title: Særberetning nr. 9/99 om særprogrammet for forskning, udvikling og demonstration inden for landbrug og fiskeri (FAIR - «Fisheries, Agriculture & Agro-Industrial Research»), med Kommissionens svar

eurovoc_concepts:
EU programme
farming sector
fishing industry
report
research

text: 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/1 I (Meddelelser) REVISIONSRETTEN om s(cid:230)rprogrammet for forskning, udvikling og demonstration inden for landbrug og fiskeri (FAIR (cid:151) »Fisheries, Agriculture & Agro-Industrial Research«), med Kommissionens svar S˘RBERETNING Nr. 9/99 (artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF) (2000/C 92/01) INDHOLD INDLEDNING. Forskningsaktioner p(cid:229) landbrugs- og fiskeriomr(cid:229)det. Rettens revision. RESUM(cid:201) AF DE VIGTIGSTE BEM˘RKNINGER. GENERELLE KARAKTERISTIKA VED FORSKNINGSAKTIONERNE P¯ LANDBRUGSOMR¯DET. Retsgrundlag og m(cid:229)l. S(cid:230)rlige kendetegn. Finansielle data. FAIR-PROGRAMMETS OPBYGNING. Gennemfłrelsen. Definitioner og regler. Procedurer. Forvaltningens struktur og ressourcer. Forvaltningens struktur. Forvaltningsressourcer og -instrumenter. FORVALTNING AF AKTIONERNE UNDER FAIR-PROGRAMMET. Forordninger og praksis. Datering af kontrakter. Den anvisningsberettigedes stilling og rolle. Hłringsproceduren. Bogfłring af og tilsyn med personale- og driftsudgifter. S(cid:230)rlige aftaler med kontrahenter. Samarbejdet med FAIR-programudvalget. Forvaltnings-, tilsyns- og kontrolprocedurerne. Stramme tidsfrister. Formalisering af forvaltningen af aktionerne. Finansielle og tekniske krav. KONKLUSION. Punkt 1-4 1-2 3-4 5-12 13-19 13-14 15-17 18-19 20-55 21-42 22-30 31-42 43-55 44-49 50-55 56-110 57-74 58 59 60-61 62-65 66-68 69-74 75-110 76-80 81-90 91-110 111-118 Kommissionens svar. Side 2 2 2 2 4 4 5 5 5 7 7 8 9 9 10 11 11 11 11 11 12 12 12 13 13 14 15 17 18 C 92/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 INDLEDNING Forskningsaktioner p(cid:229) landbrugs- og fiskeriomr(cid:229)det 1. Landbruget har stor social og łkonomisk betydning i Den Europ(cid:230)iske Union og har derfor altid v(cid:230)ret et traditionelt forsk- ningsomr(cid:229)de. Allerede l(cid:230)nge fłr den f(cid:230)lles forskningspolitik blev iv(cid:230)rksat, blev de fłrste aktioner p(cid:229) dette omr(cid:229)de finansieret p(cid:229) grundlag af artikel 41 i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske (cid:216)konomiske F(cid:230)llesskab (E(cid:216)F). Siden er indsatsen p(cid:229) dette omr(cid:229)de vokset stłt, og der har kunnet iv(cid:230)rks(cid:230)ttes flere og flere foran- staltninger p(cid:229) grundlag af traktatens artikel 235, der giver hjem- mel til meget forskelligartede forskningsaktioner, og is(cid:230)r p(cid:229) grund- lag af det nye afsnit specielt med henblik p(cid:229) aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling (FTU), der blev indfłjet i trak- taten med F(cid:230)llesaktens ikrafttr(cid:230)delse i juli 1987. Fra 1987-1991 indgik landbrugsforskningen s(cid:229)ledes med et samlet budget p(cid:229) 205 mio. ECU i fem s(cid:230)rprogrammer (1) i F(cid:230)llesskabets andet rammeprogram for forskning (2). Med vedtagelsen af det tredje rammeprogram (1990-1994) (3) blev disse sm(cid:229) programmer erstat- tet af et enkelt s(cid:230)rprogram for landbrugs- og agroindustriel forsk- ning, AIR-programmet (4), med et budget p(cid:229) 377 mio. ECU. (1) R(cid:229)dets afgłrelse 87/516/Euratom, E(cid:216)F af 28. september 1987 om rammeprogrammet for F(cid:230)llesskabets aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling (1987-1991), EFT L 302 af 24. 10. 1987, som (cid:230)ndret ved R(cid:229)dets afgłrelse 88/193/Euratom, E(cid:216)F af 28. marts 1988, EFT L 89 af 6. 4. 1988. (2) R(cid:229)dets beslutning 90/84/E(cid:216)F af 26. februar 1990 om et s(cid:230)rprogram for F(cid:230)llesskabet inden for forskning og teknologisk udvikling vedrł- rende landbrugets konkurrenceevne og forvaltning af landbrugets res- sourcer (1989-1993), EFT L 58 af 7. 3. 1990 (CAMAR). R(cid:229)dets beslutning 89/160/E(cid:216)F af 23. februar 1989 om det fłrste fler- (cid:229)rige program (1988-1993) for bioteknologibaseret agroindustriel forskning og teknologisk udvikling (ECLAIR-programmet), EFT L 60 af 3. 3. 1989. R(cid:229)dets beslutning 89/411/E(cid:216)F af 20. juni 1989 om vedtagelse af et s(cid:230)rprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for levneds- middelvidenskab og -teknologi (1989-1993) (FLAIR), EFT L 200 af 13. 7. 1989. R(cid:229)dets afgłrelse 87/534/E(cid:216)F af 19. oktober 1987 om vedtagelse af EF-programmer for forskning og koordinering af forskningen inden for fiskerisektoren for perioden 1988-1992, EFT L 314 af 4. 11. 1987 (FAR). R(cid:229)dets beslutning 89/626/E(cid:216)F vedrłrende et program for forskning og teknologisk udvikling inden for omr(cid:229)det skovbrug (1990-1992), EFT L 359 af 8. 12. 1989 (FOREST). (3) R(cid:229)dets afgłrelse 90/221/Euratom, E(cid:216)F af 23. april 1990 om et ram- meprogram for F(cid:230)llesskabets indsats inden for forskning og teknolo- gisk udvikling (1990-1994), EFT L 117 af 8. 5. 1990, som (cid:230)ndret ved afgłrelse 93/167/Euratom, E(cid:216)F af 15. marts 1993, EFT L 69 af 20. 3. 1993. (4) R(cid:229)dets beslutning 91/504/E(cid:216)F af 9. september 1991 om vedtagelse af et s(cid:230)rprogram for Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab for forskning, tek- nologisk udvikling og demonstration inden for landbrug og agroin- dustri, herunder fiskeri (1990-1994), EFT L 265 af 21. 9. 1991 (AIR). 2. Det fjerde rammeprogram (5) (4. RP), hvortil der for perioden 1994-1998 var afsat 11 879 mio. ECU, omfatter fire store aktio- ner. F(cid:230)llesskabets forskningsaktioner inden for landbrug og fiskeri indg(cid:229)r hovedsageligt i den fłrste af disse aktioner og har et samlet budget p(cid:229) 739,5 mio. ECU. Sigtet med dem er at forbedre pro- duktionen, fremme udviklingen af moderne virksomheder og ind- fłre et mindre intensivt landbrug og skovbrug, som i hłjere grad tager hensyn til miljłet og forbrugernes krav til kvalitet og fłde- varesikkerhed. Tabel 1 viser, hvor stor en del af budgettet for 4. RP der var afsat til disse aktiviteter. Rettens revision 3. Rettens revision omfattede en undersłgelse af de forvaltnings- og tilsynsprocedurer, der anvendes i forbindelse med disse aktio- ner. Revisionen, der blev foretaget b(cid:229)de i de generaldirektorater, der forvalter programmet, og p(cid:229) grundlag af en stikprłve af mod- tagere og/eller forskningskontrakter, tog i s(cid:230)rlig grad sigte p(cid:229) F(cid:230)l- lesskabets s(cid:230)rprogram for forskning, FAIR (6), og Retten har ana- lyseret de regler, procedurer og ressourcer, Kommissionen anvender. Der er aflagt ni revisionsbesłg i syv af F(cid:230)llesskabets medlemsstater. Under disse besłg har Retten revideret 27 stłt- temodtagere, koordinatorer eller partnere i 44 forskningskontrak- ter. Af hensyn til undersłgelsen er revisionsomr(cid:229)det i enkelte til- f(cid:230)lde blevet udvidet til ogs(cid:229) at omfatte andre sager. Tabel 2 er en oversigt over de projekter, der er revideret p(cid:229) stedet, med angi- velse af antal projekter og involverede belłb. 4. Revisionen p(cid:229)begyndtes i slutningen af marts 1998 efter en forundersłgelse, og den afsluttedes med et udkast til s(cid:230)rberet- ning, som Retten vedtog i juli 1999. De fleste af bem(cid:230)rkningerne i beretningen er baseret p(cid:229) fire revisionsskrivelser, som Retten sendte til Kommissionen i henholdsvis december 1998 og februar 1999. Retten modtog Kommissionens svar i juni og juli 1999. RESUM(cid:201) AF DE VIGTIGSTE BEM˘RKNINGER 5. S(cid:230)rprogrammet for forskning, FAIR, bygger p(cid:229) en lang r(cid:230)kke tidligere erfaringer. Det har f(cid:229)et flere bevillinger, og de aktioner, der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes til gennemfłrelse af det, er mere varierede end tidligere, men dets struktur og ressourcerne til forvaltning af det er ikke blevet tilpasset godt nok. Der var ikke fastsat kvantifice- rede m(cid:229)l, der var defineret p(cid:229) forh(cid:229)nd eller var et resultat af tid- ligere aktioner, og det er derfor vanskeligt at m(cid:229)le resultaterne og kontrollere, at de er i overensstemmelse med strategien for pro- grammet (jf. punkt 1 og 13-19). (5) Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets afgłrelse nr. 1110/94/EF af 26. april 1994 om fjerde rammeprogram for Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs ind- sats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsak- tioner (1994-1998), EFT L 126 af 18. 5. 1994. Afgłrelse nr. 2535/97/EF af 1. december 1997 om anden tilpasning af afgłrelse nr. 1110/94/EF, EFT L 347 af 18. 12. 1997. (6) R(cid:229)dets beslutning 94/805/EF af 23. november 1994 om et s(cid:230)rpro- gram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter) (1994-1998), EFT L 334 af 22. 12. 1994 (FAIR). 3 0 3 2 0 0 0 Bevillingerne til det fjerde rammeprogram fordelt p(cid:229) foranstaltninger Tabel 1 Fjerde rammeprogram (mio. ECU) 2. foranstaltning 3. foranstaltning 4. foranstaltning 4. RP i alt 1. foranstaltning Landbrug og fiskeri Biovidenskab og -teknologi 595,5 374,0 739,5 658,0 50,0 31,5 Program for forskning, teknologisk udvikling og demonstration 3 668,0 2 140,0 1 157,0 1 709,0 1 076,0 263,0 147,0 I alt 10 160,0 575,0 352,0 792,0 792,0 11 879,0 575,0 352,0 A. Informationsteknologi B. Industriteknologi C. Miljł D. Biovidenskab og -teknologi (cid:151) Bioteknologi (cid:151) Biomedicin og sundhed (cid:151) Landbrug og fiskeri (cid:151) S(cid:230)rprogrammet FAIR (cid:151) Institutionelle aktioner (*) (cid:151) Konkurrencebaserede foranstaltninger (*) E. Ikke-nuklear energi F. Transport G. M(cid:229)lrettet łkonomisk forskning Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer Videreformidling og nyttiggłrelse af resultaterne Forskeres uddannelse og mobilitet (*) Til ydelse af teknisk-videnskabelig stłtte til F(cid:230)llesskabets politikker. Kilde: Kommissionen D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s i T d e n d e C 9 2 / 3 C 92/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 Projekter under FAIR-programmet, der er revideret p(cid:229) stedet, og de involverede belłb Tabel 2 Projekternes art Forskningsprojekter med omkostningsdeling Demonstrationsprojekter Samordnede foranstaltninger (herunder net) SMV-forskningsprojekter, der samarbejdes om Ledsageforanstaltninger Stipendier Belłb (mio. ECU) 35,0 3,1 3,2 0,9 0,4 0,1 I alt 42,7 Antal 31 2 7 2 1 1 44 6. En r(cid:230)kke gennemfłrelsesbestemmelser er ikke blevet anvendt korrekt, fordi de er uklare eller ikke pr(cid:230)cise nok. Projekterne blev s(cid:229)ledes ikke kun udvalgt efter videnskabelige og tekniske kriterier, men ogs(cid:229) efter, om de var i overensstemmelse med m(cid:229)lene for den f(cid:230)lles landbrugspolitik. For FAIR1(cid:146)s vedkommende var det ikke p(cid:229) forh(cid:229)nd udtrykkeligt angivet, at der skulle anvendes s(cid:229)danne kriterier. Den prioritering, projekterne havde f(cid:229)et ved den eksterne videnskabelige vurdering, blev derved (cid:230)ndret v(cid:230)sent- ligt. P(cid:229) samme m(cid:229)de har man ved fasts(cid:230)ttelsen af F(cid:230)llesskabets bidrag til finansieringen kun i meget f(cid:229) tilf(cid:230)lde fulgt princippet om, at omkostningerne finansieres med en gradvis lavere procent- sats, jo n(cid:230)rmere projektet er p(cid:229) markedet (jf. punkt 20-30). 7. Der er ingen f(cid:230)lles udv(cid:230)lgelses- og evalueringsproces for 4. RP, og de tjenester, der forvalter programmet, har derfor udarbej- det s(cid:230)rlige procedurer for FAIR-programmet. Disse procedurer er mangelfulde og er i en r(cid:230)kke tilf(cid:230)lde ikke blevet anvendt korrekt. De har ikke fuldt ud kunnet sikre, at projekterne er blevet udvalgt efter klare kriterier. Under den afsluttende evaluering er forplig- telserne i henhold til de fire tidligere s(cid:230)rprogrammer ikke blevet opfyldt. Kommissionen har fortolket de nye bestemmelser i 4. RP vedrłrende den endelige evaluering p(cid:229) en m(cid:229)de, s(cid:229) der i praksis ikke l(cid:230)ngere foretages en s(cid:229)dan evaluering (jf. punkt 31-39). 8. Der er ogs(cid:229) finansieret forskningsprojekter inden for landbrug ved hj(cid:230)lp af andre f(cid:230)llesskabsinstrumenter eller interventionsfor- mer. Da Kommissionens kendskab til disse instrumenter var begr(cid:230)nset, blev projekterne ikke koordineret med projekterne under FAIR-programmet. Med Kommissionens forvaltningsv(cid:230)rk- tłjer kan man ikke vurdere disse projekters komplementaritet og heller ikke undg(cid:229) risikoen for overflłdige aktioner (jf. punkt 53-55). 9. Som for det foreg(cid:229)ende program er aktionerne under FAIR- programmet blevet forvaltet af tre generaldirektorater i f(cid:230)llesskab. Denne f(cid:230)lles forvaltning skyldtes historiske og organisatoriske forhold. Generaldirektoraternes respektive ansvar og befłjelser var ikke formaliseret, og derfor har forvaltningen af programmet hverken v(cid:230)ret gennemskuelig eller ensartet. De menneskelige og tekniske ressourcer er ikke blevet udnyttet optimalt (jf. punkt 43-51). 