáltat, ami azt jelenti, hogy a valóságban teljes az átfedés a Transavia és a Martinair célállomásai között. is (11) Ezenkívül a hiányzó célállomások többet is tartalmaznak az üdülővendégek, illetve a Transavia és a Martinair számára legfontosabbak közül. Például Spanyolország jelentékenyen a legnépszerűbb célország, a hiányzó célál- szigetein tartal- lomások pedig Spanyolországban és maznak néhányat az ottani legfontosabb idegenforgalmi repülőterek közül. 2. Tájékoztatás a Transavia menetrend szerinti jára- tairól a földközi-tengeri célállomásokon a) A bejelentésben adott tájékoztatás (12) A bejelentésben sehol nem jelentette ki a KLM azt, hogy a Transavia jelentős menetrend szerinti tevékenységgel rendelkezik a földközi-tengeri üdülési célállomásokra, illetve, hogy ezeken a járatokon a férőhelyeket szervezett utazásokat kínáló irodáknak értékesíti. (13) A bejelentés 6. szakaszának címe „A piacok meghatáro- zása”. Az „I. Érintett piacok” címsora alatt a CO nyom- tatvány 6. 1. kérdése megismétlődik. Aztán a KLM az „A. is tartalmazó) charterpiac” címsor Európai alatt (10) megállapítja, hogy nincs érintett piac, a felek kicsi ([…] (*) %-os) piaci részaránya miatt (11). Bár a KLM (utaztatást (9) A „Charterjáratok, 1998 nyara” menetrendet egy válaszbeadvány (1998. szeptember 9. ) III. mellékleteként nyújtották be, egy infor- mációkérésre (1998. szeptember 4. ). A menetrend megemlít célál- lomásokat Máltán és Horvátországban is. Ugyanannak a válaszbead- ványnak az I. melléklete tartalmaz egy felsorolást a Transavia nem menetrend szerinti, Hollandiából földközi-tengeri célállomásokra irányuló járatainak (55 célállomás) bizonyos számú meghosszabbí- tásáról számú meghosszabbítást Európa más részeiből a földközi-tengeri célállomásokra (22 célállomás). Ez a felsorolás tartalmazza ezeket és további célállomásokat, Izraelben, Marokkóban és Tunéziában. is, és bizonyos (10) A bejelentés 26. oldala. (*) Ennek a szövegnek egyes részeit megszerkesztették annak biztosí- tására, hogy bizalmas információ ne kerüljön közzétételre; ezek a részek négyszögletes zárójelben szerepelnek, csillaggal megjelölve. (11) Piaci részarányának meghatározására a földközi-tengeri charterjá- ratok piacán, a KLM nagyon tág földrajzi meghatározást alkalma- zott. A KLM kijelenti, hogy a felek és más charter-légitársaságok gépei valamennyi repülőtérről tevékenykedhetnek a Benelux álla- mokban, az Egyesült Királyságban és Németországban. Ezen az alapon egy […]* %-os piaci részarányt számítottak ki (a bejelentés 61. oldala). Ha csak a Hollandiából induló járatokat vennénk figye- lembe, a felek piaci részaránya […]* % felett lenne (a bejelentés 62. oldala). 2005. 2. 23. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 50/13 következetesen azt állítja, hogy a charterjáratok piaca nem érintett piac, azt mégis megállapítja, hogy a piacot úgy írja le, mintha érintett piac lenne. „Ahhoz azonban, hogy a Bizottságot a lényeges információkkal ellássák, ezt a piacot ők úgy írják majd le, mintha érintett piac lenne. ” (12) A leírás aztán a bejelentés 26–41. oldalain szerepel, minden további címsor megadása nélkül. (14) A termékpiac meghatározása a következő: „A KLM (elsődlegesen a Transavián keresztül) (13) és a Martinair mindketten azon a termékpiacon tevékeny- kednek, ami úgy határozható meg, mint a repülőgépes utazásszervezők szervezett szállítás piaca külföldi utazási amely magában csomag részeként, foglalja a Földközi-tenger körüli országokban történő elszállásolást. ” (14) számára, (15) A bejelentés erre a piacra, mint „charterpiacra” hivat- kozik, amely megkülönböztethető a menetrend szerinti légi közlekedés piacaitól. A charterjáratok és a menetrend szerinti járatok közötti különbségek kifejtése a követke- zőképpen történik: „Ez a charterpiac olyan piac, amely megkülönböztethető az ezekre a célállomásokra lebonyolított, menetrend szerinti légi közlekedés piacaitól. Először is, a légitársa- ságok ügyfelei a charterpiacon nem az utasok, mint a menetrend szerinti járatokon. Ezen a piacon az utazász- szervezők a légitársaságok ügyfelei. Az utazásszervezők kérik a légitársaságokat, hogy bizonyos üdülési célállomá- sokra repüljenek, bizonyos gyakorisággal és kapacitással. Ők megveszik a chartergépek férőhelyeinek egy bizonyos (minimális) mennyiségét, amit kontingensnek neveznek. Ezeket a férőhelyeket egy átfogó túra keretében értéke- sítik az utasoknak az utazásszervezők és ügynökeik, saját számlájukra. Emiatt ez a szolgáltatás lényegesen külön- bözik a menetrend szerinti járatoktól. ” (15) (16) Nincs olyan kijelentés ebben a fejezetben, hogy a Tran- savia menetrend szerinti járatokat üzemeltet a földközi- tengeri célállomásokra, és férőhelyeket értékesít azokon a járatokon az utazásszervezők számára, amelyekre az utazásszervezők garanciát vállalnak és utazási csoma- gokba építik be azokat. Sem a térképet a Transavia célál- lomásaival, sem a 10. bekezdésben említett menetrendet nem tartalmazták a bejelentés okmányai. (12) A bejelentés 26. oldala. (13) Bár úgy tűnik, ez a kijelentés azt vonja maga után, hogy a KLM kismértékben tevékenykedik ezen a piacon, nem adnak meg további információt a KLM-ről, kivéve az SH&E-tanulmány mellékletében szereplő statisztikai információt. A CO-nyomtatvány 3. 2. 