10. De generaldirektorater, der forvalter 4. RP, har ikke samord- net deres edb-politik, og de har derfor udviklet deres egne edb- applikationer. Det har gjort det vanskeligt at samordne forvalt- ningen af aktionerne og at udnytte de foreliggende oplysninger hensigtsm(cid:230)ssigt og sikre, at de blev bragt videre. Fłlgen heraf har ikke blot v(cid:230)ret, at Kommissionen ikke har f(cid:229)et fuldst(cid:230)ndige data, det har ogs(cid:229) betydet, at aktionerne er blevet dyrere (jf. punkt 52). 11. Retten konstaterede under revisionen, at bestemmelserne i forordningerne eller i kontrakterne i nogle tilf(cid:230)lde ikke var over- holdt. Der konstateredes ogs(cid:229) mangler og svagheder ved forvaltnings-, tilsyns- og kontrolprocedurerne (jf. punkt 56-110). 12. Den standardkontrakt, der g(cid:230)lder for forskningsprojekter, er beh(cid:230)ftet med mangler, der kan skade Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs interesser. Det er f. eks. ikke fastsat, at det finansielle ansvar p(cid:229)hvi- ler kontrahenterne i f(cid:230)llesskab, og at de h(cid:230)fter solidarisk. Kon- trahenterne er ikke i tilstr(cid:230)kkelig grad forpligtet til at underbygge de anmeldte udgifter med bilag. Endelig er betingelserne for, at der kan iv(cid:230)rks(cid:230)ttes sanktioner, for restriktive (jf. punkt 40-42). GENERELLE KARAKTERISTIKA VED FORSKNINGSAKTIONERNE P¯ LANDBRUGSOMR¯DET Retsgrundlag og m(cid:229)l 13. Under 4. RP ydes der stłtte til landbrugsforskningen over to s(cid:230)rprogrammer, der gennemfłres som indirekte aktioner, direkte aktioner og konkurrencebaserede stłtteforanstaltninger. De indi- rekte aktioner iv(cid:230)rks(cid:230)ttes gennem s(cid:230)rprogrammet for forskning »landbrug og fiskeri«, i daglig tale kaldet FAIR-programmet, som 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/5 har et budget p(cid:229) 658 mio. ECU. Det sp(cid:230)nder fra agroindustri og levnedsmiddelteknologi til skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter (1). Direkte aktioner og konkurrencebaserede stłt- teforanstaltninger, som har et budget p(cid:229) henholdsvis 50 og 31,5 mio. ECU, hłrer under s(cid:230)rprogrammet (2) for »forskning og tek- nologisk udvikling, herunder demonstration, der skal gennemfł- res for Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, dels af FFC, dels ved hj(cid:230)lp af konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig stłtte til F(cid:230)llesskabets politik«. Fłrstn(cid:230)vnte iv(cid:230)rks(cid:230)ttes direkte af FFC og sidstn(cid:230)vnte som led i en konkurrencebaseret politik. neret betingelserne for at gennemfłre dem og fastsat klare bestem- melser for, hvordan der skulle fłres tilsyn med dem. P(cid:229) den bag- grund har FFC i mange tilf(cid:230)lde medvirket til at udarbejde betin- gelserne, n(cid:229)r der skulle indkaldes forslag. Der var imidlertid tale om s(cid:229) specielle forskningsomr(cid:229)der, at markedet ikke altid har v(cid:230)ret i stand til at levere de łnskede forslag. S(cid:229) selv om FFC ikke selv kunne indgive forslag, har det alligevel f(cid:229)et tildelt en r(cid:230)kke projekter med den begrundelse, at det var det eneste organ, der havde kompetence inden for de p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)der. 14. Gennem disse forskningsaktioner, som er en viderefłrelse af tidligere aktioner, har den udvikling, der er sket igennem (cid:229)rene i programmerne, antaget konkret form. Der er f. eks. medtaget nye forskningstemaer, s(cid:229) der tages hłjde for nye problemstillinger vedrłrende kvalitet, sikkerhed og miljłbeskyttelse af betydning for den f(cid:230)lles landbrugs- og fiskeripolitik. Som reaktion p(cid:229) »kogal- skabskrisen« er der ogs(cid:229) taget hłjde for det presserende behov for forskning p(cid:229) omr(cid:229)det transmissible spongiforme encephalopatier (TSE). Her har man foregrebet de nye retningslinjer for det femte rammeprogram, hvor der er afsat 810 mio. ECU til to centrale aktioner inden for landbrugsforskning, nemlig »Fłdevarer, ern(cid:230)- ring og sundhed« og »B(cid:230)redygtigt landbrug, fiskeri og skovbrug«. S(cid:230)rlige kendetegn 15. Det s(cid:230)rlige ved landbrugsforskningen er, at den ikke blot stłttes over 4. RP, men at den ogs(cid:229) modtager betydelig stłtte fra andre interventionsformer og f(cid:230)llesskabspolitikker, som direkte eller indirekte tager sigte p(cid:229) landbrug og fiskeri. Det er imidlertid vanskeligt at foretage en pr(cid:230)cis kvantitativ og kvalitativ analyse af disse politikker. Det eneste disponible tal er, at 5,6 % (3) af bud- gettet til aktioner med strukturelt sigte (8 518 mio. ECU) er afsat til FTU. 17. I lłbet af de sidste ti (cid:229)r har den type aktiviteter, der stłttes over FAIR-programmet, f(cid:229)et langt flere bevillinger, og der er sket en stłrre spredning i de foranstaltninger, der finansieres. Disse aktiviteter forvaltes af tre generaldirektorater i f(cid:230)llesskab, og de d(cid:230)kker 68 delomr(cid:229)der, der indg(cid:229)r i seks hovedomr(cid:229)der (4). Fordi aktiviteterne er s(cid:229) forskellige, og programmet sp(cid:230)nder s(cid:229) vidt, er aktiviteterne koblet sammen med andre aktiviteter under 4. RP og andre f(cid:230)llesskabsinstrumenter. Finansielle data 18. Der var pr. 31. december 1998 afsat 595 mio. ECU i forplig- telsesbevillinger til FAIR-programmet, heraf var 565 mio. ECU forbeholdt operationelle foranstaltninger. I tabel 3 og 4 vises for- delingen af de relevante kontrakter p(cid:229) omr(cid:229)der og p(cid:229) projekt- typer. 19. De fem fłrste af de seks interventionsomr(cid:229)der i programmet kr(cid:230)ver en koncentreret indsats. Det sidste, der er forbeholdt akti- viteter, der gennemfłres ved samordning og har et vejledende budget p(cid:229) 8 % af bevillingerne til programmet, er etablering af europ(cid:230)iske net. Pr. 31. december 1998 var der kun indg(cid:229)et syv kontrakter, som blev finansieret direkte gennem aktioner p(cid:229) dette omr(cid:229)de. F(cid:230)llesskabsbidraget hertil var p(cid:229) 3,6 mio. ECU, hvilket svarer til knap 0,55 % af bevillingerne. Dette omr(cid:229)de var ikke pr(cid:230)cist defineret, s(cid:229) helt frem til den fjerde af de seks planlagte indkaldelser var det ikke helt klart, hvad det d(cid:230)kkede. 16. De konkurrencebaserede stłtteforanstaltninger i 4. RP var en ny type aktioner. De blev imidlertid iv(cid:230)rksat, fłr man havde defi- FAIR-PROGRAMMETS OPBYGNING (1) De overordnede m(cid:229)l for FAIR-programmet er at: a) fremme virksom- hedernes konkurrenceevne inden for landbrug og fiskeri gennem udvikling af nye metoder og integreret produktion og forarbejdnings- processer; b) forbedre forvaltningen af land- og skovdistrikterne og derved bidrage til den nye f(cid:230)lles landbrugspolitik og til F(cid:230)llesskabets politik for udvikling af landdistrikter; c) i forbindelse med fiskeri og akvakultur, sikre, at miljłet og sundheden beskyttes, og derved stłtte m(cid:229)lene for den f(cid:230)lles fiskeripolitik. (2) R(cid:229)dets beslutning 94/918/EF af 15. december 1994 om et s(cid:230)rpro- gram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstra- tion, der skal gennnemfłres for Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, dels af FFC, dels ved hj(cid:230)lp af konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig stłtte til F(cid:230)llesskabets politik (1995-1998), EFT L 361 af 31. 12. 1994. (3) Meddelelse fra Kommissionen til R(cid:229)det, Europa-Parlamentet, Det (cid:216)ko- nomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget »Samhłrighed, kon- kurrenceevne og FTU- og innovationspolitik«, KOM(1998) 275 ende- lig udg. af 27. 5. 1998. 20. De forskningsaktioner p(cid:229) landbrugsomr(cid:229)det, der gennemfł- res inden for rammerne af FAIR-programmet, bygger p(cid:229) en lang r(cid:230)kke tidligere erfaringer. De d(cid:230)kker meget forskellige omr(cid:229)der, sp(cid:230)nder meget vidt, og interessen for dem er stigende. Det har imidlertid vanskeliggjort forvaltningen af programmet, at der er blevet afsat flere bevillinger, uden at der samtidig er gennemfłrt reformer af procedurerne og instrumenterne til forvaltning af aktionerne. (4) Omr(cid:229)de 1: integreret produktion og forarbejdningsprocesser; omr(cid:229)de 2: opskalering og forarbejdningsmetoder; omr(cid:229)de 3: generisk viden- skab og avanceret teknologi til fremstilling af ern(cid:230)ringsrigtige lev- nedsmidler; omr(cid:229)de 4: landbrug, skovbrug og udvikling i landdistrik- ter; omr(cid:229)de 5: fiskeri og akvakultur; omr(cid:229)de 6: m(cid:229)l, der opfyldes ved samordning. C 92/6 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 Tabel 3 Finansiel gennemfłrelse pr. omr(cid:229)de Omr(cid:229)de Gennemfłrelse pr. 31. 12. 1998 Kontrakternes v(cid:230)rdi (mio. ECU) Antal kontrakter 1. Integreret produktion og forarbejdningsprocesser 2. Opskalering og forarbejdningsmetoder 265,9 555 3. Generisk videnskab og avanceret teknologi til fremstilling af ern(cid:230)rings- rigtige levnedsmidler 4. Landbrug, skovbrug og udvikling i landdistrikter 5. Fiskeri og akvakultur 6. Aktiviteter, der gennemfłres ved samordning 179,1 95,4 3,6 Antal projekter i alt 544,0 Ledsageforanstaltninger 21,0 Interventioner under programmet i alt 565,0 Kilde: Kommissionens tal pr. 11. 6. 1999. 350 239 7 1 151 177 1 328 Finansiel gennemfłrelse af FAIR-programmet pr. projekttype Tabel 4 Projekttype Projekter med omkostningsdeling (cid:151) herunder specifik indkaldelse af TSE-forslag (cid:151) herunder f(cid:230)lles indkaldelser af TSE-forslag Samordnede foranstaltninger (cid:151) herunder TSE Demonstrationsprojekter Tematiske net SMV (cid:151) pr(cid:230)mier til gennemfłrelse af forundersłgelsen (cid:151) forskning, der samarbejdes om Stipendier Ledsageforanstaltninger Kilde: Kommissionens tal pr. 11. 6. 1999. I alt Gennemfłrelse pr. 31. 12. 1998 Belłb (mio. ECU) Antal kontrakter 8 1 1 177 28 8,8 2,1 0,6 6,7 27,9 438,5 38,6 5,1 0,9 34,5 26,4 21,0 565,0 450 114 6 2 256 323 177 1 328 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/7 Gennemfłrelsen 21. De svagheder, der beskrives i det fłlgende, skyldes en r(cid:230)kke s(cid:230)rlige karakteristika ved FAIR-programmet, samt at retsgrund- laget p(cid:229) nogle omr(cid:229)der er uklart, og at forvaltningsstrukturen er mangelfuld. Definitioner og regler Strategi og m(cid:229)l 22. FAIR-programmet indg(cid:229)r i forskningsstrategien for 4. RP, og retningslinjerne for rammeprogrammet og de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l inden for landbrug og fiskeri er fastlagt heri. De berłrte erhvervssektorer og de strategiske og overordnede m(cid:229)l samt midlerne til opfyldelse af m(cid:229)lene er beskrevet i bilag I til pro- grammet. Men gennemfłrelsen af programmet og dets videnska- belige og teknologiske indhold er beskrevet i generelle vendinger. Det ville have v(cid:230)ret bedre, hvis der i beskrivelsen af m(cid:229)lene ogs(cid:229) indgik kvantitative indikatorer. Det ville ogs(cid:229) have v(cid:230)ret nyttigt, hvis sammenh(cid:230)ngen mellem m(cid:229)lene og resultaterne af tidligere f(cid:230)llesskabsforskning havde fremg(cid:229)et mere klart. Aktionstyper I overensstemmelse med bestemmelserne i bilag III skal 23. FAIR-programmet omfatte en bred vifte af aktioner. 84 % af bevil- lingerne er bestemt til forskningsprojekter med omkostningsde- ling, mens 16 % er afsat til mindre traditionelle foranstaltninger, herunder stłtte til forskeres uddannelse og mobilitet og stimule- rende foranstaltninger til fordel for SMV. Der er ikke tale om en ny type foranstaltninger. S(cid:229)danne foranstaltninger er afprłvet i forbindelse med andre s(cid:230)rprogrammer og ogs(cid:229) i det foreg(cid:229)ende program, men i mindre m(cid:229)lestok. Alligevel har det betydet en eks- tra arbejdsbyrde for Kommissionens tjenestegrene at integrere dem i de eksisterende beslutnings- og iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsesprocesser, fordi de er underlagt s(cid:230)rlige regler, og fordi forvaltningen af dem er delt ud p(cid:229) flere tjenester. 24. F(cid:230)llesskabets stłtte til forskeres uddannelse og mobilitet inden for rammerne af FAIR-programmet belłb sig ved udgangen af 1998 til i alt 26,4 mio. ECU vedrłrende 323 kontrakter. Denne stłtte ydes efter harmoniserede kriterier, der er fastsat i s(cid:230)rpro- grammet om forskeres uddannelse og mobilitet. Der er mange sager, men de enkelte sagers v(cid:230)rdi er beskeden. De forvaltes efter procedurer, der er komplekse og varetages af forskellige direkto- rater. Hertil kommer, at procedurerne for udv(cid:230)lgelse og bedłm- melse af modtagerne og beslutningsprocessen indeb(cid:230)rer, at ansłg- ningerne ikke kan behandles hurtigt. Der g(cid:229)r for lang tid, fłr sagerne er f(cid:230)rdigbehandlede, og i mange tilf(cid:230)lde tr(cid:230)kker ansł- gerne deres ansłgning tilbage. Det głr instrumentet mindre effek- tivt. Det er endvidere vanskeligt at m(cid:229)le interessen for denne for- tilsyn med anstaltning, modtagerne, n(cid:229)r uddannelseskontrakten er indg(cid:229)et, og de seneste oplysninger om dem er nu for(cid:230)ldede. For at undg(cid:229) risikoen for dobbeltfinansiering af en undersłgelse, der har v(cid:230)ret omfattet af et f(cid:230)llesskabsprojekt og dermed allerede har modtaget stłtte, błr der indfłres en specifik bestemmelse i kontrakten. ikke fłres regelm(cid:230)ssigt fordi der 25. Den videnskabelige, administrative og finansielle forvaltning af de stimulerende foranstaltninger til fordel for SMV er kompleks p(cid:229) grund af de s(cid:230)rlige regler, der g(cid:230)lder for gennemfłrelsen af dem, og fordi stłttemodtagerne kr(cid:230)ver en s(cid:230)rlig stor arbejdsind- sats. Under gennemfłrelsen af programmet blev der derfor fore- taget en r(cid:230)kke justeringer i kontoret »SMV-koordinering« under Generaldirektoratet for »Videnskab, Forskning og Udvikling«, men de blev foretaget meget sent (i april 1998). Der er gjort et stort arbejde, og der er iv(cid:230)rksat stłtteaktioner under FAIR-programmet, bl. a. specifikke informationsnet, men kun 5,5 % af bevillingerne, og ikke 10 % som fastsat i R(cid:229)dets beslutning, er blevet anvendt. 26. For at udbrede kendskabet til disse foranstaltninger har Kom- missionen taget initiativ til at finansiere driften af s(cid:230)rlige net, de s(cid:229)kaldte Focal Points FAIR, som navnlig skulle betjene SMV i den agroindustrielle sektor. Ved programmets udlłb havde 34 projek- ter modtaget stłtte p(cid:229) i alt 1,2 mio. ECU. Gennem disse projekter har virksomhederne i m(cid:229)lgruppen f(cid:229)et bedre kendskab til foran- staltningerne, men under revisionen konstateredes der en r(cid:230)kke mangler ved iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af dem. Disse mangler skyldtes fłrst og fremmest, at der ikke sondredes klart mellem disse projekter, som var sektorprojekter, og projekter finansieret af lignende orga- ner, der allerede var etableret i medlemsstaterne, og som udeluk- kende blev finansieret med nationale midler. Endvidere var stłt- ten i de fleste tilf(cid:230)lde ydet p(cid:229) grundlag af en kontrakt, hvor det ikke formelt var angivet, hvad indholdet af det finansierede arbejde og betingelserne for udfłrelsen af det skulle v(cid:230)re. Udv(cid:230)lgelseskriterier og finansiel deltagelse 27. De udv(cid:230)lgelseskriterier og bestemmelser vedrłrende den finansielle deltagelse, der g(cid:230)lder for FAIR-programmet, er baseret p(cid:229) regler, der er f(cid:230)lles for FTU-aktiviteterne, og som er fastsat i det fjerde rammeprogram og de relevante r(cid:229)dsafgłrelser (1). I R(cid:229)dets beslutning om programmet var der ikke defineret pr(cid:230)cise krite- rier, s(cid:229) forskningsprojekterne under FAIR-programmet skulle udv(cid:230)lges p(cid:229) grundlag af den videnskabelige og tekniske kvalitet. P(cid:229) nogle omr(cid:229)der, s(cid:230)rlig inden for omr(cid:229)de 4, »Landbrug, skov- brug og udvikling i landdistrikter«, hvor forskningen har til form(cid:229)l at stłtte den f(cid:230)lles landbrugspolitik og fremme udviklingen af landdistrikterne, er der blevet anvendt supplerende udv(cid:230)lgelses- kriterier. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r dette omr(cid:229)de, var det ikke forinden udtrykkeligt angivet, at der ville blive anvendt kriterier som f. eks. , at aspekter vedrłrende den f(cid:230)lles landbrugspolitik skulle priori- teres hłjest. Da den fłrste indkaldelse af forslag fandt sted, forstod de potentielle modtagere af forskningsstłtte ikke disse kriterier. 28. En kontrol af samtlige indkomne forslag efter den fłrste ind- kaldelse viste, at 13 projekter, som uafh(cid:230)ngige eksperter havde bedłmt som videnskabeligt fremragende, og 47, som var blevet bedłmt som udm(cid:230)rkede (cid:151) de havde f(cid:229)et henholdsvis karakteren (1) R(cid:229)dets afgłrelse 94/762/EF af 21. november 1994 om reglerne for formidling af forskningsresultaterne fra Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs s(cid:230)rprogrammer for forskning, teknologisk udvikling og demonstra- tion, EFT L 306 af 30. 11. 1994, og R(cid:229)dets afgłrelse 94/763/EF af 21. november 1994 om reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner, EFT L 306 af 30. 11. 1994. C 92/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 A+ og A (cid:151) ikke var kommet med p(cid:229) listen over aktioner, der skulle finansieres. Begrundelsen herfor var, at disse projekter ikke opfyldte de kriterier, der blev anvendt i forbindelse med omr(cid:229)de 4 og dertil knyttede projekter, navnlig ikke kriteriet om, at pro- jekterne skulle v(cid:230)re i overensstemmelse med m(cid:229)lene for den f(cid:230)l- les landbrugspolitik. Man fik imidlertid Kommissionen til at (cid:230)ndre listen over projekter, s(cid:229) den i hłjere grad fulgte de udv(cid:230)lgelses- regler, der var fastsat i programmet, og ti forslag, som eksperterne havde givet karakteren B, og som var blevet udvalgt, fordi de var af interesse for m(cid:229)lene for den f(cid:230)lles landbrugspolitik, blev s(cid:229)le- des udskiftet med projekter af en hłjere videnskabelig kvalitet. Udv(cid:230)lgelseskriterierne blev imidlertid kun delvist justeret for i hłjere grad at tage hensyn til projekternes videnskabelige og tek- niske kvalitet. En undersłgelse af Kommissionens (cid:230)ndrede liste viser, at de ti projekter med karakteren B, som var blevet afvist, alle blev optaget p(cid:229) reservelisten, og at fem af dem faktisk senere blev finansieret. 29. N(cid:229)r relevante bestemmelser giver hjemmel til, at der kan anvendes andre udv(cid:230)lgelseskriterier end de traditionelle kriterier for hłj videnskabelig og teknisk kvalitet, błr det forinden klarl(cid:230)g- ges, hvilken type kriterier der er tale om, hvilken v(cid:230)gt de skal til- l(cid:230)gges, og hvordan de skal kombineres. Sker det ikke, er der ingen sikkerhed for, at forslagene udv(cid:230)lges efter en gennemsigtig pro- cedure. 30. Andre generelle bestemmelser i 4. RP og i ovenn(cid:230)vnte r(cid:229)ds- beslutninger og -afgłrelser er uklare. F. eks. er bestemmelsen om, at f(cid:230)llesskabsfinansieringen af FTU-projekter ydes med en lavere procentsats, jo n(cid:230)rmere projektet er p(cid:229) markedet, kun blevet anvendt i f(cid:229) tilf(cid:230)lde. Kommissionen havde ikke defineret, hvordan denne bestemmelse skulle gennemfłres, og heller ikke fastlagt, p(cid:229) hvilke betingelser de tilsvarende lavere procentsatser skulle anven- des. Procedurer Evaluering af programmerne dem (1). Den har indtil nu kun henvist til rapporterne om den seneste fem(cid:229)rsevaluering af forskningsprogrammerne, som ikke d(cid:230)kker de samme m(cid:229)l. Resultaterne af den endelige evaluering af programmerne skulle indg(cid:229) i rapporten om evalueringen af s(cid:230)r- programmerne for forskningsaktioner p(cid:229) landbrugsomr(cid:229)det, men denne rapport indeholder ikke mange oplysninger om, hvad den endelige evaluering af de afsluttede programmer omfattede. En gruppe eksperter, som Kommissionen havde nedsat til at evaluere rammeprogrammerne, anfłrte i deres rapport fra februar 1997, at de, den korte tid taget i betragtning, havde valgt at koncentrere sig om fremtiden i stedet for at bruge for meget tid p(cid:229) fortiden. 34. Fłrst i juli 1997, da Kommissionen indkaldte ansłgninger (2) med henblik p(cid:229) opstilling af lister over eksperter, blev kriterierne for udv(cid:230)lgelse af eksperter til evaluering af programmerne defi- neret klart. Der var ingen specifik bestemmelse om, at en ekspert, som deltog eller havde deltaget i FAIR-programudvalgets arbejde, ikke kunne udv(cid:230)lges, og det var derfor ikke udelukket, at det kunne ske (jf. punkt 69). Som fłlge heraf godkendte de general- direktorater, der forvalter programmet, en repr(cid:230)sentant for en medlemsstat som ekspert i forbindelse med tilsynsrapporten for 1995, selv om den p(cid:229)g(cid:230)ldendes mandat udlłb i juli 1995. Det er senere blevet bekr(cid:230)ftet, at kandidater, som tidligere har deltaget i tilsynet med programmerne, kan udv(cid:230)lges, men det er dog ikke muligt at anvende samme ekspertgruppe, som det skete i forbin- delse med tilsynet for 1995 og 1996. Bedłmmelse af forslagene 35. Den procedure, der anvendes til bedłmmelse af forslagene, sikrer ikke, at processen er gennemsigtig, og at der fłres et strengt tilsyn. Der er dog sket en m(cid:230)rkbar forbedring i lłbet af FAIR- programmet. 31. For at opfylde sine forpligtelser i henhold til 4. RP og s(cid:230)r- programmerne indfłrte Kommissionen i 1995 en ny politik for tilsyn med og evaluering af F(cid:230)llesskabets forskningsaktioner. Denne politik er opbygget som to adskilte processer: et (cid:229)rligt til- syn med forskningsprogrammerne og evaluering hvert femte (cid:229)r. 36. De indsendte forslag behandles i to omgange: fłrst vurderes det videnskabelige indhold, og s(cid:229) udarbejdes der en liste over de aktioner, som foresl(cid:229)s finansieret af F(cid:230)llesskabet. Listen forel(cid:230)g- ges for udvalget for FAIR-programmet og for Kommissionen, som tr(cid:230)ffer afgłrelse herom. 32. Evalueringen hvert femte (cid:229)r foreg(cid:229)r i tre trin, nemlig den endelige evaluering af det foreg(cid:229)ende rammeprogram, en evalu- ering af alle de igangv(cid:230)rende s(cid:230)rprogrammer og en forudg(cid:229)ende vurdering som forberedelse af det fłlgende rammeprogram. Omfanget og indholdet af de endelige evalueringer, som de er beskrevet i bestemmelserne i s(cid:230)rprogrammerne, er imidlertid ikke pr(cid:230)ciseret. For nogle s(cid:230)rprogrammers vedkommende er der i praksis ikke foretaget nogen endelig evaluering. 37. Den videnskabelige vurdering overdrages til grupper af uaf- h(cid:230)ngige eksperter, som p(cid:229) grundlag af spłrgeskemaer, der er udarbejdet p(cid:229) forh(cid:229)nd, skal vurdere de indsendte forslags viden- skabelige og tekniske v(cid:230)rdi og foretage en samlet bedłmmelse. Dette bedłmmelsessystem kan ikke i sig selv sikre fuldst(cid:230)ndigt, at den endelige bedłmmelse er berettiget. Ved nogle af de under- słgte forslag fremgik det ikke af bedłmmelsen, at der var ordent- lig sammenh(cid:230)ng p(cid:229) den ene side mellem eksperternes enkeltbe- dłmmelser og gruppens samlede bedłmmelse og p(cid:229) den anden 33. S(cid:230)rprogrammerne for forskning p(cid:229) landbrugsomr(cid:229)det under 2. RP er afsluttet, men Kommissionen har endnu ikke truffet de nłdvendige foranstaltninger til den endelige evaluering af tre af (1) CAMAR, FOREST og FAR. (2) EFT C 232 af 31. 7. 1997. 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/9 side mellem de samlede bedłmmelser indbyrdes. Ved demonstra- tionsprojekterne under FAIR-programmet var der i hłjere grad sikret en s(cid:229)dan sammenh(cid:230)ng, fordi eksperterne b(cid:229)de skulle give kommentarer og point, ligesom det system, der anvendes i for- bindelse med mange af programmerne forvaltet af Generaldirek- toratet for »Videnskab, forskning og udvikling«. 38. De uafh(cid:230)ngige eksperter, der skulle bedłmme forslagene, skulle udv(cid:230)lges meget omhyggeligt. Der findes imidlertid ikke mange regler i 4. RP og FAIR-programmet, der kan sikre gennem- sigtighed i udv(cid:230)lgelsen. I den bedłmmelsesvejledning, der er udarbejdet for programmet, er der dog nogle retningslinjer og begr(cid:230)nsninger. Det er navnlig understreget, at bedłmmelsen skal v(cid:230)re personlig, uafh(cid:230)ngig og fortrolig. Det er ogs(cid:229) fastsat, at der ikke kan v(cid:230)lges en ekspert, som arbejder for en organisation, som er part i det forslag, der er forelagt til bedłmmelse. Da der ikke er fastlagt en procedure og et specifikt retsgrundlag for disse bestem- melser, har de imidlertid ikke f(cid:229)et den v(cid:230)gt, de fortjener. En r(cid:230)kke tilf(cid:230)lde, hvor der blev konstateret forbindelser mellem de eksper- ter, der skulle vurdere forslagene, og de organisationer, der var med i forskningsforslagene, har bekr(cid:230)ftet dette. Beslutningsprocesser 39. N(cid:229)r forslagene om FTU-projekter er bedłmt, og program- udvalget har afgivet positiv udtalelse, vedtager Kommissionen ved skriftlig procedure, hvor store belłb der skal ydes. I denne afgł- relse er det fastsat, hvor stort et belłb der skłnnes nłdvendigt til hver enkelt aktion. Afgłrelserne er bindende for generaldirektł- rerne, som, n(cid:229)r kontrakterne forhandles, kun kan regulere belł- bene inden for gr(cid:230)nser, der er fastsat til over 5 % og under 20 % af de godkendte bidrag. En s(cid:229)dan delegeringsordning kan imid- lertid kun fungere hensigtsm(cid:230)ssigt, hvis de analyser, der forinden er foretaget af de tjenester, der forvalter projekterne, er af en ordentlig kvalitet. Disse tjenester har i mange tilf(cid:230)lde sv(cid:230)rt ved at overholde den stramme tidsplan, og de er ikke forpligtede til at foretage en analyse af et bestemt omfang og med et bestemt ind- hold. For at undg(cid:229), at der skulle tr(cid:230)ffes en ny afgłrelse med den forsinkelse, det medfłrer, er der blevet indg(cid:229)et en kontrakt, hvor det oprindelige bidrag var reguleret inden for de tilladte gr(cid:230)nser. Kontraktbestemmelser undtagelsesbestemmelser, 40. Nogle af bestemmelserne i standardkontrakten, s(cid:230)rlig dem, hvor stłttemodtagernes forpligtelser og r(cid:230)kkevidden af dem er defineret, er stadig mangelfulde. I henhold til artikel 1 er kontra- henterne fłrst og fremmest forpligtede til at gennemfłre projek- tet, s(cid:229) de