1. rova- tában a KLM kijelenti: „A Transavia Airlines BV (80 %) tevékeny- kedik az európai (utaztatást is tartalmazó idegenforgalmi) charter- piacon, amely az összefonódásban részt vevő felek véleménye szerint nem érintett piac. Egyedül a Bizottság tájékoztatására történik itt említés a Transaviáról. ” (14) A bejelentés 26. oldala. (15) A bejelentés 26. oldala. (17) Az egyetlen kijelentés, amely szerint a Transavia egyál- talán üzemeltet menetrend szerint járatokat, a következő, az Észak-Amerikába irányuló járatok piacának leírásáról szóló fejezetben szerepel. „B. Nyugat-Európa (Amszter- damon keresztül) – Egyesült Államok/Kanada piaca”. Egy lábjegyzetben, azzal a kijelentéssel kapcsolatban, hogy a Martinair nem vesz részt a KLM törzsutasprog- ramjában, a következő megállapítás szerepel: „A Tran- savia utasai csak akkor vesznek részt a KLM törzsutasp- rogramjában, ha a Transavia menetrend szerinti járatain utaznak, és amikor a KLM saját maga nem tevékenykedik ezeken az útvonalakon. ” (16) Ez az információ nem szere- pelt a menetrend szerinti járatokról szóló információként, hanem a KLM törzsutasprogramjában való részvétellel kapcsolatos információként szerepelt (17). (18) A „II. Az érintett piacokhoz a III. szakasz értelmében kapcsolódó piacok” címsor alatt a CO-nyomtatvány 6. 2. kérdésének szövege szerepel: Ismertesse a vonatkozó terméket és a bejelentett művelet által érintett olyan föld- rajzi piacokat, amelyek szorosan kapcsolódnak azokhoz az érintett piac(ok)hoz (az inputoldalon, az outputol- dalon és a horizontálisan szomszédos piacokon), ahol az összefonódásban részt vevő felek valamelyike tevé- kenykedik, és amelyek önmaguk nem érintett piacok a III. szakasz értelmében. (19) Erre válaszolva a KLM röviden elmagyarázza, hogy mind a KLM, mind a Martinair rendelkezik nem befolyásoló mértékű részesedéssel egy utazásszervező cégben, illetve, hogy részesedéssel rendelkezik egy számítógépes helyfog- laló rendszerben. A bejelentés így folytatódik: „Ezenkívül a Martinair működtet charterjáratokat más célállomásokra (pl. Karib-térség). A KLM az európai char- terpiacon csak leányvállalatán, a Transavián keresztül tevékenykedik. A KLM-nek és a Martinairnek vannak menetrend szerinti célállomá- sokra. ” (18) járatai különféle más (20) Nincs olyan kijelentés ebben a fejezetben, hogy a Tran- savia működtet menetrend szerinti földközi- tengeri célállomásokra. Az egyetlen, a Transaviát érintő kijelentés ebben a fejezetben a következő: „A KLM az európai charterpiacon csak leányvállalatán, a Transavián keresztül tevékenykedik. ” (19) járatokat b) A Transavia menetrend szerinti szolgáltatásairól biztosított tájékoztatás félrevezető vagy valótlan jellege (21) Az ügy további vizsgálata során kiderült, hogy a Tran- savia jelentős menetrend szerinti tevékenységgel rendel- kezik a földközi-tengeri célállomásokra, és azokon a jára- tokon férőhelyeket értékesít utazásszervezőknek, akik azokat a férőhelyeket szervezett utazásokba építik be. (16) 11. lábjegyzet a bejelentés 45. oldalán. (17) A KLM kísérőlevele az 1998. szeptember 1-jei bejelentéshez. (18) A bejelentés 47. oldala. (19) A bejelentés 47. oldala. L 50/14 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2005. 2. 23. Egy információkérésre válaszolva (20), a KLM 1998. szep- tember 9-i keltezésű levelében megállapította, hogy a Transaviának menetrend szerinti szolgáltatásai vannak Malaga, Alicante, Barcelona, Casablanca, Djerba, Faro, Funchal, Heraklion, Lisszabon, Las Palmas, Málta, Nizza, Palma de Mallorca, Tenerife felé (együttesen […]* egyi- rányú utazás 1997-ben). Ez a helyzet azóta lényegesen nem változott, a Transavia továbbra is jelentős menet- rend szerinti tevékenységgel rendelkezik földközi-tengeri célállomásokra. Azoknak a célállomásoknak a többségére a Transavia charterjáratai is szolgáltatnak. A KLM leve- lében nincs olyan kijelentés, hogy azokon a menetrend járatokon a férőhelyeket utazásszervezőknek szerinti adják el. IV. VÁLASZBEADVÁNY A ANNAK ÉRTÉKELÉSE A BIZOTTSÁG RÉSZÉRŐL NYILATKOZATRA ÉS 1. Tájékoztatás a Transavia chartercélállomásairól (24) A Bizottság kifogási nyilatkozatára válaszolva a KLM a 10. bekezdésben említett célállomások kihagyását „adminiszt- rációs hibaként” írja le. A KLM elmagyarázza, hogy a tájé- koztatás megadásakor a Transavia által kiadott fedélzeti magazinra hagyatkozott. A fedélzeti magazin tartalmaz egy térképet a Transavia célállomásaival. A menetrend szerinti célállomásokat sárga pont jelöli, a chartercélállo- másokat pedig egy piros pont. Azokat a célállomásokat azonban, amelyekre mind charter-, mind menetrend jelölték. járatok mennek, szintén sárga ponttal szerinti Ezek Alicante, Las Palmas, Tenerife, Malaga, Palma de Mallorca, Faro, Funchal, Rodosz, Heraklion és Djerba. A KLM kijelenti, hogy azoknak a célállomásoknak a fedélzeti magazinban szereplő helytelen megjelölése az oka annak, hogy azokat chartercélállomásokként nem említik. (22) (23) az 1998 garantált benyújtott Csak okmá- decemberében nyokban (21) adott a KLM további tájékoztatást a menet- rend szerinti járatok férőhelyeinek értékesítéséről utazász- szervezőknek, kijelentve, hogy: „Valóban, garantált férő- helyeket értékesítünk utazásszervezőknek. ” (22) és „Az utazásszervezők által a garantált férőhelyekért fizetett járatokon egyenlőek a nem díjak a menetrend szerinti járatok garantált férőhelyeinek díja- menetrend szerinti ival. ” (23) Ezt az utóbbi kijelentést a KLM 1999. március levele is megerősítette, amely bemutatja, hogy az 4-i utazásszervezőknek férőhelyek értékesített átlagos bruttó árai csaknem azonosak a menetrend szerinti és a nem menetrend szerinti járatokon. Az 1998. decemberi bejelentésben a KLM kijelentette: „A valóság azonban ritkán fekete-fehér, a határvonal a menetrend szerinti és a charterszolgáltatások között a szürke zónában van. A menetrend szerinti járatokon a garantált férőhelyek utazásszervezőknek történő értékesí- tése a népszerű üdülési célállomásokra a Földközi-tenger térségében közel jár a charterjáratok hasonló szolgáltatá- saihoz. ” (24) A benyújtott információkból kiszámítható, hogy a Transavia által (25) menetrend szerinti járatokon […]* (27) célállomásokra (26) szállított földközi-tengeri utasból az 1997-es nyári és az 1997/1998-as téli szezonban összesen […]* (28) férőhelyet adtak el utazász- férőhelyet szervezőknek garantált alapon, és […]* (29) adtak el utazásszervezőknek nem garantált