tilsigtede resultater n(cid:229)s. Medmindre kontrakten indehol- opfylde der forpligtelserne for en kontrahent, der ikke opfylder sine forplig- telser. I henhold til standardkontrakten g(cid:230)lder dette f(cid:230)lles ansvar imidlertid kun for gennemfłrelsen af arbejdet og omfatter ikke de finansielle aspekter ved kontrakten. Revisionen viser, at Kommis- sionen st(cid:229)r d(cid:229)rligt, n(cid:229)r der skal tilbagesłges uberettiget udbetalte f(cid:230)llesskabsbidrag hos modtagerne, og det er s(cid:230)rlig alvorligt, fordi F(cid:230)llesskabets finansielle risici i denne forbindelse ikke er opgjort pr(cid:230)cist (jf. punkt 91-93). partnerne skal 41. Der sendes kun detaljerede bilag til de tjenester, der forvalter projekterne, n(cid:229)r der er tale om udgifter over et vist belłb eller om bestemte udgiftstyper. Derfor giver den udgiftsopgłrelse, som i dag er Kommissionens grundlag for at foretage betaling, ikke til- str(cid:230)kkelig sikkerhed for, at udgifterne ogs(cid:229) er afholdt, og at de er i overensstemmelse med de g(cid:230)ldende forordninger. Finansforord- ningens betingelser (1) for fasts(cid:230)ttelse af udgifter overholdes der- for kun i undtagelsestilf(cid:230)lde. 42. Bestemmelsen i standardkontraktaten (2) om, at Kommissio- nen kan oph(cid:230)ve kontrakten, bl. a. n(cid:229)r der konstateres en alvorlig finansiel uregelm(cid:230)ssighed, anvendes sj(cid:230)ldent i praksis. Det kon- stateres imidlertid regelm(cid:230)ssigt ved kontrol, at der er mange fejl i udgiftsanmeldelserne. Selv om s(cid:229)danne fejl ikke er alvorlige finan- sielle uregelm(cid:230)ssigheder, er de alligevel til skade for F(cid:230)llesskabets interesser. I denne situation er Kommissionen magteslłs og har ikke mulighed for at anvende passende sanktioner. Nogle kontra- henter omg(cid:229)r endvidere de g(cid:230)ldende nationale bestemmelser, n(cid:229)r der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes forskningsprojekter, fordi der ikke er fastsat spe- cifikke bestemmelser herom i deres kontrakter med F(cid:230)llesskabet. Reglerne for offentlige indkłb samt for aflłnning og ans(cid:230)ttelse af personale i offentlige organer overholdes s(cid:229)ledes sj(cid:230)ldent. Forvaltningens struktur og ressourcer 43. Indtil det tredje rammeprogram hłrte forskningsaktionerne p(cid:229) landbrugsomr(cid:229)det under sektorprogrammer, der forvaltedes af forskellige generaldirektorater i Kommissionen, GD XII (cid:151) »Viden- skab, forskning og udvikling«, GD VI (cid:151) »Landbrug«, og GD XIV (cid:151) »Fiskeri«, alt efter hvilket omr(cid:229)de der var tale om. Kommissio- nen har siden integreret disse aktioner i et enkelt s(cid:230)rprogram. Men integreringen af forskningstemaerne i et f(cid:230)lles retsgrundlag er ikke blevet gennemfłrt fuldt ud og har ikke haft nogen s(cid:230)rlig virkning p(cid:229) strukturen i den forvaltning, der varetager de p(cid:229)g(cid:230)ld- ende aktioner, og heller ikke p(cid:229) forvaltningens ressourcer. Forvaltningens struktur F(cid:230)lles forvaltning 44. Landbrugsforskningsaktionerne under FAIR-programmet forvaltes stadig af tre generaldirektorater i f(cid:230)llesskab (XII, VI og XIV), som hvert er ansvarligt for henholdsvis 41 %, 40 % og 19 % af bevillingerne. I henhold til bemyndigelsesreglerne for FTU har GD XII hovedansvaret. (1) (2) I artikel 41 i finansforordningen er det fastsat, at »fasts(cid:230)ttelse af en udgift kan kun ske efter freml(cid:230)ggelse af bilag, der beviser kreditors adkomst og den pr(cid:230)sterede ydelse, eller tilstedev(cid:230)relsen af et doku- ment, der berettiger betalingen. « I artikel 5, stk. 3, i de almindelige betingelser, der er vedfłjet stan- dardkontrakten som bilag, er det fastsat, at Kommissionen med łje- blikkelig virkning skriftligt kan oph(cid:230)ve kontrakten eller bringe kon- trahentens deltagelse til ophłr: a) i) n(cid:229)r Kommissionen ved manglende opfyldelse af kontrakten skriftligt har anmodet kontrahenten om inden for en rimelig frist, som ikke kan v(cid:230)re mindre end en m(cid:229)ned, at afhj(cid:230)lpe det konstaterede forhold, og dette forhold ikke er blevet afhjulpet tilfredsstillende, eller ii) n(cid:229)r der konstateres en alvorlig finansiel uregelm(cid:230)ssighed b) n(cid:229)r en kontrahents, en associeret kontrahents eller en associeret virksomheds ejendomsret (cid:230)ndres, og en s(cid:229)dan (cid:230)ndring kan skade projektet eller F(cid:230)llesskabets interesser. C 92/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 Inden for rammerne af denne f(cid:230)lles forvaltning er hvert 45. enkelt af de p(cid:229)g(cid:230)ldende generaldirektorater ansvarligt for et eller flere forskningsomr(cid:229)der: groft sagt forvalter GD XII de agro- industrielle projekter under omr(cid:229)de 1, »Integreret produktion og forarbejdningsprocesser«, 2, »Opskalering og forarbejdningsme- toder«, og 3, »Generisk videnskab og avanceret teknologi til frem- stilling af ern(cid:230)ringsrigtige levnedsmidler«. GD VI forvalter kon- trakterne vedrłrende omr(cid:229)de 4, »Landbrug, skovbrug og udvikling i landdistrikter«, og GD XIV kontrakterne vedrłrende omr(cid:229)de 5, »Fiskeri og akvakultur«, mens omr(cid:229)de 6, »Andre aktiviteter, der is(cid:230)r gennemfłres ved samordning«, kan omfatte aktioner under hvert af disse omr(cid:229)der. Som hovedansvarligt generaldirektorat fungerer GD XII endvidere som sekretariat for programmet og har til opgave at iv(cid:230)rks(cid:230)tte en r(cid:230)kke f(cid:230)lles procedurer. Hvis general- direktoratets befłjelser, ansvar og beslutningskompetence p(cid:229) videnskabeligt og finansielt niveau havde foreligget skriftligt, ville det have v(cid:230)ret nemmere for det at fungere som hovedansvarlig. Faktisk har det kun i enkelte tilf(cid:230)lde udsendt informationer, truf- fet beslutninger eller fungeret som m(cid:230)gler p(cid:229) omr(cid:229)der, som ikke hłrer under dets normale kompetence. Gennemfłrelsesbestemmelser 46. De generaldirektorater, der forvalter FAIR-programmet, anvender forskellige metoder ved gennemfłrelsen af aktionerne. Dette skyldes til dels, at der som n(cid:230)vnt i det foreg(cid:229)ende ikke er klare f(cid:230)lles regler for forvaltning og beslutningskompetence. Nogle af de metoder, GD VI og GD XIV anvendte ved de fłrste indkal- delser af forslag og ved bedłmmelsen af de indsendte forslag, afveg s(cid:229)ledes v(cid:230)sentligt fra dem, det hovedansvarlige generaldi- rektorat anvendte. 47. Under FAIR-programmet er der seks gange indkaldt forslag til projekter med referencerne FAIR1 til FAIR6. Der er endvidere tre gange indkaldt forslag vedrłrende foranstaltninger i forbind- else med transmissible spongiforme encephalopatier (TSE). Fłrste gang vedrłrte forslagene selve programmet, mens de de to andre gange ogs(cid:229) vedrłrte de to andre s(cid:230)rprogrammer for bioviden- skab. Der blev udsendt to eller tre indkaldelser om (cid:229)ret efter en stram tidsplan. Det gjorde det muligt at m(cid:229)lrette forslagene og dermed fordele modtagernes og tjenestegrenenes indsats j(cid:230)vnt over hele programmets gennemfłrerelsesperiode. Landbrugsge- neraldirektoratet overholdt imidlertid ikke denne tidsplan, men foretrak at indkalde forslag en gang om (cid:229)ret. Disse forslag var ikke m(cid:229)lrettede, og det medfłrte en łget arbejdsbyrde for alle de invol- verede, som ogs(cid:229) kom under st(cid:230)rkt pres, fordi det var vanskeligt at overholde tidsplanen for budgettet. I lłbet af programmet har GD VI i samr(cid:229)d med de andre GD(cid:146)er lidt efter lidt m(cid:229)lrettet sine indkaldelser. 48. Indkaldelserne af forslag forbeholdt TSE-foranstaltninger (specifikt for FAIR-programmet eller f(cid:230)lles med de andre s(cid:230)rpro- grammer) var en reaktion p(cid:229) »kogalskabsaff(cid:230)ren«. Det var nu nłdvendigt at łge forskningsindsatsen inden for bestemte omr(cid:229)- der defineret i den handlingsplan, Kommissionen havde udarbej- det. Den specifikke indkaldelse blev offentliggjort den 17. decem- ber 1996, og budgettet var p(cid:229) 8,8 mio. ECU. Den fłrste f(cid:230)lles indkaldelse fulgte kort efter, nemlig den 29. april 1997. Budgettet til TSE-foranstaltninger, som var p(cid:229) 35 mio. ECU (heraf 11,5 til FAIR-programmet), var ikke udnyttet fuldt ud, s(cid:229) den 17. marts 1998 blev der offentliggjort endnu en f(cid:230)lles indkaldelse vedrł- rende et belłb p(cid:229) 13,6 mio. ECU. Men der blev ikke anvendt samme procedurer ved de tre indkaldelser, selv om de blev lance- ret hurtigt efter hinanden, og ved GD VI(cid:146)s s(cid:230)rskilte indkaldelse fire m(cid:229)neder fłr den fłrste f(cid:230)lles indkaldelse blev der anvendt procedurer, som afveg betydeligt fra dem, der senere blev fastlagt for de to f(cid:230)lles indkaldelser. Kommissionens tjenestegrene traf alle t(cid:230)nkelige foranstaltninger til at sikre, at udv(cid:230)lgelsesprocedurerne var gennemsigtige og af hłj kvalitet, og ved disse tre indkaldel- sesrunder, som resulterede i, at der blev udvalgt henholdsvis otte, to og ni FAIR-forslag, blev der mobiliseret betydelige interne og eksterne ressourcer. 49. Da der ikke var fastlagt regler for bedłmmelse af forslag til projekter under 4. RP, udarbejdede de tre generaldirektorater, som i f(cid:230)llesskab forvaltede programmet, allerede i 1994 en s(cid:230)rlig vej- ledning om FAIR-programmet. Den videnskabelige bedłmmelse af forslagene vedrłrende dette omr(cid:229)de blev som fastsat i vejled- ningen foretaget eksternt, men de tjenestegrene, der forvalter omr(cid:229)de 4, »Landbrug, skovbrug og udvikling af landdistrikter«, fik dem senere bedłmt internt af forskellige enheder under land- brugsgeneraldirektoratet, som skulle vurdere, om de var relevante og i overensstemmelse med m(cid:229)lene for den f(cid:230)lles landbrugspoli- tik og for udviklingen af landdistrikter. For FAIR1(cid:146)s vedkommende var resultatet af denne interne vurdering, at den prioritering, de eksterne eksperter havde givet forslagene, blev (cid:230)ndret v(cid:230)sentligt. Utilstr(cid:230)kkelig information og utilstr(cid:230)kkelig formalisering har gjort udv(cid:230)lgelsen af forslagene p(cid:229) dette omr(cid:229)de mindre gennem- sigtig. Forvaltningsressourcer og -instrumenter 50. Interessen for s(cid:230)rprogrammet FAIR voksede stłt, og Kom- missionens tjenestegrene fik stadig flere ansłgninger, som det var dem magtp(cid:229)liggende at imłdekomme, men forvaltningsressour- cerne var begr(cid:230)nsede. Disse begr(cid:230)nsninger var s(cid:230)rlig m(cid:230)rkbare, fordi forvaltningen af programmet var fordelt p(cid:229) tre generaldirek- torater, s(cid:229)dan at et GD ikke alene kunne udnytte de menneskelige og materielle ressourcer, det havde til r(cid:229)dighed, bedst muligt. Personale 51. Mere end 90 ansatte varetager i f(cid:230)llesskab den videnskabe- lige og finansielle forvaltning af og tilsynet med ca. 1 300 kon- trakter under FAIR-programmet. N(cid:230)sten en tredjedel af dette per- sonale er ansat p(cid:229) midlertidige kontrakter med en lłbetid p(cid:229) hłjst seks m(cid:229)neder eller et (cid:229)r, og det medfłrer hurtig udskiftning af personalet. 14 af de 44 forskningsprojekter, Retten undersłgte, er s(cid:229)ledes blevet forvaltet af mindst to ansatte (og to af dem af tre). Kommissionens tjenestegrene har forpligtet sig til at słrge for en bedre fordeling af opgaverne mellem de videnskabelige og finan- sielle medarbejdere, men alligevel sker det i mange tilf(cid:230)lde stadig, at en videnskabelig medarbejder forvalter et alt for stort antal pro- jekter, og det indvirker negativt p(cid:229) kvaliteten af tilsynet. 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/11 Edb-systemer Forordninger og praksis 52. De edb-systemer, der anvendes i forvaltningen af FAIR- programmet, er opbygget separat. Hvert generaldirektorat har s(cid:229)ledes selv udviklet sine egne edb-v(cid:230)rktłjer til videnskabelig og finansiel forvaltning af projekterne. Det skyldes til dels, at der ikke er nogen samordnet edb-politik for forvaltning af forskningspro- jekter. Der er ikke nogen grund til at have forskellige systemer, det h(cid:230)mmer kun informationsudvekslingen og hindrer en ordentlig samordning mellem de tjenester, der forvalter programmet. Det medfłrer unłdvendige omkostninger og forhindrer, at der instal- leres et komplet system, der kan anvendes af alle de berłrte GD(cid:146)er. Ingen af tjenestegrenene har en database med alle historiske data om programmets projekter og stłttemodtagere. Med s(cid:229)danne ufuldst(cid:230)ndige systemer har de involverede tjenestegrene ikke ordentlige forvaltnings- og kontrolv(cid:230)rktłjer, for de kan ikke słge oplysninger og heller ikke foretage omfattende krydskontrol eller bare statistiske undersłgelser. Samordnings- og samarbejdsmekanismer 53. Rettens revision hos stłttemodtagerne har bekr(cid:230)ftet, at der er iv(cid:230)rksat mange aktiviteter inden for landbrugsforskning, som ligner dem, der stłttes af FAIR-programmet, men som finansieres uden for 4. RP. 54. Projekter p(cid:229) dette omr(cid:229)de kan i vid udstr(cid:230)kning finansieres over strukturfondene, men Kommissionen er ikke kommet med en lłsning p(cid:229), hvordan man mindsker risikoen for dobbeltfinan- siering og for overlapning. Risikoen er imidlertid blevet stłrre, efter at der nu indg(cid:229)r flere demonstrationsprojekter i s(cid:230)rpro- grammerne for forskning. De erkl(cid:230)ringer, partnerne frems(cid:230)tter i forslagene til forskningsprojekter, og som ikke medtages i kon- trakterne i form af specifikke bestemmelser og heller ikke indta- stes i en central database, der er f(cid:230)lles for generaldirektoraterne, kan ikke betragtes som tilstr(cid:230)kkelige. 55. I 1996 havde generaldirektoratet med hovedansvaret for for- valtningen af FAIR-programmet planlagt, at der skulle etableres et bedre samarbejde med de tjenestegrene, der forvalter landbrugs- politikkerne, for at sikre, at generaldirektoratet hele tiden var fuld- st(cid:230)ndigt informeret. Men denne plan er ikke blevet fłrt ud i livet. Bestr(cid:230)belserne p(cid:229) at samordne projekterne med nationale forsk- ningsprojekter har ikke givet konkrete resultater. P(cid:229) landbrugs- omr(cid:229)det anvender man ikke l(cid:230)ngere det gamle edb-system, men det er ikke blevet erstattet med et nyt. 57. De praksis, som beskrives i det fłlgende, har direkte eller indirekte bevirket, at de g(cid:230)ldende regler er blevet overholdt min- dre strengt eller helt er blevet omg(cid:229)et. Datering af kontrakter 58. Tidsplanen for den fłrste indkaldelse af forslag blev forsin- ket, s(cid:229) for at overholde budgetreglerne m(cid:229)tte Landbrugsgeneral- direktoratet fremskynde forhandlingerne, s(cid:229) kontrakterne kunne underskrives inden den 31. december 1995. Forhandlingerne var ikke afsluttet p(cid:229) denne dato, og mange kontrakter blev derfor fłrst indg(cid:229)et i begyndelsen af det fłlgende regnskabs(cid:229)r. Kommis- sionen daterede dem imidlertid december 1995. Fremdatering af kontrakter er ikke kun forekommet i forbindelse med den fłrste indkaldelse af forslag til FAIR-projekter. I 18 af 48 undersłgte projekter konstateredes der s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde. De vedrłrte forskel- lige indkaldelser af forslag, men alle under omr(cid:229)de 4. Denne prak- sis strider mod artikel 6, femte afsnit, i finansforordningen, hvori det er fastsat, at »forpligtelserne bogfłres p(cid:229) grundlag af de for- pligtelser, der er indg(cid:229)et indtil den 31. december«, og den bevirker, at der etableres forbindelser mellem Kommissionen og dens part- nere, som vanskeligt vil kunne forsvares. I februar 1998 holdt Kommissionen op med at anvende denne praksis, som var juri- disk uacceptabel. Den anvisningsberettigedes stilling og rolle 59. Rettens undersłgelse omfattede ogs(cid:229) delegation af befłjelser til indg(cid:229)else af udgiftsforpligtelser. Det fremgik af undersłgelsen, at i det kontor, der forvaltede projekterne under omr(cid:229)de 4, var fuldmagten som anvisningsberettiget udstedt til en ansat, som var underordnet den ansatte, der forvaltede sagsakterne, og som var leder af kontoret. Den anvisningsberettigede skulle dermed forbe- rede de sager, som skulle forel(cid:230)gges for lederen, og underskrive de tilsvarende udgiftsforpligtelser. I 1996 blev mere end 98 % af udgifterne anvist til betaling af denne medarbejder underordnet den ansvarlige for forvaltningen. Traktaten (1) og finansforordnin- gen (2) bekr(cid:230)fter, at den anvisningsberettigede udłver en af de vigtigste funktioner i forbindelse med gennemfłrelsen af budget- tet. Han er den eneste, der er befłjet til at udarbejde eller udstede bestemte dokumenter, og det er udtrykkeligt fastsat, at han er ansvarlig for disse dokumenter. N(cid:229)r en anvisningsberettiget i hen- hold til fuldmagt er underordnet den medarbejder, der er ansvar- lig for forvaltningen af sagerne, er disse regler ikke fulgt, det er i hvert fald ikke efter reglernes (cid:229)nd. N(cid:229)r den anvisningsberettigede er en underordnet medarbejder, er han ikke sikret den uafh(cid:230)n- gighed, ansvaret forbundet med hans opgaver kr(cid:230)ver. FORVALTNING AF AKTIONERNE UNDER FAIR-PROGRAMMET Hłringsproceduren 56. I de fire (cid:229)r, programmet har lłbet, har man arbejdet p(cid:229) at forbedre forvaltningen af aktionerne. Men der er fortsat en r(cid:230)kke svagheder og mangler i de g(cid:230)ldende forordninger og ved de prak- sis, der fłlges, samt i forvaltnings-, tilsyns- og kontrolprocedu- rerne. 60. I henhold til Kommissionens forretningsorden skal de ansvar- lige tjenestegrene hłre de tjenestegrene, der har tilknytning til en sag. Denne hłringsprocedure skal sikre gennemskuelighed og (1) EF-traktatens artikel 209, litra c). (2) Artikel 21 og 73 i finansforordningen. C 92/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 sammenh(cid:230)ng i de beslutninger, Kommissionen skal tr(cid:230)ffe. Hłrin- gen om udv(cid:230)lgelsen af forslag til forskningsprojekter under FAIR- programmet fandt sted p(cid:229) grundlag af lister, hvor projekterne var angivet med nummer, navn, omkostninger og det ansl(cid:229)ede f(cid:230)l- lesskabsbidrag. I praksis var disse oplysninger ikke tilstr(cid:230)kkelige til, at de generaldirektorater, der var blevet hłrt, kunne foretage en egentlig analyse af forslagene og bedłmme dem p(cid:229) et sagligt grundlag. 61. I henhold til forretningsordenen skal tjenestegrenene indgive hłringssager til generalsekretariatet inden udlłbet af en frist p(cid:229) ti arbejdsdage. Denne frist er kun blevet overholdt i f(cid:229) tilf(cid:230)lde. De generaldirektorater, der skulle afgive udtalelse om de tre fłrste indkaldelser af forslag, fik s(cid:229)ledes kun mellem en og fire dage her- til. Med s(cid:229) kort en frist kunne de ikke analysere forslagene med den fornłdne omhu og i tide reagere p(cid:229) eventuelle risici for dob- beltfinansiering. I forbindelse med s(cid:230)rprogrammet INNOVA- TION for »formidling og nyttiggłrelse af resultater af forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration« (1), var det s(cid:229)le- des blevet p(cid:229)peget, at der var betydelige risici, fordi nogle af for- slagene til dette program var af samme art som dem, der finan- sieres over FAIR-programmet. Bogfłring af og tilsyn med personale- og driftsudgifter 62. Kommissionen har pr. 31. oktober 1998 registreret 93 med- arbejdere, der aflłnnes over forskningsbevillingerne til FAIR- programmet. Heraf var 54 udelukkende besk(cid:230)ftiget med forvalt- ningen af FAIR-aktioner, og de andre var i realiteten ansat under andre programmer eller tjenester. Ifłlge tjenestegrenenes egne organigrammer er 91 medarbejdere ansat til at varetage opgaver i forbindelse med programmet. 37 af dem betales med midler fra andre kilder end budgetposten vedrłrende FAIR, og heraf aflłn- nes 21 over driftsbevillinger. Denne adskillelse af den budgetm(cid:230)s- sige og den praktiske forvaltning af de personer, der er ansat under et program, er helt vilk(cid:229)rlig. Det głr det unłdigt vanskeligt eller umuligt at fłre tilsyn med de dermed forbundne udgifter. 63. I R(cid:229)dets beslutning om s(cid:230)rprogrammet FAIR er maksimalt henholdsvis 3 % og 4 % af programmets budget afsat til personale- og driftsudgifter. For at sikre at disse lofter overholdes, har Kom- missionen indfłrt en metode med fast fordeling af udgifterne. Denne metode best(cid:229)r i, at udgifterne fordeles p(cid:229) de enkelte s(cid:230)r- programmer i forhold til de budgetmidler, der er afsat til dem. Det medfłrer, at de maksimale procentsatser altid overholdes, men ogs(cid:229) at man ikke kender de faktiske personaleudgifter og dermed de faktiske omkostninger, der er forbundet med programmet. 64. Personaleudgifterne vedrłrende henholdsvis udsendte natio- nale eksperter og vikarer og tjenestem(cid:230)nd og hj(cid:230)lpeansatte bog- fłres p(cid:229) to konti, »Personale« og »Vedt(cid:230)gtsm(cid:230)ssigt forskningsper- sonale«. Det er imidlertid kun de udgifter, der er opfłrt p(cid:229) sidstn(cid:230)vnte konto, der anvendes til beregning af den maksimale procentsats for personaleudgifter, som R(cid:229)det godkender. Udgif- terne p(cid:229) den fłrste konto opfłres under de s(cid:229)kaldte administra- tionsudgifter og indg(cid:229)r alts(cid:229) i beregningen af det tilladte loft for disse udgifter. 65. Ud over disse regnskabs- og budgetpraksis skal det n(cid:230)vnes, at for at undg(cid:229) overskridelse af den tilladte procentsats er udgif- terne vedrłrende mindst 21 tjenestem(cid:230)nd, der aflłnnes over driftsbevillingerne i budgettets del A, ikke medtaget i beregningen af personaleudgifter. S(cid:230)rlige aftaler med kontrahenter 66. Kommissionen har indg(cid:229)et s(cid:230)rlige finansieringsaftaler med flere kontrahenter. Under revisionen p(cid:229) stedet n(cid:230)gtede nogle kon- trahenter med henvisning til disse aftaler at give detaljerede data om de faktiske omkostninger. I henhold til aftalerne var kontra- henterne nemlig fritaget for at beregne satserne for de faktiske generalomkostninger, og der kunne anvendes faste satser for alle EF-projekter. Det er ikke kun i undtagelsestilf(cid:230)lde, at der er ind- g(cid:229)et s(cid:229)danne aftaler. Retten har p(cid:229) grundlag af Kommissionens oplysninger fundet frem til 24 rammeaftaler, aftaler eller s(cid:230)rord- ninger. 67. Blandt sidstn(cid:230)vnte var der flere tilf(cid:230)lde, hvor belłbet for generalomkostninger ikke var beregnet i henhold til bestemmel- serne i kontrakten. To af de reviderede stłttemodtagere havde endog anmeldt for hłje generalomkostninger. Resultaterne af revisioner foretaget af eksterne firmaer har bekr(cid:230)ftet disse for- hold, men Kommissionens kompetente tjenester har ikke truffet korrigerende foranstaltninger. I relation til 4. RP var det endvidere tvivlsomt, om disse aftaler havde retsvirkning, fłrst og fremmest p(cid:229) grund af deres alder. Ingen af dem var indg(cid:229)et i forbindelse med 4. RP, og 17 af dem var mere end ti (cid:229)r gamle. 68. N(cid:229)r der indg(cid:229)s finansielle aftaler, der dispenserer fra de almindelige betingelser i standardkontrakten, bliver det vanskeligt at fłre forsvarligt tilsyn med og kontrollere de finansielle aspekter ved sagerne, og det głr de kontraktligt fastsatte procedurer min- dre gennemskuelige. En s(cid:229)dan praksis giver faktisk nogle kontra- henter uberettigede fordele, som ikke er n(cid:230)vnt i bestemmelserne i de underskrevne kontrakter. Samarbejdet med FAIR-programudvalget De indsendte oplysningers kvalitet og omfang 69. Programudvalget er sammensat af repr(cid:230)sentanter for med- lemsstaterne og har fłrst og fremmest til opgave (2) at bist(cid:229) (1) R(cid:229)dets beslutning 94/917/EF af 15. december 1994 om et s(cid:230)rpro- gram for formidling og nyttiggłrelse af resultater af forskning og tek- nologisk udvikling, herunder demonstration (1994-1998), EFT L 361 af 31. 12. 1994. (2) Programudvalgets rolle er defineret i R(cid:229)dets afgłrelse af 13. juli 1987 om fasts(cid:230)ttelse af de n(cid:230)rmere vilk(cid:229)r for udłvelsen af de gennemfł- relsesbefłjelser, der til(cid:230)gges Kommissionen, og i artikel 5-7 i R(cid:229)dets beslutning om s(cid:230)rprogrammet FAIR. I artikel 7 er de foranstaltninger, der skal forel(cid:230)gges udvalget til udtalelse, eller som Kommissionen regelm(cid:230)ssigt skal underrette det om, defineret. 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/13 Kommissionen, n(cid:229)r den skal tr(cid:230)ffe bestemte foranstaltninger. Afh(cid:230)ngigt af de p(cid:229)g(cid:230)ldende projekters art og af de involverede belłb forel(cid:230)gger Kommissionen udvalget forslagene til udtalelse eller underretter det om de foranstaltninger, der er iv(cid:230)rksat inden for programmet. I forbindelse med forskningen p(cid:229) landbrugsom- r(cid:229)det har samarbejdet med udvalget i nogle tilf(cid:230)lde v(cid:230)ret vanske- ligt, hvilket fremg(cid:229)r af den kritik, udvalget har fremfłrt om kva- liteten af Kommissionens oplysninger. Udvalget mente ikke, at de var d(cid:230)kkende, og p(cid:229)pegede i łvrigt, at de blev forelagt for sent. 74. Kommissionen har over for Europa-Parlamentet forpligtet sig til at sikre gennemsigtighed (2), og derfor skulle de medlemmer af udvalget, der ikke var offentligt ansatte, ved deres udn(cid:230)vnelse underskrive en erkl(cid:230)ring p(cid:229) tro og love om, at der ikke bestod »interessekonflikter mellem udvalgets arbejde og deres personlige interesser«. Medlemmerne er imidlertid ikke blevet bedt om at underskrive en s(cid:229)dan erkl(cid:230)ring. 70. Revisionen viste, at Kommissionen ikke havde givet pro- gramudvalget alle de fornłdne oplysninger skriftligt. I andre til- f(cid:230)lde var oplysningerne i overensstemmelse med forskrifterne, men Kommissionen havde ikke meddelt dem inden for de frister, der var fastsat i de aftalte procedurer for udvalgets arbejde. Udval- get kunne derfor i mange tilf(cid:230)lde ikke udfłre sit arbejde korrekt. Da udvalget skulle udtale sig om arbejdsprogrammet, om forsla- get om finansiering af projekter under FAIR1 og om budgetop- lysningerne under programmets lłbetid, var det under pres, og det afgav kun positiv udtalelse, fordi Kommissionens tjeneste- grene ellers ikke ville have kunnet overholde tidsplanen for bud- gettet, og for at undg(cid:229), at bevillingerne bortfaldt ved regnskabs- (cid:229)rets udgang. 