alapon. Bizo- utashoz nyos képest (30) a férőhelyek többségét utazásszervezőknek adták el. célállomásokra szállított összes az (20) Bizottsági kérés, 1998. szeptember 4. (21) Az 1998. december 21-i bejelentés. (22) Az 1998. december 21-i bejelentés, 64. o. , 18. lábjegyzet. (23) Az 1998. december 21-i bejelentés, 65. o. , 19. lábjegyzet. (24) Az 1998. december 21-i bejelentés, 66. o. (25) Ezenkívül a KLM értékesít nem garantált férőhelyeket is járatain, utazásszervezők számára. (26) Malaga, Alicante, Barcelona, Djerba, Faro, Funchal, Heraklion, Lisszabon, Las Palmas, Málta, Nizza, Mallorca, Tenerife. (27) […]* 1997 nyarán és […]* 1997/98 telén. (28) Az 1998. december 21-i bejelentés 69. oldala és XXIX. (1997 nyara) és XXX. (1997/1998 tele) mellékletek; […]* 1997 nyarán és […]* 1997/1998 telén. (29) Az 1998. december 21-i bejelentés 69. oldala és XXIX. (1997 nyara) és XXX. (1997/1998 tele) mellékletek; […]* 1997 nyarán és […]* 1997/1998 telén. (30) Például az 1997-es nyári szezonban Djerba, Faro, Funchal, Herak- lion, Lisszabon, Las Palmas, Málta, Mallorca, Tenerife. (25) A KLM hivatkozik egy SH&E-tanulmányra is, amelyet a bejelentéshez mellékeltek, amely – állítása szerint – világ- ossá teszi, hogy a Transavia további chartercélállomá- sokat is kiszolgál. A KLM kijelenti, hogy nyilvánvalónak kell lennie mindenki számára, aki a bejelentést és mellék- leteit megvizsgálta, hogy a bejelentésben szereplő táblázat és közötti különbség az előző évekre tévedés miatt következett be, és a bejelentés kicsit alaposabb megvizsgálása jogosan vetett fel kérdéseket a Bizottság részéről. a mellékletekben szereplő táblázatok (26) A bejelentés a X. mellékletben tartalmaz egy felsorolást a KLM és a Martinair célállomásairól, de nincs felsorolás a Transavia célállomásairól. A térkép a Transavia célállomá- saival, illetve a 10. bekezdésben említett Transavia-menet- rend nem képezték részét a bejelentési okmányoknak. A bejelentés VIII. melléklete tartalmazza az 1998. júniusi SH&E-tanulmányt. „Az európai charterpiac – Elemzés a Martinairben lévő 50 %-os Nedlloyd-részesedésnek a KLM által történő megszerzésével kapcsolatban”. A tanul- mány szöveges része 60 oldal. A tanulmány 2. melléklete („Nem menetrend szerinti utasok Belgiumból, Németor- szágból, Hollandiából és az Egyesült Királyságból, föld- közi-tengeri célállomások és utaztató szerint”) tábláza- tokat mutat be az 1993. , 1995. és 1997. évre, amelyek felsorolják célállomást, amelyeket nem menetrend szerinti járatokkal látnak el a Schipholról, és amelyek minden célállomásra megadják az utasok teljes számát, a versenytársak által szállított utasok számát és a KLM, a Martinair és a Transavia által szállított utasok számát. Azokból a táblázatokból levonható a következtetés, hogy a Transavia az 1993–1997 közötti időszakban más repülőterekre szolgáltatott, mint az 1998. évre említett repülőterek a CO-nyomtatvány 40. oldalán szereplő táblázatban, beleértve azt a 10 célállo- mást, amelyeket a 10. bekezdés említ. földközi-tengeri összes az (27) A CO-formanyomtatvány egy szakaszt, amelynek a címe „A valós és teljes körű tájé- koztatás igénye”, amely megállapítja: tartalmaz bevezetője „Minden, ebben a nyomtatványban kért információnak valósnak és teljes körűnek kell lennie. A megkívánt tájé- koztatást ennek a nyomtatványnak a megfelelő rovatában kell megadni. Ennek a nyomtatványnak a mellékleteit csak azoknak az információknak a kiegészítésére szabad hasz- nálni, amelyek magában a nyomtatványban szerepelnek. ” 2005. 2. 23. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 50/15 vagy bármely más (28) A chartercélállomásokra vonatkozó információk a CO- nyomtatvány 40. oldalán szereplő táblázatban világosak, és nincs bennük semmi félreérthető. Nincs olyan nyilván- való tévedés, amely könnyen felfedezhető lenne. A táblázat nem tartalmaz utalást a felek által idézett tanul- mányra információforrásra. Az egyetlen alkalom ebben a fejezetben, ahol hivatkozás történik a tanulmányra, a 34. oldalon van, a fontos piac földrajzi terjedelmének meghatározásával összefüg- gésben, és annak az érvnek az alátámasztására, hogy a földrajzi piac egész Európára kiterjed (31). Ebben az össze- függésben a KLM kijelenti: „A KLM és a Martinair saját- jaikként fogadják el az SH&E következtetéseit ennek a bejelentésnek a céljaira. ” (32) a légitársaságok időről (29) Az SH&E tanulmány az 1993 és 1997 közötti évekre vonatkozik, és nem tartalmaz semmiféle információt az 1998-as nyári szezonról. Mi több, a tanulmány mellék- letében a statisztikai információk bemutatása nem olyan formában történik, hogy a bejelentésben szereplő táblá- zattal könnyen összehasonlíthatók lennének. Minden- időre megváltoztatják esetre azokat a célállomásokat, amelyeket kiszolgálnak. Követ- kezésképpen nem lehetett világosan kikövetkeztetni a 10. bekezdésben említett 10 célállomás meglétéből az SH&E tanulmányban az 1997-ig terjedő évekre, hogy az 1998- ra megadott információban azok hiánya a KLM által elkövetett hiba eredménye, nem pedig az általuk kiszol- gált célállomások megváltozásáé. Ezért az SH&E-tanul- mány mellékletében megadott információk nem szolgál- hatnak a bejelentés CO-nyomtatványának megfelelő rova- tában megadott valótlan információk korrigálására. 