71. P(cid:229) grund af de lofter, Kommissionen har fastlagt for dette s(cid:230)rprogram, var der aktioner under programmet, hvor det ikke var nłdvendigt at indhente udtalelse fra dette udvalg. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r SMV-projekter, havde Kommissionen s(cid:229)ledes vedtaget, at for forskningsprojekter, der samarbejdes om, kunne kun foran- staltninger til en v(cid:230)rdi af hłjst 1 mio. ECU v(cid:230)re stłtteberetti- gede (1), og derfor udlłste ingen af projektforslagene f(cid:230)llesskabs- bidrag p(cid:229) over 0,5 mio. ECU, der var gr(cid:230)nsen for, hvorn(cid:229)r udvalget skulle afgive udtalelse. Programudvalget blev derfor underrettet om listen over forslag til SMV-projekter, men skulle ikke afgive udtalelse. 72. En r(cid:230)kke forskningsforanstaltninger inden for landbrug, som f. eks. de institutionelle aktioner og konkurrencebaserede stłtte- foranstaltninger til ydelse af teknisk-videnskabelig stłtte til F(cid:230)l- lesskabets politik, var iv(cid:230)rksat uden for s(cid:230)rprogrammet FAIR, men der var ingen mekanisme til samordning. Udvalgsmedlemmernes uafh(cid:230)ngighed 73. Ifłlge udvalgets forretningsorden m(cid:229) repr(cid:230)sentanterne for medlemsstaterne ikke have interesser i eller v(cid:230)re forbundet med en enhed, der er involveret i de forslag, der forel(cid:230)gges udvalget til udtalelse. Revisionen viste, at mindst 54 medlemmer af udvalget for FAIR-programmet samtidig var involveret i kontrakter, men det har ikke v(cid:230)ret muligt at efterprłve, om bestemmelserne var overholdt, fordi det ikke fremgik af młdereferaterne, om de med- lemmer, der var involveret i eller berłrt af et forslag, havde del- taget i drłftelserne. Forvaltnings-, tilsyns- og kontrolprocedurerne 75. Retten konstaterede tilf(cid:230)lde, hvor forvaltnings-, tilsyns- og kontrolprocedurerne ikke var blevet anvendt med den nłdven- dige strenghed, hverken internt eller over for stłttemodtagerne. Stramme tidsfrister 76. De konstaterede svagheder skyldtes i mange tilf(cid:230)lde tidspres- set (cid:151) det var vanskeligt at overholde tidsplanen for budgettet. Tjenestegrenene havde i mange tilf(cid:230)lde ikke tid nok til at forbe- rede forvaltningen af foranstaltningerne godt nok. 77. De partnere, der forvalter FAIR-projekter, anvendte helt frem til marts 1997 vejledningen vedrłrende det foreg(cid:229)ende program ved udarbejdelsen af de tekniske rapporter. Man havde v(cid:230)ret l(cid:230)nge om at udarbejde den nye vejledning, som fłrst kunne udsendes i marts 1997. De fłrste evalueringer af de samordnede foranstaltninger blev foretaget p(cid:229) grundlag af et spłrgeskema ved- rłrende foranstaltninger med omkostningsdeling. Dette skema var imidlertid ikke tilpasset til disse foranstaltninger, for flere af spłrgsm(cid:229)lene var ikke relevante. Der er senere blevet udarbejdet et spłrgeskema specielt med henblik p(cid:229) samordnede foranstalt- ninger. Dette spłrgeskemas indhold blev drłftet i februar 1996, men det blev fłrst godkendt et (cid:229)r senere. Det kunne derfor fłrst anvendes i forbindelse med FAIR5, som var den n(cid:230)stsidste ind- kaldelse af forslag under programmet. 78. Listen over FAIR1 forslag blev genforhandlet med program- udvalget, og Kommissionen traf derfor fłrst sent, nemlig i decem- ber 1995, afgłrelse om de projekter, der skulle forvaltes af land- brugsgeneraldirektoratet. For kontrakter underskrevet inden udgangen af regnskabs(cid:229)ret 1995 var der for kort tid til, at de s(cid:230)d- vanlige forhandlingsprocedurer kunne fłlges. 79. Kommissionen traf i łvrigt denne afgłrelse efter en s(cid:229)kaldt skriftlig hasteprocedure. Denne procedure er restriktiv og m(cid:229) i henhold til vejledningen for operationelle procedurer kun anven- des i forbindelse med normgivende retsakter, n(cid:229)r uforudsete og helt us(cid:230)dvanlige omst(cid:230)ndigheder kr(cid:230)ver, at forslaget hastebe- handles. Der var intet i sagsakterne, der gav Retten mulighed for at vurdere, om betingelserne i vejledningen var opfyldt. At der (1) I en fodnote til informationsmaterialet vedrłrende teknologistimule- rende foranstaltninger til fordel for SMV. (2) Note af 13. 11. 1996 fra Kommissionens generalsekretariat, SEC(93) 2118. C 92/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 skulle indhentes en administrativ forsinkelse var nemlig ikke til- str(cid:230)kkelig begrundelse for, at det var nłdvendigt med en kortere tidsfrist. staltninger, der havde modtaget stłtte pr. 31. december 1997, havde de 126 s(cid:229)ledes f(cid:229)et karakteren B, mens hłjst 40 af de 310 stłttede foranstaltninger med omkostningsdeling og samordnede foranstaltninger havde f(cid:229)et karakteren B. 80. Der er ikke nogen fast frist for, hvorn(cid:229)r forslagene skal v(cid:230)re indsendt, men den normale procedure er, at forslagsstillerne f(cid:229)r en frist p(cid:229) tre m(cid:229)neder. I forbindelse med den specifikke indkal- delse og de f(cid:230)lles indkaldelser af forslag til projekter vedrłrende TSE var fristerne imidlertid kortere, henholdsvis 59 og 77 dage. Frister, som ikke giver forslagsstillerne tid nok til at forberede deres arbejde ordentligt, er ikke forenelige med de kvalitetskrav, der stilles til F(cid:230)llesskabets forskningsaktioner. Resultatet kan ogs(cid:229) blive, at de potentielle stłttemodtagere ikke behandles lige. Ret- tens revision har vist, at af 53 forslag til TSE-projekter under FAIR var de otte indsendt af mindst en af de uafh(cid:230)ngige eksperter, som havde medvirket ved udarbejdelsen af den rapport, der var blevet anvendt som grundlag for Kommissionens handlingsplan, og at fem af disse projekter var blandt de 19, der blev udvalgt til at modtage f(cid:230)llesskabsstłtte. Formalisering af forvaltningen af aktionerne 81. De mangler, der redegłres for i det fłlgende, skyldes i mange tilf(cid:230)lde, at arbejdsgangene ikke er tilstr(cid:230)kkeligt formaliseret. Bedłmmelse og udv(cid:230)lgelse af forslag 82. Specielt er projektudv(cid:230)lgelsen, og navnlig to af de vigtigste elementer i den, ikke foretaget med den fornłdne omhu. Det fłr- ste element, nemlig de uafh(cid:230)ngige eksperters endelige bedłm- melse, er ikke tilstr(cid:230)kkelig formaliseret. I den afsluttende fase af den eksterne evaluering skal hver ekspertgruppe vurdere sin oprin- delige bedłmmelse af forslagene p(cid:229) ny. Der er ingen dokumenta- tion for denne sidste vurdering, og i de forslag, Retten undersłgte, kunne det ikke forklares, hvorfor nogle af projekterne (17 ud af 44 projekter) havde f(cid:229)et en bedre karakter. 83. Det andet element vedrłrer kvaliteten af de oplysninger, Kommissionen har fremlagt som begrundelse for at have udvalgt en r(cid:230)kke foranstaltninger, som eksperterne havde givet karakte- ren B. Reglen er, at de bedste forslag skal udv(cid:230)lges. Der skal derfor solide argumenter til, hvis reglen skal fraviges. Det skal kunne bevises, at s(cid:229)danne projekter ikke udv(cid:230)lges p(cid:229) bekostning af pro- jekter af en hłjere videnskabelig og teknisk kvalitet, og at de p(cid:229)g(cid:230)ldende forslag virkelig kan forbedres. I praksis blev dette ikke i alle tilf(cid:230)lde bevist. I de tilf(cid:230)lde, hvor der forel(cid:229) en begrundelse, havde Kommissionen forpligtet sig til at tage hensyn til eksper- ternes kritik, men ikke defineret, hvilke konkrete foranstaltninger der var betingelsen for at f(cid:229) f(cid:230)llesskabsstłtte. 84. Revisionen viste i łvrigt, at de uafh(cid:230)ngige eksperters bedłm- melse af de teknologistimulerende foranstaltninger (pr(cid:230)mier til gennemfłrelse af forundersłgelsen og forskningsprojekter, som der samarbejdes om) generelt var lavere end af andre projekter med omkostningsdeling under FAIR-programmet. Af 203 foran- Forhandling af kontrakter 85. En r(cid:230)kke elementer i kontraktforhandlingerne var heller ikke tilstr(cid:230)kkeligt formaliseret. Resultaterne af drłftelserne om de tek- niske data fremg(cid:229)r af sagsakterne, hvorimod de finansielle for- handlinger kun i ganske f(cid:229) tilf(cid:230)lde er tilstr(cid:230)kkeligt dokumenteret. I nogle af GD XII(cid:146)s sagsakter er der f. eks. ikke mange referencer til forhandlingerne om budgetterne for de foresl(cid:229)ede foranstaltnin- ger, og de oplysninger, der kr(cid:230)ves, er i mange tilf(cid:230)lde ikke til- str(cid:230)kkeligt grundlag for en analyse af de stłtteberettigede omkost- ninger. 86. Under forhandlingerne anvendes der standardformularer, som oprindeligt er udarbejdet af GD XII. Disse dokumenter er ikke blevet tilpasset de andre generaldirektoraters behov og s(cid:230)r- lige forhold. Nogle af svarene er ikke relevante, og i nogle af dem er der endvidere (cid:229)benbare fejl, som ikke er blevet bem(cid:230)rket og heller ikke korrigeret efter afslutningen af forhandlingerne. De fle- ste fejl vedrłrer virksomhedernes type eller art eller svar p(cid:229) spłrgsm(cid:229)let om, hvorvidt de tilhłrer et konsortium. 87. I 13 af de 44 kontrakter, Retten reviderede, havde budgetfor- handlingerne blot best(cid:229)et i, at budgetterne for de indsendte forslag blev sk(cid:229)ret ned. I nogle tilf(cid:230)lde var det udtrykkeligt anfłrt, at ned- sk(cid:230)ringerne var foranlediget af eksperternes kommentarer, men der var ikke foretaget analyser til brug ved en vurdering af, om nedsk(cid:230)ringerne var tilstr(cid:230)kkelige, og hvilken effekt de ville f(cid:229) p(cid:229) de foresl(cid:229)ede projekter. Partnerne kunne derfor selv bestemme, hvilke opgaver eller m(cid:229)l i projektet der ville blive berłrt. Tjene- stegrenene i GD VI har regelm(cid:230)ssigt foretaget systematiske og ensidige nedsk(cid:230)ringer af de budgetter, kontrahenterne oprindelig havde foresl(cid:229)et. De har ikke haft den forventede effekt, men deri- mod f(cid:229)et partnerne til at forhłje omkostningsbudgettet i forsla- gene tilsvarende. 88. Ved andre projekter fremgik det ikke af de endelige kontrak- ter, at der var taget hensyn til eksperternes bem(cid:230)rkninger. Kom- missionen kunne i flere tilf(cid:230)lde have undg(cid:229)et de problemer, der opstod senere under gennemfłrelsen af forskningsprojekterne, hvis den havde reageret mere hensigtsm(cid:230)ssigt p(cid:229) eksperternes anbefalinger, forbehold eller tvivl. 89. I det tekniske bilag til projekterne, som er en integrerende del af forskningskontrakten, er der ikke i tilstr(cid:230)kkelig grad taget hensyn til de (cid:230)ndringer, der var et resultat af forhandlingerne. Det konstateredes endvidere under revisionen, at projekternes struk- tur og samordningsprocedurerne i praksis var meget forskellige fra den teoretiske beskrivelse i det tekniske bilag. Oplysningerne om kvalifikationerne hos de forskere, der skulle udfłre arbejdet, var heller ikke s(cid:230)rlig detaljerede. Det gjorde det i nogle tilf(cid:230)lde 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/15 nemmere at delegere forvaltningen og styringen af projekterne til tredjemand, uden at Kommissionen forinden havde givet tilladelse dertil, hvilket ellers er et krav i henhold til bestemmelserne i stan- dardkontrakten (1). fysiske personer, selv om disse belłb skulle udbetales til de orga- ner, som var partnere i projekterne. Disse forhold kan delvis for- klares med, at der ikke findes bindende regler, og at tjenestegre- nene med ansvar for forvaltningen ikke stiller strenge krav. 90. I nogle tjenestegrenes forskningskontrakter var s(cid:230)dvanlige klausuler i gentagne tilf(cid:230)lde udeladt. Mange steder var der ikke n(cid:230)rmere oplysninger om underskriverne eller deres status eller stilling, og i nogle tilf(cid:230)lde var standardbestemmelserne vedrł- rende associerede stater og partnere ikke n(cid:230)vnt. Finansielle og tekniske krav Forslagsstillernes łkonomiske forhold 91. Der var ikke givet s(cid:230)rlige instrukser om, at forslagsstillernes łkonomiske forhold skulle undersłges, fłr kontrakterne blev ind- g(cid:229)et. Det har ikke kunnet bekr(cid:230)ftes, at Kommissionens tjeneste- grene har foretaget s(cid:229)danne undersłgelser, for der var ingen dokumentation herfor i sagerne. I stikprłven af reviderede pro- jekter forefandtes der kun meget f(cid:229) af de finansielle dokumenter, partnerne havde indsendt til brug ved forhandlingerne. I praksis var der kun i f(cid:229) tilf(cid:230)lde kr(cid:230)vet bankgaranti. De 92. garantier, Retten kontrollerede, var endvidere ikke store nok og heller ikke baseret p(cid:229) relevante kriterier. Siden FAIR-programmets start er der s(cid:229)ledes kun kr(cid:230)vet en bankgaranti i forbindelse med fire af GD XII(cid:146)s kontrakter. I samtlige tilf(cid:230)lde var det projektko- ordinatoren, der skulle stille denne garanti, uanset de andre kon- trahenters stilling og kompetence og deres łkonomiske soliditet. N(cid:229)r partnerne ikke h(cid:230)fter solidarisk, er s(cid:229)danne garantier ikke til- str(cid:230)kkelige til at sikre den fornłdne beskyttelse af F(cid:230)llesskabets interesser. To af de fire garantier d(cid:230)kkede i łvrigt ikke en tilstr(cid:230)k- kelig lang periode. 