2. Tájékoztatás a Transavia menetrend szerinti jára- tairól (30) A KLM úgy érvel, hogy a Transavia férőhelyeladásai a menetrend szerinti járatokon nem képezik részét a rele- váns termékpiacnak, és ezért azokat nem is kellett megemlíteni. Arra a szóbeli kérdésre, hogy a Transavia menetrend szerinti járatai szerepelnek-e a piaci résza- rányra a KLM bejelentésében megadott adatokban, a KLM a következő írásbeli választ adta: „Ezek a piaci részarányok nem szerepelnek az SH&E- elemzésben, és ebből következően a KLM bejelentésében. A Martinair csak nem menetrend szerinti szállítóként működik a földközi-tengeri célállomásokra, aminek ered- ményeként nincs átfedés a Martinair és a Transavia tevé- kenysége között a nem menetrend szerinti földközi- tengeri piacon belül. Az európai nem menetrend szerinti földközi-tengeri piac jelentősen különbözik a menetrend szerinti piactól, az alább ismertetett okok miatt: a nem menetrend szerinti (charter-) forgalmat gyakorla- tilag csak az útvonal egyik végén értékesítik; a nem menetrend szerinti (charter-) járatok utasai férőhelyüket egy utazásszervezőtől vásárolják meg, míg a menetrend szerinti irodáktól vagy közvetlenül az érintett légitársaságtól vásárolnak; a járatokon a férőhe- nem menetrend szerinti túlnyomórészt utazási járatok utasai (charter-) (31) További hivatkozások szerepelnek az SH&E-tanulmányra a beje- lentés 7. fejezetében (Tájékoztatás az érintett piacokról). (32) A bejelentés 34. oldala. lyeket utazásszervezőknek adják el, a menetrend szerinti járatok férőhelyeivel szemben, amelyeket az utazásszerve- zőknek csak kis kontingentált mennyiségekben értéke- sítik; a nem menetrend szerinti (charter-) járatokat egy vagy több utazásszervező üzleti kockázatára működtetik, a menetrend szerinti üzleti kockázatát a légi szállító viseli; a menetrend szerinti járatoknál a törlésért fize- tendő díjak vagy nem léteznek, vagy legalábbis sokkal liberálisabbak; (charter-) piacnak sokkal több szereplője van és azok sokkal külön- bözőbbek. a nem menetrend szerinti A Bizottság információkérésére reagálva megadott infor- máció nem adható hozzá a KLM-csoport piaci részarány- ához, amelyet a bejelentés 62. oldalán adtak meg. A Transavia menetrend szerinti járatainak belefoglalása a piaci bázisba szükségképpen a teljes piaci bázis lényeges növekedéséhez vezetne, mivel akkor más szállítók menet- rend szerinti járatait is bele kellene venni. ” (33) a ismertetése információk (31) A CO-nyomtatvány által a piac meghatározásával kapcso- latban megkövetelt 6. szakaszban a releváns szakaszban szerepel. A 6. 1. termékpiacra a következő fogalommeghatározást hasz- nálják: „A releváns termékpiac magában foglalja minda- zokat a termékeket és/vagy szolgáltatásokat, amelyeket a fogyasztó egymással kicserélhetőnek vagy helyettesíthe- tőnek tekint, a termék jellemzői, árai és rendeltetésszerű egyes felhasználása termékből esetekben állhat bizonyos és/vagy szolgáltatásból, amelyek nagyrészt azonos fizikai vagy műszaki rendelkeznek, és egymás között kicserélhetőek. ” okán. A releváns jellemzőkkel számú egyedi termékpiac (32) feltétellel a gazdasági Tekintetbe véve azt a tényt, hogy a Transavia menetrend szerinti járatain egyes férőhelyeket szervezett utazásokat működtető utazásszervezőknek ugyanazon az áron és ugyanazzal (garancia mellett) adtak el, mint a charterjáratok férőhelyeit, ezeket az eladásokat a Bizottság ugyanazon termékpiac részének tekinti. Az a tény, hogy a piac ilyen meghatározása – amely azt jelentené, hogy a más légitársaságok által működtetett menetrend szerinti járatokra eladott férőhe- lyeket is szerepeltetni kellene a releváns termékpiacban – nem teheti lehetővé a KLM számára ennek a tájékozta- tásnak az elmulasztását. (33) A Bizottság megjegyzi, hogy KLM azt hitte, a Transavia járatain utazásszervezőknek értékesí- menetrend szerinti férőhelyek nem képezték részét ugyanannak a tett piacnak, mint a charterjáratokon értékesített férőhelyek. Mindazonáltal, még ezzel a feltételezéssel is, azokat a tevékenységeket meg kellett volna említeni a CO-nyom- tatvány 6. 2. kérdésére adott válaszban, mint „az érintett piachoz tevékenységeit kapcsolódó piacok”). A szomszédos (úgynevezett piacokkal kapcsolatos kérdés rendeltetése pontosan az, hogy a szükséges információkat meg lehessen kapni azokban az esetekben, amikor a partnerek olyan piac- meghatározást használtak, amely szűkebb lehet, mint az, amelyet a Bizottság használ. „szomszédos szorosan piac” (33) A KLM 1998. szeptember 18-i levele. L 50/16 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2005. 2. 23. (34) A KLM részletes magyarázatot adott, hogy nézete szerint a menetrend szerinti járatok miért nem képezik részét a releváns termékpiacnak, és ezért tisztában volt azzal, hogy ez olyan piac, amely szorosan kapcsolódik. A szomszédos piacokról szóló 6. 2. kérdésre adott válasz- ában a KLM nem hagyta kitöltetlenül a megfelelő rovatot. A KLM hivatkozott arra, hogy saját maga és a Martinair résztulajdonnal rendelkeznek utazásszervezőkben, vala- mint arra, hogy részesedése van egy számítógépes hely- foglaló rendszerben. Továbbá kijelentette, hogy a Martin- airnek vannak charterjáratai más célállomásokra (Karib- térség), valamint a KLM-nek és a Martinairnek menetrend járatai vannak több más célállomásra (34). Ez a szerinti kijelentés a charter- és a menetrend szerinti járatokról azt mutatja, hogy a KLM megértette a szomszédos piacokról szóló kérdést. Mindazonáltal a KLM nem tett említést ott a Transavia menetrend szerinti járatairól. Ilyen összefüggésben a KLM részletes ismertetése más szomszédos tevékenységekről megerősíti azt a benyo- mást, hogy a tájékoztatás teljes körű, és ez a kihagyást félrevezetővé teszi. V. JOGI ÉRTÉKELÉS 1. Tájékoztatás a Transavia chartercélállomásairól (35) A CO-nyomtatvány 40. oldalán szereplő táblázatban megadott, a Transavia chartercélállomásairól szóló tájé- koztatás valótlan, mivel legalább 10 célállomás – amelyek többsége fontos – nincs benne megemlítve. A tájékoz- tatás valótlanságát megerősíti a táblázatot megelőző kije- lentés, miszerint „a Transavia és a Martinair charterszol- gáltatásai nagyrészt kiegészítik egymást” (35). Különösen azáltal, hogy fontos spanyol, portugál és görög célállo- másokat hagytak ki, a táblázat azt a valótlan benyomást kelti, hogy a műveletek átfedése a Transavia és a Martin- air között csak korlátozott mértékű. A 39. oldalon az a hivatkozás, hogy a