93. De berłrte tjenestegrene fłrte ikke tilsyn fra centralt hold med bankgarantierne. Hvert enkelt direktorat havde ensidigt stil- let krav om en bankgaranti uden hensyntagen til de oplysninger, der allerede forel(cid:229) i et andet direktorat, og kravene til selve ind- holdet af garantierne og til, hvor store risici de d(cid:230)kkede, varierede derfor betydeligt fra direktorat til direktorat. Kontrahenternes forpligtelser 94. Under revisionen konstateredes det i mange tilf(cid:230)lde, at part- nerne ikke havde taget tilstr(cid:230)kkeligt hensyn til bestemmelserne i forskningskontrakterne, og at mange element(cid:230)re regler som fłlge af uvidenhed eller med fors(cid:230)t ikke var overholdt. De fejl, forsłm- melser og mangler, der blev konstateret i forbindelse med de for- skellige kontrahenter, var af samme art og havde samme effekt. De anvendte regnskabsprocedurer og analysemetoder var man- gelfulde, eller der anvendtes slet ikke s(cid:229)danne procedurer og metoder, og bestemmelserne om fastl(cid:230)ggelse af og dokumenta- tion for stłtteberettigede perioder og omkostninger var ikke fulgt. I to tilf(cid:230)lde havde koordinatorerne udbetalt f(cid:230)llesskabsbidraget til (1) Artikel 2, stk. 2, i de generelle betingelser, der er knyttet som bilag til standardkontraktaten. 95. I mange tilf(cid:230)lde fremgik det ellers af de oplysninger, der blev sendt til Kommissionen, at procedurerne var af ringe kvalitet, og at bestemmelserne i standardkontrakten ikke var overholdt. Eksem- pler: den i henhold til bestemmelserne kr(cid:230)vede p(cid:229)tegning mang- lede, der var beregnet for hłje timesatser eller generalomkostnin- ger, eller beregningerne heraf hang ikke sammen, eller de perioder, der var fastsat i kontrakten, var ikke overholdt. Kommissionens tjenestegrene havde imidlertid ikke foretaget nogen undersłgelser, og der var derfor ikke truffet foranstaltninger til at f(cid:229) rettet op p(cid:229) situationen. 96. Tredjemand kan deltage i F(cid:230)llesskabets forskningsprojekter som underleverandłr p(cid:229) visse betingelser, herunder at der forud- g(cid:229)ende skal indhentes skriftlig godkendelse fra Kommissionen (2). Der er ikke fastlagt yderligere betingelser med hensyn til begrun- delsen for at indg(cid:229) s(cid:229)danne kontrakter og arten af de opgaver, der overdrages til eksterne underleverandłrer, og kravet om skriftlig godkendelse er derfor ikke i sig selv nok til at garantere Kommis- sionens ret til at udłve kontrol. Standardkontrakten giver faktisk kun Kommissionen befłjelser til at foretage teknisk kontrol af de p(cid:229)g(cid:230)ldende underleverandłrer og til at f(cid:229) adgang til dem, men den giver den ikke ret til at foretage finansiel kontrol. 97. Under revision p(cid:229) stedet konstateredes det endvidere, at kon- trahenterne ikke kendte standardkontraktens betingelser for ind- g(cid:229)else af kontrakter med underleverandłrer, og at disse derfor ikke blev anvendt korrekt. I nogle tilf(cid:230)lde havde hovedform(cid:229)let med en s(cid:229)dan kontrakt v(cid:230)ret at fritage koordinatoren for selve den videnskabelige koordinering af projekterne eller at omg(cid:229) de nationale regler, kontrahenterne var underlagt. I forbindelse med de 44 projekter, der blev revideret p(cid:229) stedet, d(cid:230)kkede mindst fem kontrakter med underleverandłrer over kritisable praksis. I de fle- ste tilf(cid:230)lde var der tale om fłlgende: Partnere i samme projekt havde indg(cid:229)et kontrakt indbyrdes eller med en dertil knyttet virk- somhed og ikke afregnet intern avance, der var faktureret i denne forbindelse. Kontrakter var blevet indg(cid:229)et eller forl(cid:230)nget uden Kommissionens forudg(cid:229)ende godkendelse. Der forel(cid:229) ingen doku- mentation for arten af de leverede ydelser og de dermed forbundne omkostninger. Finansielt og teknisk tilsyn med aktionerne 98. Kvaliteten af procedurerne for tilsyn med aktionerne var meget svingende, og der var stor forskel p(cid:229), hvor effektive proce- durerne var. I nogle tilf(cid:230)lde skyldtes det, at der ikke var givet instrukser. (2) I henhold til artikel 3, stk. 2, i de generelle bestemmelser, der er knyt- tet som bilag til standardkontraktaten, kan kontrahenterne under for- uds(cid:230)tning af Kommissionens skriftlige godkendelse indg(cid:229) kontrakter med underleverandłrer, n(cid:229)r de samlede omkostninger vedrłrende s(cid:229)danne kontrakter overstiger 20 % af kontrahentens ansl(cid:229)ede godt- głrelsesberettigede omkostninger til projektet, dog forudsat at kon- trakten ikke indeholder s(cid:230)rlige bestemmelser om kontrakter med underleverandłrer. C 92/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 I nogle tjenestegrene er de videnskabelige og finansielle atte- 99. steringer, de ansvarlige for forvaltningen giver efter at have ana- lyseret de periodiske tekniske rapporter og finansieringsoversig- ter, ikke d(cid:230)kkende. Der er ingen oplysninger om v(cid:230)sentlige begivenheder og om, hvor langt man er n(cid:229)et med projekterne, og attesteringerne er derfor ikke dokumenterede. I projekternes lłbetid arrangeres der besłg p(cid:229) stedet, men 100. ikke regelm(cid:230)ssigt og ikke lige ofte. Der arrangeres ogs(cid:229) młder i Bruxelles, hvor koordinatorerne bliver bedt om at głre rede for deres projekter og for, hvor langt de er n(cid:229)et med arbejdet. 101. I de tre direktorater, der forvalter programmet, behandles udgiftsopgłrelser efter udlłbet af den kontraktm(cid:230)ssige frist, og der anvendes ikke samme metode ved udbetaling af f(cid:230)llesskabs- bidraget. En af disse metoder er imidlertid i strid med kontrakt- bestemmelserne. De periodiske forskud, der udbetales til d(cid:230)kning af godkendte udgifter, beregnes p(cid:229) grundlag af en forelłbig udgifts- plan, som ikke er fastsat i kontrakten. N(cid:229)r projektet gennemfłres, medfłrer denne metode i nogle tilf(cid:230)lde, at F(cid:230)llesskabet betaler belłb, der er v(cid:230)sentligt hłjere end bidraget svarende til de fakti- ske omkostninger. Kommissionens revision af aktionerne 102. De generaldirektorater, der forvalter FAIR-programmet, har ikke koordineret revisionen af forskningsaktionerne. Landbrugs- generaldirektoratet, der forvalter et meget stort antal projekter med betydelige belłb involveret, havde i łvrigt hverken tilstr(cid:230)k- kelige ressourcer eller den fornłdne tid til at foretage de nłdven- dige revisioner. Den interne revisionsenhed i GD XII havde fore- taget flere revisioner, men de reviderede projekter var ikke udvalgt p(cid:229) grundlag af en nłjagtig risikoanalyse. I nogle tilf(cid:230)lde var der g(cid:229)et meget lang tid, fłr revisionen havde fundet sted. 103. Der var fłrst og fremmest tale om finansiel revision, som hovedsageligt tog sigte p(cid:229) de anmeldte udgifter. Derimod var det under revisionen kun i f(cid:229) tilf(cid:230)lde blevet undersłgt, om det viden- skabelige arbejde virkelig var blevet udfłrt, om det var i overens- stemmelse med bestemmelserne, om det havde interesse, samt hvilke resultater der var opn(cid:229)et. De videnskabelige medarbejderes tekniske kontrol af sagsakterne foretages faktisk hovedsageligt p(cid:229) grundlag af de (cid:229)rsrapporter, kontrahenterne indsender, eller under projektbesłg, n(cid:229)r der afholdes młder med partnerne. Tilbagesłgninger 105. Tilbagesłgningsproceduren kan kun fungere effektivt, hvis samarbejdet mellem de tre involverede tjenestegrene (cid:151) den anvis- ningsberettigede, regnskabsfłreren og den juridiske tjeneste (cid:151) fungerer ordentligt. I praksis skal regnskabsfłreren kun regnskabs- fłre tilbagesłgningsordrerne og informere de anvisningsberetti- gede, som, indtil der indledes en procedure i tilf(cid:230)lde af tvist, er ansvarlige for at f(cid:229) afklaret situationen med debitorerne. Men da den fornłdne kontrol ikke foretages p(cid:229) dette stadium, var nogle af de sager, der var sendt til regnskabsfłreren, som skulle udstede tilbagesłgningsordrerne, enten ufuldst(cid:230)ndige eller sendt for sent. 106. Kommissionens periodiske regnskaber omfatter en liste, hvor der for hvert regnskabs(cid:229)r er opfłrt de sager, hvor der er udstedt tilbagesłgningsordre, men hvor belłbet ikke er inkasse- ret. En analyse af disse lister i regnskaberne vedrłrende regn- skabs(cid:229)rene 1996, 1997 og begyndelsen af 1998 viser, at inkas- seringsprocenten over alt er lav. Tre sager, som Kommissionens juridiske tjeneste har undersłgt siden juli 1996 og august 1997, og hvor forfaldsdatoerne er overskredet, tegner sig for 92 % af de 3,4 mio. ECU, der endnu ikke er inkasseret. Demonstrationsprojekter under AIR-programmet p(cid:229) omr(cid:229)det »Nonfood- produkter« 107. AIR-programmet har finansieret syv demonstrationsprojek- ter inden for omr(cid:229)de 1, »Nonfoodprodukter«, som alle blev koor- dineret af en Europ(cid:230)isk (cid:216)konomisk Firmagruppe (E(cid:216)FG), der udelukkende var oprettet for at gennemfłre disse projekter. F(cid:230)l- lesskabsbidraget til disse projekter var fastsat til 45 mio. ECU sva- rende til 30 % af de stłtteberettigede omkostninger, og de blev iv(cid:230)rksat efter forundersłgelser, der havde kostet 4,7 mio. ECU, og som var blevet gennemfłrt i 1991-1992 inden for rammerne af ledsageforanstaltninger og foranstaltninger til forberedelse af og tilsyn med projekterne. Alligevel var der store problemer med alle projekterne. Hertil kommer, at forvaltningen af dem og tilsynet med dem var beh(cid:230)ftet med mange svagheder og us(cid:230)dvanlige for- hold. 108. Projekterne var blevet bedłmt eksternt og havde alle f(cid:229)et karakteren B, men der forel(cid:229) ikke dokumentation for, at de nłd- vendige forbedringer var foretaget, s(cid:229) det var berettiget at udv(cid:230)lge dem. 109. Kontrakterne blev undertegnet mellem oktober og novem- ber 1992, men for tre af dem blev datoen for den faktiske p(cid:229)be- gyndelse af arbejdet fastsat til et tidligere tidspunkt. Kontrakterne kunne ikke gennemfłres inden for den fastsatte frist p(cid:229) 36 m(cid:229)ne- der og m(cid:229)tte derfor forl(cid:230)nges flere gange. 104. Opgaverne og ansvaret er ikke klart fordelt mellem de tje- nestegrene, der forvalter programmet, og dem, der foretager revi- sionen, og der er ikke sikret en ordentlig opfłlgning af eventuelle bem(cid:230)rkninger om kontrahenter, der har modtaget stłtte over FAIR-programmet. Revisionen har derved til dels f(cid:229)et mindre v(cid:230)rdi, og har heller ikke en s(cid:229) afskr(cid:230)kkende effekt over for de berłrte tredjeparter, som den burde. Flere markante tilf(cid:230)lde har vist, at revisionsresultaterne ikke udnyttes godt nok, og at kend- skabet til dem ikke udbredes tilstr(cid:230)kkeligt. 110. Gennemfłrelsen af projekterne i en E(cid:216)FG var ikke tilpas- set de s(cid:230)dvanlige f(cid:230)llesskabsprocedurer for teknisk og finansiel forvaltning af kontrakter. F(cid:230)llesskabet har s(cid:229)ledes finansieret pro- jekter, uden at der forinden var kr(cid:230)vet en s(cid:230)rlig bankgaranti, selv om hver E(cid:216)FG(cid:146)s kapital var ubetydelig i forhold til det bevilgede belłb og til omkostningerne forbundet med det arbejde, der skulle betales over egne midler. Gennemfłrelsen blev endvidere forsin- ket, og de fłrste forskud var derfor for store, hvilket resulterede i, 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/17 at Kommissionens tjenestegrene nedsatte de fłlgende udbetalin- ger. Fordi regnskabs(cid:229)ret udlłb, blev de tilbageholdte belłb i sidste ende alligevel udbetalt. błr endvidere słrge for at definere en sammenh(cid:230)ngende edb- politik for alle de generaldirektorater, der deltager i forvaltningen af f(cid:230)lles edb- forvaltningsv(cid:230)rktłjer. rammeprogrammet, og der błr anvendes KONKLUSION 111. S(cid:230)rprogrammet FAIR var en forts(cid:230)ttelse og en udvidelse af den indsats, der tidligere var gjort inden for landbrugsforskning. Konkret har det givet sig udtryk i, at programmet har f(cid:229)et flere bevillinger, og at de foranstaltninger, der finansieres, er blevet mere forskelligartede. Men disse ekstra midler ville have v(cid:230)ret mere effektive, hvis der samtidig var indfłrt en passende forvalt- ningsstruktur og egnede forvaltningsmetoder. 112. Man błr forsłge at definere resultatindikatorer, og forplig- telserne til at foretage endelig evaluering af de tidligere program- mer błr opfyldes. S(cid:229) ville det nemlig blive nemmere at m(cid:229)le resul- taterne, og form(cid:229)let med programmet ville komme mere konkret til udtryk. Det ville have sikret en bedre forst(cid:229)else af programmet som helhed, prioriteringerne ville have v(cid:230)ret mere relevante, og det havde efterfłlgende v(cid:230)ret muligt at efterprłve, om de opn(cid:229)- ede resultater var i overensstemmelse med de oprindeligt fastsatte m(cid:229)l. 113. Forskningsaktionerne under programmet og mere generelt inden for rammerne af samtlige f(cid:230)llesskabspolitikker błr koordi- neres bedre. Hvis de eksisterende koordineringsv(cid:230)rktłjer blev anvendt mere hensigtsm(cid:230)ssigt eller mere effektivt, kunne der sik- res komplementaritet og konvergens i aktionerne, ligesom over- flłdige aktioner kunne undg(cid:229)s. 114. Procedurerne ville blive mere homogene og aktionerne i programmet mere sammenh(cid:230)ngende, hvis det generaldirektorat, der har hovedansvaret for programmet, formelt fik befłjelser til at forvalte aktionerne videnskabeligt og finansielt. Kommissionen 115. Modtagerne ville i hłjere grad kunne forst(cid:229) og tilslutte sig de afgłrelser, Kommissionen tr(cid:230)ffer om udv(cid:230)lgelse og finansie- ring af aktioner, hvis de centrale gennemfłrelsesbestemmelser var fastlagt klart og entydigt forud for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af programmet. 