szolgáltatások kiegészítő jellegűek, nem értelmezhető úgy, hogy ez csak a repülőgépek mére- tére vonatkozik, tekintetbe véve a szövegösszefüggést, amelyben ezt a kijelentést tették – közvetlenül a táblázat előtt. Továbbá az a kijelentés, hogy a Transavia olyan tevékenykedik, amelyek „mások”, mint célállomásokkal a Martinairéi, azt a téves benyomást támasztja alá, amelyet az olvasó a táblázatból nyer. (36) Ennek a valótlan információnak a megadása durva hanyagság volt. Még akkor is, ha elfogadjuk a felek magyarázatát a Transavia fedélzeti magazinjának haszná- latát illetően, nagyfokú hanyagságról van szó. Egy fedél- zeti magazin egy marketing- és promóciós brosúra, amelynek pontossága nem szükségképpen garantált. A feleknek megbízhatóbb információs forrást kellett volna használniuk, mint például a Transavia belső statisztikáit, vagy a Transavia menetrendjét, amelyet később a Bizott- ságnak megküldtek. Mivel a Transavia teljes mértékben ellenőrzött leányvállalat, ez az információ készen állt a KLM számára. (37) Ennek megfelelően az, hogy a KLM nem tudott helyes információt adni ezzel a ponttal kapcsolatban, olyan (34) A bejelentés 47. oldala. (35) A bejelentés 39. oldala. jogsértés, amelyre pénzbírság szabható ki a vállalatfúziós rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint. 2. Tájékoztatás a Transavia menetrend szerinti jára- tairól (38) Minden olyan információ elhagyása, amely azt jelzi, hogy a Transaviának vannak menetrend szerinti járatai föld- közi-tengeri célállomásokra, és hogy a Transavia értékesít férőhelyeket utazásszervezőknek, a Transaviáról szóló tájékoztatást mind félrevezetővé, mind valótlanná teszi a vállalatfúziós rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében. többi információ (39) Az, hogy nem utaltak a Transavia menetrend szerinti járataira, a CO-nyomtatványban mega- földközi-tengeri dott nem egyszerű kihagyás, hanem – ahogyan a fentiek (a III. és IV. szakaszokban) kifejtik – jelentősen félrevezeti az olvasót, mivel a valós tényekről torzított képet ad. Ily módon a tájékoztatás egyszerre valótlan és félrevezető, a vállalatfúziós rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében. szövegkörnyezetében (40) A Bizottság nem zárhatja ki annak lehetőségét, hogy a KLM szándékosan tartotta vissza az információkat a Transavia menetrend szerinti járatairól. Legalábbis nagy- fokú hanyagságról van szó, mivel a tájékoztatás, annak fontossága és az a követelmény, hogy azt a CO-nyomtat- ványon kell megadni ismertek a KLM előtt, vagy ismer- teknek kellett lenniük. (41) Ennek megfelelően az, hogy a KLM elmulasztotta bevenni ezeket az információkat, szintén jogsértés, amelyre vonat- kozóan pénzbírság szabható ki. VI. PÉNZBÍRSÁGOK KISZABÁSA (42) A vállalatfúziós rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja szerint a Bizottság a vállalkozásokra 1 000 euró és 50 000 euró közötti pénzbírságot szabhat ki, amikor szándékosan vagy hanyagságból valótlan vagy félrevezető tájékoztatást adnak meg a vállalatfúziós rendelet 4. cikke alapján tett bejelentésben. A 14. cikk (3) bekezdése szerint a Bizottságnak figyelembe kell vennie a jogsértés jellegét és súlyosságát. A Bizottság ennek megfelelően figyelembe veszi a súlyosbító vagy enyhítő körülményeket. a pénzbírság összegének megállapításakor 1. A jogsértés jellege (43) A KLM által elkövetett jogsértés valótlan és félrevezető tájékoztatás megadásának formáját öltötte, a vállalatfú- ziós rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja értel- mében. Ennek a valótlan és félrevezető tájékoztatásnak a megadása legalábbis durva hanyagság volt. 2. A jogsértés súlyossága (44) A vállalatfúziós rendelet megsértését a KLM részéről súlyos jogsértésnek kell tekinteni, az alábbiakban ismer- tetett okok miatt: 2005. 2. 23. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 50/17 a) A valótlan vagy félrevezető tájékoztatás fontossága Azok versenyjogi szempontjából. (45) A felek közötti, az egyes célállomásokat illető, bármiféle átfedéssel kapcsolatos tájékoztatás nyilvánvalóan fontos a művelet Ez értékelése független attól, hogy a vonatkozó piac egyedi útvona- lakból áll-e vagy az összes vagy bizonyos földközi-tengeri célállomásokból. Transavia-célállomások, a amelyeket nem említettek meg, fontos spanyol, portugál és görög üdülési célállomások, amelyek nagy számban vonzanak utasokat. Az a tájékoztatás, amely szerint a Transavia minden fontos Martinair-célállomáson is működik, fontos a Martinair és a Transavia közötti tény- leges verseny mértékének megítélésében is, különösen, ha a felek ismételt nyilatkozatainak összefüggésében szem- léljük, miszerint a Martinair és a Transavia tevékenysége egymást kiegészíti (36). azt a kijelentését követi, hogy a Transavia és a Martinair tevékenységei „nagyrészt egymást kiegészítik”. A KLM-nek az a felvetése, hogy ezt a táblázatot csak a tanulmánnyal összefüggésben lett volna szabad olvasni, megalapo- zatlan, és ott nincs még egy utalás sem a tanulmányra. (50) A KLM-nek az a felvetése, hogy a táblázat valótlansága nyilvánvaló volt, szintén megalapozatlan. Ha a kérdéses chartercélállomások kihagyását a KLM nem vette észre, holott sokkal jobb ismeretekkel rendelkezik tevékenysé- geiről, mint bárki más, ez bizonyára nem volt olyan nyilvánvaló tévedés, hogy bármely alapos olvasó észreve- hette volna. (46) Az a tájékoztatás, hogy a Transavia sok fontos üdülési célállomásra működtet menetrend szerinti és charterjára- tokat, szintén nyilvánvalóan fontos a Transavia piaci pozíciójának megítéléséhez. Tekintet nélkül arra, hogy a férőhelyek részét menetrend szerinti járatokra eladott képezik-e a vonatkozó termékpiacnak, az a tájékoztatás, hogy a Transavia jelentős menetrend szerinti tevékeny- séggel rendelkezik chartercélállomásaira, fontos a Tran- savia piaci erejének meghatározásához azoknál az útvo- nalaknál. b) Enyhítő tényezők, amelyeket a KLM vetett fel (51) A KLM hangsúlyozza, hogy nem állt szándékában infor- mációt visszatartani a Bizottságtól, és hogy az adminiszt- rációs hiba komolyságát a Bizottság eltúlozza. Mindazon- által annak megmagyarázása, hogy a KLM miként gyűj- tött információkat a Transavia chartercélállomásairól, a nemtörődömség magas fokát mutatja. A tájékoztatást egy fedélzeti magazinra alapozni – nem pedig egy megbízhatóbb forrásra – a szükséges információk gondos kiválasztására vonatkozó kötelesség súlyos elhanyagolását jelenti, különös tekintettel arra a tényre, hogy a Transavia teljes mértékben ellenőrzött leányvállalat. és tett a bejelentés több tervezetét (47) A KLM hangsúlyozza, hogy több megbeszélése volt a Bizottsággal a bejelentés előkészítése érdekében, hogy azokon a megvitatta jóhiszeműen tartotta magát megbeszéléseken, a Bizottság által javaslatokhoz és megjegyzésekhez. Rámutat arra is, hogy egy ilyen ügyben a bejelentés nagyon összetett, a könnyen elérhető adatok hiánya miatt. A KLM továbbá megállapítja, hogy nem bizonyo- sodott be, miszerint „valótlan vagy félrevezető” tájékozta- tást adott volna, de mindenesetre, az ügy sajátos körül- ményeit tekintetbe véve, semmiféle ilyen rendelkezés nem vehető alapul egy pénzbírság kiszabásához. A Bizottság nem tudja osztani ezt a nézetet, az alábbiakban ismerte- tett okokból. i. A T r a n s a v i a c h a r t e r c é l á l l o m á s a i (48) A kifogási nyilatkozathoz fűzött megjegyzéseiben a KLM a Transavia chartercélállomásainak kihagyását adminiszt- rációs hibaként (37) magyarázza. A KLM emellett úgy lennie érvel, hogy a tévedésnek nyilvánvalónak kellett bárki számára, aki a bejelentést megvizsgálja. (49) A KLM úgy érvel, hogy a kérdéses táblázat a CO-nyom- tatvány szövegébe csak a Bizottság kérésére került be, és a folyamatban lévő 1998-as nyári szezonra részletes adatok a piaci részarányról még nem álltak rendelkezésre. A bejelentés 40. oldalán szereplő táblázat nem mellék- letként vagy az ennek a határozatnak a 26. bekezdésében említett SH&E-tanulmányban foglalt tájékoztatás frissíté- seként jelenik meg. Ez egy illusztráció, amely a KLM-nek (36) A bejelentés 32. és 39. oldala, az 1998. szeptember 9-i levél 5. oldala. ii. A T r a n s a v i a m e n e t r e n d s z e r i n t i t e v é - k e n y s é g e (52) A KLM úgy érvel, hogy soha nem csinált titkot a Bizott- sággal fenntartott kapcsolatai során abból a tényből, hogy a KLM-csoport, beleértve a Transavia leányvállalatot is, menetrend szerinti járatokat üzemeltet általában Euró- pában és ezen belül a földközi-tengeri térségbe. Azt is kijelenti, hogy több információt nyújtott volna a Trans- avia menetrend szerinti járatairól, ha a Bizottság kérte volna azt a bejelentést megelőző tárgyalásokon. A KLM hivatkozik az SH&E-tanulmányra, amely szerinte vilá- gossá teszi, hogy az összes holland üdülésre utazó személy 47 %-a menetrend szerinti járattal megy szabad- ságra. A KLM kijelenti, hogy elképzelhetetlen lenne, ha ezeknek az utasoknak nagy részét nem tulajdonítanák a KLM-csoportnak. (53) A bejelentést megelőző találkozókon folytatott megbe- szélések főként a piac meghatározásának tisztázására irá- nyultak. A Bizottság elfogadja, hogy mivel a KLM nem magyarázta el, hogy a Transaviának jelentős férőhely-érté- kesítése van menetrend szerinti járatain szervezett utazá- sokkal foglalkozó irodák számára, a Bizottság eredetileg nem vette fontolóra, hogy ezeket a tevékenységeket figye- lembe kell venni a piac meghatározásának céljaira. Ez nem szünteti meg azonban a KLM-nek azt a kötelességét, hogy teljes körű tájékoztatást adjon ezekről a tevékeny- ségekről, legalábbis a CO-nyomtatvány 6. 2. kérdésére válaszolva (38). Ezen túlmenően az SH&E-tanulmányban (37) Lásd ennek a határozatnak a (24) bekezdését. (38) Ilyen információt az 1998. december 21-i bejelentésben adtak meg. L 50/18 HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja 2005. 2. 23. megadott információk az összes holland üdülni utazó személyre vonatkoznak, nem pedig csak azokra az ügyfe- lekre, akik szervezett utazást vásárolnak egy utazásszer- vezőtől. Ezért abból a tájékoztatásból nem lehetett azt megállapítani, hogy a Transavia menetrend szerinti jára- tain férőhelyeket értékesít szervezett utazásokat kínáló irodáknak. Az a mód, ahogyan a Transaviára vonatkozó tájékoztatást bemutatták, valamennyi benyújtott válto- zatban, nem valószínűsítette, hogy a Bizottság részéről ilyen kérdések merülnek fel. A Transavia bemutatása mindig „charterszolgáltatóként” történt. Azt az informá- ciót, hogy a Transavia menetrend szerinti járatokat is üzemeltet, csak a bejelentés végleges változatában, a 45. oldal 11. lábjegyzetében adták meg, amely a Transa- viának a KLM törzsutasprogramjában való részvételére vonatkozott. Ezt az információt a korábbi tervezetek nem tartalmazták. Ezért az az érv, hogy a Bizottság kérhette volna, vagy kérnie kellett volna ezt az informá- ciót, megalapozatlan. (54) A KLM továbbá azt állítja, hogy a menetrend szerinti járatokkal kapcsolatos információ nem változtatta meg a KLM piaci részarányát, és ezért ennek az információnak az elhagyása nem releváns. A társaság tényleges piaci részaránya azonban csak egyik eleme annak, hogy piaci erejét megmérjék. Az, hogy a Transavia menetrend szolgáltatásokat nyújt olyan célállomásokra, szerinti amelyeket kiszolgál, nyilvánvalóan olyan tényező, amely hozzájárul erejéhez azokon az útvonalakon, és ezért releváns a Bizottság értékelése számára a versenyről, a fúzióval összefüggésben. Ennek történő megfelelően az ügynek a Bizottság részéről érdemi megítélését, valamint az esetleg szükséges megol- dások jellegét és terjedelmét valószínűleg befolyásolja az, amit tud (vagy nem tud) azoknak a tevékenységeknek a meglétéről, valamint azok jellegéről és terjedelméről. charteralapon is (55) Például, ha valóban az lenne a helyzet, hogy a Transa- viának nem lenne menetrend szerinti tevékenysége lehetne úgy érvelni, azokra a célállomásokra, akkor hogy viszonylag könnyű lenne más, menetrend szerinti légitársaságok számára az ilyen tevékenységeket megkez- deni, a férőhelyeket magánszemélyeknek és utazásszerve- zőknek értékesíteni, és hogy ebből következően a fúziót meg kell engedni. Hasonlóképpen, ha megállapítást nyer egy lehetséges domináns pozíció megléte az érintett útvonalak némelyikén, egy olyan megoldás, amely kizá- rólag a Martinair tevékenységeire összpontosít, vagy a Transavia chartertevékenységére, elégtelen lehet, hiszen az nem hatna ki a Transavia által azokon az útvonalakon a Transavia menetrend szerinti járataira az utazásszerve- zőknek megvalósított illetve nem venné figyelembe azt. jelentős értékesítést, 3. A pénzbírság összege (56) A vállalatfúziós rendelet szerint kezdeményezett eljárá- sokban nagyon fontos, hogy a fúzióban részt vevő felek teljes körű tájékoztatást nyújtsanak, amikor bejelen- tésüket leadják. Ezek a korlátozások azt jelentik, hogy a cégeknek különösen gondosaknak kell lenniük, amikor a fúzió részleteit megadják. (57) A jelen esetben a KLM olyan tájékoztatást adott meg, amely valótlan és félrevezető volt, és a KLM legalábbis durván hanyag volt. Továbbmenve, az információ nyil- vánvalóan fontos volt a művelet versenyjogi megítélése szempontjából. tájékoztatásból (58) A KLM a valós információt nem saját kezdeményezésére adta meg, hanem csak a Bizottság vizsgálatának eredmé- nyeként. A további Transavia-chartercélállomásokkal kapcsolatos teljes körű tájékoztatást csak egy informáci- ókérésre válaszolva benyújtott lehetett megszerezni, amelyet végül szóban megerősítettek. Azt a tájékoztatást, hogy a Transavia menetrend szerinti jára- tokat üzemeltet földközi-tengeri célállomásokra, az infor- mációkérés eredményeként adták meg. Azt a tényt, hogy járataira utazásszervezőknek a KLM menetrend szerinti férőhelyeket értékesít, ugyanolyan gazdasági feltételekkel, és ennek a tevékenységnek a mint teljes mértékben csak az 1998. december fontosságát 21-i bejelentés erősítette meg, illetve a Bizottság ezt követő vizsgálata a bejelentésben foglalt tájékoztatásról. charterjárataira, (59) A KLM magatartásának megítélésében azt is észben kell tartanunk, hogy a KLM nagy európai társaság, amely jelentős üzleti tevékenységet folytat Európában. A KLM- nek voltak már tapasztalatai a vállalatfúziós rendelet szerinti bejelentéssel kapcsolatban. (60) Enyhítésképpen a KLM azt vetette fel egy összefogla- lóban, ahogyan azt részletesebben a 47–55. bekezdés ismerteti, hogy az állítólagos jogsértések nem voltak előre megfontoltak, hogy a Bizottságnak képesnek kellett volna lennie arra, hogy a hiányzó információt meghatá- rozza, és azt kérje a bejelentést megelőző időszakban (ami ebben az esetben meglehetősen hosszúra nyúlt), illetve, hogy a hiányzó információ nem volt meghatározó az ügy kimenetele szempontjából. (61) A Bizottság nézete szerint csak kis súllyal eshetnek latba ezek a felvetések a jogsértés súlyosságára gyakorolt hatá- sukat illetően, és ezáltal a kiszabandó pénzbírság össze- gének megállapítása során. Nincs bizonyíték arra, hogy a jogsértések szándékosak voltak, és a KLM részvétele a bejelentést megelőző kapcsolattartásban a Bizottsággal azt jelzi, hogy legalábbis szeretett volna gondoskodni arról, hogy a bejelentés elfogadható legyen. Mindazon- által annak felelőssége, hogy az összes releváns informá- ciót biztosítsák, a KLM-é volt, és nem tanúsított kellő gondosságot ennek a feladatnak az elvégzése során. A jogsértésekkel kapcsolatos hanyagság mértéke nagyon jelentős, mindkét előfordulásnál. A KLM-nek nem lett volna szabad egy fedélzeti magazinra támaszkodnia döntő információknál, amilyenek a Transavia chartercél- állomásaira vonatkozóak. Megadhatta volna a tájékozta- tást a Transavia menetrend szerinti járatairól, és fel kellett volna mérnie ennek jelentőségét, még akkor is, ha nincs konkrét kérdés vagy emlékeztető a Bizottság részéről. Ezenkívül minden bizonnyal lehetséges, hogy ameny- nyiben a Bizottság nem azonosította be a hiányzó infor- máció egyik elemét sem, annak folytatólagos hiánya hatott volna a fúzióval kapcsolatos érdemi döntésre, és olyan módon, amiből a KLM hasznot húzhatott volna. 2005. 2. 23. HU Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 50/19 (62) A fentiek alapján, valamint figyelembe véve az ügy körül- ményeit, a Bizottság egy 40 000 eurós pénzbírság kisza- bását tartja helyénvalónak a KLM-re, a vállalatfúziós ren- delet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján, Ennek az időszaknak a leteltével automatikusan kamat fize- tendő, amelynek mértéke az Európai Központi Bank által repó- műveleteire alkalmazott kamatláb annak a hónapnak az első munkanapján, amelyben a határozat elfogadásra került, vagyis 3 %, plusz 3,5 százalékpont, ami 6,5 %-ot tesz ki. ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT: 1. cikk Ezennel egy 40 000 eurós pénzbírság kiszabására kerül sor a Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV (KLM) számára, a 4064/89/EGK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének b) pontja alapján, valótlan és félrevezető tájékoztatás megadása miatt a Bizottság számára annak a rendeletnek az alapján 1998. szep- tember 1-jén benyújtott bejelentésben. 3. cikk Ennek a határozatnak a címzettje: Koninklijke Luchtvaart Maatschappij NV Amsterdamseweg 55 NL-1182 GP Amstelveen 2. cikk Kelt Brüsszelben, 1999. december 14-én. Az 1. cikkben említett pénzbírságot az erről a határozatról szóló értesítéstől számított három hónapon belül kell megfi- zetni, az Európai Bizottságnak a Banque Bruxelles Lambert, Agence Européenne, Rond Point Schuman 5, B-1040 Brüsz- szelnél vezetett 310-0933000-43 sz. számlájára. a Bizottság részéről Mario MONTI a Bizottság tagja


title: Rådets forordning (EF) nr. 2703/1999 af 14. december 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 2596/97 om forlængelse af den periode, der er fastsat i artikel 149, stk. 1, i akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse

eurovoc_concepts:
Finland
Sweden
marketing standard
milk
milk fat
transitional period (EU)

formats: html pdf print

text: 21. 12. 1999 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 327/11 RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 2703/1999 af 14. december 1999 om ændring af forordning (EF) nr. 2596/97 om forlængelse af den periode, der er fastsat i artikel 149, stk. 1, i akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — under henvisning til akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse, særlig artikel 149, stk. 2, under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), (3) halvvejs i perioden bør det konstateres, hvor langt medlemsstaterne er nået med ordningens anvendelse — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2), og Artikel 1 ud fra følgende betragtninger: Artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2596/97 affattes således: (1) for Ved artikel 1, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 2596/ 97 (3) blev den periode, i hvilken der kan træffes over- så vidt angår kravene til gangsforanstaltninger, fedtindholdet i mælk til konsum i Finland og Sverige, forlænget til den 31. december 1999; de tilpasningsvan- skeligheder, som nødvendiggjorde overgangsforanstalt- ikke kunne overvindes inden den 31. ningerne, vil december 1999; (2) derfor bør muligheden i tiltrædelsesakten af 1994 for at forlænge den pågældende periode benyttes; perioden bør forlænges med fire år; »Denne periode forlænges dog indtil den 31. december 2003, for så vidt angår kravene til fedtindholdet i mælk til konsum i Finland og Sverige. Finland og Sverige meddeler senest den 31. december 2001 Kommissionen, hvilke foranstaltninger de har truffet med henblik på at tilpasse sig EF-ordningen. På dette grundlag vil Kommissionen forelægge Rådet en rapport om de frem- skridt, der er gjort i de pågældende medlemsstater. « Denne forordning træder i kraft den 1. januar 2000. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 14. december 1999. På Rådets vegne K. HEMILÄ Formand (1) EFT C 342 af 30. 11. 1999, s. 35. (2) Udtalelse afgivet den 2. 12. 1999 (endnu ikke offentliggjort i EFT). (3) EFT L 351 af 23. 12. 1997, s. 12


title: Regolamento (CE) n. 2639/1999 della Commissione, del 14 dicembre 1999, in ordine al regolamento (CE) n. 1218/96 relativo all'esonero parziale dal dazio all'importazione, per alcuni prodotti del settore cerealicolo, previsto dagli accordi tra la Comunità europea e la Repubblica di Polonia, la Repubblica di Ungheria, la Repubblica ceca, la Repubblica slovacca, la Repubblica di Bulgaria e la Romania

eurovoc_concepts:
CCT duties
Czechia
barley
import licence
tariff exemption
tariff quota

formats: pdf print

text: 15. 12. 1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 323/11 REGOLAMENTO (CE) N. 2639/1999 DELLA COMMISSIONE del 14 dicembre 1999 in ordine al regolamento (CE) n. 1218/96 relativo all'esonero parziale dal dazio all'importazione, per alcuni prodotti del settore cerealicolo, previsto dagli accordi tra la Comunità europea e la Repubblica di Polonia, la Repubblica di Ungheria, la Repubblica ceca, la Repubblica slovacca, la Repubblica di Bulgaria e la Romania LA COMMISSIONE DELLE COMUNITÀ EUROPEE, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, visto il regolamento (CEE) n. 1766/92 del Consiglio, del 30 giugno 1992, relativo all'organizzazione comune dei mercati nel settore dei cereali (1), modificato da ultimo dal regolamento (CE) n. 1253/1999 (2) in particolare l'articolo 9, superino il contingente annuo; che le domande di titolo presentate il 13 dicembre 1999 per l'importazione di orzo in provenienza dalla Repubblica ceca vertono su 46 030 tonnellate, mentre il quantitativo massimo che può essere importato con il beneficio di un dazio ridotto dell'80 % è pari a 15 580 tonnellate, (1) (2) la Repubblica ceca, considerando che il regolamento (CE) n. 1218/96 della Commissione, del 28 giugno 1996, relativo all'esonero parziale dal dazio all'importazione, per alcuni prodotti del settore cerealicolo, previsto dagli accordi tra la Comunità europea e la Repubblica di Polonia, la Repub- blica di Ungheria, la Repubblica slovacca, la Repubblica di Bulgaria e la Romania (3), modificato da ultimo dal regolamento (CE) 32/98 (4), ha fissato in particolare i quantitativi d'orzo e di frumento tenero originari delle repubbliche ceca e slovacca e della Repubblica di Ungheria che possono beneficiare di un accesso preferenziale in virtù dell'accordo interinale concluso con tali paesi; considerando che la Commissione è tenuta a fissare un coefficiente unico di riduzione dei quantitativi per i quali importazione qualora essi sono stati chiesti titoli di HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO: Articolo 1 titoli per Le domande di l'importazione a dazio ridotto dell'80 %, nel quadro del contingente relativo alla Repubblica ceca di cui al regolamento (CE) n. 1218/96, presentate il 13 dicembre 1999 per l'orzo di cui al codice NC 1003 00 90, e trasmesse alla Commissione, sono accolte previa applicazione ai quantitativi in esse indicati di un coefficiente pari a 0,338475. Articolo 2 Il presente regolamento entra in vigore il 15 dicembre 1999. Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri. Fatto a Bruxelles, il 14 dicembre 1999. Per la Commissione Monika WULF-MATHIES Membro della Commissione (1) GU L 181 dell'1. 7. 1992, pag. 21. (2) GU L 160 del 26. 6. 1999, pag. 18. (3) GU L 161 del 29. 6. 1996, pag. 51. (4) GU L 5 del 9. 1. 1998, pag. 4