116. Der błr vedtages bestemmelser, der skal anvendes p(cid:229) hele rammeprogrammet for forskning, s(cid:229) det sikres, at de eksperter, der bedłmmer forslagene, er kompetente og uafh(cid:230)ngige, samt at projekterne udv(cid:230)lges p(cid:229) et bedre grundlag. Nogle af foranstalt- ningerne under FAIR-programmet er helt specifikke, og derfor błr reglerne for samarbejde med programudvalget tages op til for- nyet overvejelse, s(cid:229) udvalget kan afgive udtalelse om finansierin- gen af aktionerne uafh(cid:230)ngigt af, hvor stort et belłb der er tale om. 117. Kontrakternes tekniske og juridiske kvalitet er ikke god nok og błr forbedres. Kontrahenterne błr dele det finansielle ansvar og h(cid:230)fte solidarisk, og der błr fastl(cid:230)gges mere hensigtsm(cid:230)ssige bestemmelser om sanktioner. Der udbetales s(cid:229) store belłb i f(cid:230)l- lesskabsstłtte, at der, s(cid:229)fremt der ikke forel(cid:230)gges bilag, błr stilles krav om, at en kompetent myndighed attesterer udgifterne. Der- ved ville det v(cid:230)re sikret, at finansforordningens bestemmelser blev overholdt. Herudover błr de tjenestegrene, der forvalter pro- grammet, efterprłve de tekniske og finansielle bestemmelser i kontrakterne mere indg(cid:229)ende. 118. Nogle af de svagheder, der blev konstateret ved gennemfł- relsen af programmet, kunne have v(cid:230)ret undg(cid:229)et. Det ville for- bedre kvaliteten, hvis aktionerne blev planlagt bedre, hvis de for- skellige etaper i bedłmmelsen af forslagene og forhandlingen af kontrakterne blev formaliseret, og hvis der blev stillet stłrre og strengere krav til tilsynet og kontrollen. Kun hvis det sker, vil pro- grammet og F(cid:230)llesskabets forvaltning af det kunne betragtes som effektive. Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg p(cid:229) młdet den 16. december 1999. P(cid:229) Revisionsrettens vegne Jan O. KARLSSON Formand C 92/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 KOMMISSIONENS SVAR INDLEDNING Forskningsaktioner p(cid:229) landbrugs- og fiskeriomr(cid:229)det 1, 2 og 5. FAIR-programmet er en videreudvikling af en r(cid:230)kke programmer, der blev forvaltet separat af tre forskellige general- direktorater under det andet rammeprogram, og som vedrłrte sektorer lige fra fiskeri til landbrug, fłdevarer og vedvarende res- sourcer. Under det tredje rammeprogram blev disse samlet i AIR- programmet, hvor et specifikt program d(cid:230)kkede forskning lige fra landbrugeren eller fiskeren og til den endelige forbruger. Det udviklede sig igen til FAIR, der skulle v(cid:230)re en mere fokuseret og integreret indsats baseret p(cid:229) resultaterne af de foreg(cid:229)ende pro- grammer. Ud fra de m(cid:229)l, der med tiden er blevet opstillet for forskningen inden for landbrug, agroindustri og fiskeri, har Kommissionen til stadighed (cid:230)ndret sine organisatoriske strukturer, s(cid:230)rligt for at kunne udnytte de stigende programbudgetter p(cid:229) en s(cid:229) effektiv m(cid:229)de som muligt. M(cid:229)lene for FAIR-programmet blev fastlagt i R(cid:229)dets beslutning herom og i det af Kommissionen vedtagne arbejdsprogram, der n(cid:230)rmere beskrev de videnskabelige og teknologiske m(cid:229)l, forsk- ningsprioriteterne og gennemfłrelsesreglerne. Kommissionen mener, at i det sagens natur er vanskeligt at fast- l(cid:230)gge kvantitative m(cid:229)l i et forskningsprogram p(cid:229) fłrkonkurren- cestadiet, og at forskning i łvrigt rummer nyheds- og usikker- hedsmomenter. Kommissionen har imidlertid v(cid:230)rktłjer til at vurdere, om m(cid:229)lene for et forskningsprogram n(cid:229)s, i form af fem- (cid:229)rsevalueringer og (cid:229)rligt tilsyn, og disse v(cid:230)rktłjer er begge blevet anvendt fra dette programs start. De uafh(cid:230)ngige eksperter, der stod for det (cid:229)rlige tilsyn, har altid v(cid:230)ret af den opfattelse, at FAIR- programmet i tidens lłb faktisk har levet op til de m(cid:229)l, der var udstukket for det. meprograms start. Dette dokument beskrev i l(cid:230)gmandssprog de generelle procedurer for bedłmmelse af forslag og udarbejdelse af FTU-kontrakter, herunder reglerne for udv(cid:230)lgelse af eksperter. Kommissionen anvendte disse procedurer p(cid:229) meget gennemsigtig vis for FAIR-programmets vedkommende. Desuden blev der for FAIR udarbejdet en specifik bedłmmelsesvejledning, som blev anvendt af de tre generaldirektorater, der i f(cid:230)llesskab forvaltede programmet. Alle projekter, Kommissionen udvalgte under programmet, blev vurderet som v(cid:230)rende af hłj videnskabelig kvalitet ifłlge de uaf- h(cid:230)ngige eksperter, der evaluerede forslagene. Om nłdvendigt blev projekter, der syntes at kunne kollidere med F(cid:230)llesskabets politik- ker (den f(cid:230)lles landbrugspolitik, den f(cid:230)lles fiskeripolitik), under- słgt n(cid:230)rmere ud fra relevanskriterierne i de supplerende doku- menter, der blev stillet til r(cid:229)dighed for offentligheden i lłbet af programperioden. Denne analyse blev udfłrt efter den videnska- belige bedłmmelse og blev brugt til at supplere og ikke til at erstatte konklusionerne af den eksterne evaluering. Kommissionen mener, at forpligtelserne vedrłrende den endelige evaluering af programmerne er opfyldt. I overensstemmelse med den nye evalueringsordning for F(cid:230)llesskabets forskningsprogram- mer, som Kommissionen vedtog ved en beslutning i 1995, kom den endelige evaluering af visse specifikke programmer under andet og tredje rammeprogram til at indg(cid:229) i den fem(cid:229)rsevalu- ering, der blev gennemfłrt i 1996. Hvad ang(cid:229)r princippet om for- holdsm(cid:230)ssig neds(cid:230)ttelse af finansieringen af projekter efter mar- kedsn(cid:230)rhedsgraden, skal det bem(cid:230)rkes, at langt stłrsteparten af FAIR-projekterne er forskningsprojekter p(cid:229) fłrkonkurrencesta- diet, og at princippet derfor kun fik betydning i to tilf(cid:230)lde. 8. Med hensyn til koordineringen med andre f(cid:230)llesskabspolitik- ker var der regelm(cid:230)ssig kontakt mellem de berłrte tjenestegrene. Kommissionen erkender dog, at der kr(cid:230)ves en yderligere indsats for i samarbejde med medlemsstaterne at forbedre koordinerings- mekanismerne, s(cid:230)rlig for de enkelte projekter, F(cid:230)llesskabet finan- sierer. RESUM(cid:201) AF DE VIGTIGSTE BEM˘RKNINGER 6-7. Kommissionen indfłrte ikke en bedłmmelsesvejledning for programmerne under fjerde rammeprogram (som nu for femte rammeprograms vedkommende), men den offentliggjorde en for- valtningsvejledning i januar 1994, n(cid:230)sten et (cid:229)r fłr det fjerde ram- 9. For FAIR var det et af nłgleelementerne at udvikle et effektivt samarbejde og en f(cid:230)lles forvaltning mellem de tre involverede generaldirektorater. De mange f(cid:230)lles aktioner blev gennemfłrt p(cid:229) initiativ og under ledelse af det GD, der stod for den overordnede styring af programmet, og som ogs(cid:229) słrgede for koordinering af horisontale aktiviteter. Af rapporterne om det (cid:229)rlige tilsyn med FAIR, der er en god uafh(cid:230)ngig m(cid:229)lestok, fremg(cid:229)r det, at der mel- lem de tre generaldirektorater var en god sammenh(cid:230)ng, som resulterede i et velforvaltet og effektivt program, der gav betyde- lige resultater. 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/19 10. FAIR-programmets informationssystemer udviklede sig fra en situation, hvor de tre generaldirektorater tidligere forvaltede separate s(cid:230)rprogrammer. Under FAIR-programmet har de tre GD(cid:146)er regelm(cid:230)ssigt samkłrt oplysningerne om forslag og kon- trakter. FAIR-PROGRAMMETS OPBYGNING Gennemfłrelsen 11-12. Kommissionen har gennemfłrt FAIR-programmet inden for stramme forskrifts- og kontraktm(cid:230)ssige rammer. Med hensyn til de specifikke tilf(cid:230)lde og situationer, Retten n(cid:230)vner, tager Kom- missionen nu de nłdvendige afhj(cid:230)lpningsskridt. Hvad ang(cid:229)r pro- grammets gennemfłrelse og procedurer, omtaler Kommissionen i sit svar p(cid:229) beretningen, hvilke forbedringer den allerede har ind- fłrt, og hvilke der planl(cid:230)gges i fremtiden. 21. R(cid:229)det har klart skitseret m(cid:229)lene for FAIR-programmet i den tekst, der blev vedtaget den 23. november 1994 (94/805/EF). Des- uden fastlagde FAIR-arbejdsprogrammet detaljeret de videnskabe- lige og teknologiske m(cid:229)l, forskningsopgaverne og gennemfłrel- sesplanen, herunder datoer for indkaldelse af forslag. GENERELLE KARAKTERISTIKA VED FORSKNINGSAKTIONERNE P¯ LANDBRUGSOMR¯DET Definitioner og regler Strategi og m(cid:229)l S(cid:230)rlige kendetegn 16. FFC har i overensstemmelse med reglerne for disse aktiviteter opn(cid:229)et visse kontrakter, men Kommissionen m(cid:229) her minde om, at det ikke er FFC selv, der har st(cid:229)et for tildelingen af kontrakten. Reglerne om offentlige aftaler giver mulighed for underh(cid:229)ndsaf- tale (finansforordningens artikel 58), hvis et udbud forbliver resul- tatlłst, dvs. hvis der ikke indkommer noget tilbud, der teknisk set fortjener at blive antaget. Finansielle data 19. Ved de fłrste indkaldelser af forslag under programmet ved- rłrte de fleste forslag til samordnede aktioner omr(cid:229)derne 1-5. Kommissionen reviderede FAIR-arbejdsprogrammet i december 1996 og pr(cid:230)ciserede omr(cid:229)de 6 yderligere ved at understrege, at tematiske net skulle omfatte prim(cid:230)rproducenter, forarbejdere og ansvarlige for »videnskabelig samhłrighed« mellem staterne ved teknologioverfłrsel mellem forskellige regioner i Europa. Det skete efter drłftelse med FAIR-programudvalget i november 1996 og resulterede i stłrre interesse for omr(cid:229)det ved de fłlgende ind- kaldelser af forslag. P(cid:229) grundlag af ovenn(cid:230)vnte strategi henfłrte Kommissionen rele- vante samordnede aktioner, der koordinerede forskningen p(cid:229) tv(cid:230)rs af de tematiske omr(cid:229)der, under omr(cid:229)de 6. FAIR-programudvalget tilsluttede sig denne fremgangsm(cid:229)de. Det skal bem(cid:230)rkes, at pro- grammet gjorde det muligt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte i alt 115 samordnede aktioner og syv tematiske net, hvilket bidrog til at styrke koordi- neringen af forskningsindsatsen i Europa. 22. Man m(cid:229) vurdere kvantificeringen af resultaterne af forsk- ningsprogrammer p(cid:229) fłrkonkurrencestadiet ud fra den kendsger- ning, at forskning indeb(cid:230)rer nyhedsfaktorer og ukendte parame- tre. Kommissionen har indfłrt et omfattende system for evaluering af forskningsprogrammer foretaget af paneler af uafh(cid:230)ngige eks- terne eksperter: fem(cid:229)rsevaluering og (cid:229)rligt tilsyn for RP og s(cid:230)r- programmerne. Fem(cid:229)rsevalueringsrapporten fokuserede p(cid:229) et udsnit af tidligere programmer gennemfłrt i perioden 1991-1996; den spillede en vigtig rolle ved forberedelsen af 5. RP. Det hed i den, at ud fra en n(cid:230)rmere vurdering af et tilf(cid:230)ldigt udsnit p(cid:229) 15 % af AIR- projekterne konkluderede panelet, at programmet som helhed levede godt op til m(cid:229)lene. Desuden er det (cid:229)rlige tilsyn nyttigt til vurdering af, hvorledes programmet forlłber i forhold til m(cid:229)lene, med undersłgelse af resultater og m(cid:229)leindikatorer (f. eks. nye patenter, industriel effekt osv. ). Aktionstyper 23. To vigtige redskaber til at n(cid:229) FAIR-programmets m(cid:229)l var stłtte til forskeruddannelse og stimulerende foranstaltninger for SMV. Disse foranstaltninger fulgte de harmoniserede procedurer, der var fastlagt for alle s(cid:230)rprogrammer under 4. RP. Denne har- monisering har sammen med den koordinering, der kom i stand ved s(cid:230)rprogrammet for stłtte til forskeres uddannelse og mobi- litet og i kraft af SMV-koordineringsenheden i GD Forskning, let- tet anvendelsen af dem under FAIR-programmet. 24. Hvad ang(cid:229)r stłtten til uddannelse, var det gennemsnitlige tidsforlłb mellem indgivelse af forslag og underskrivelse af kon- trakter om udvalgte forslag p(cid:229) seks til ni m(cid:229)neder for GD Land- brug undtagen i 1995, seks til ni m(cid:229)neder for GD Forskning og C 92/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 otte til ni m(cid:229)neder for GD Fiskeri. Ifłlge artikel 8. 3 i de alminde- lige bestemmelser har stłttemodtageren desuden en periode p(cid:229) indtil seks m(cid:229)neder efter underskrivelsen af kontrakten til at p(cid:229)begynde forskningsarbejdet, hvilket er en af forklaringerne p(cid:229) nogle af de af Retten n(cid:230)vnte forsinkelser. SMV(cid:146)erne ved forberedelse af forslag, partnersłgning osv. Dette var medvirkende til SMV(cid:146)ernes łgede deltagelse i 4. RP. FAIR- programmet medfinansierede disse net (50 %), og projekterne omfattede tidsplaner, pr(cid:230)cise metoder og en liste over, hvad der skulle głres. Kommissionen behandlede spłrgsm(cid:229)let om mulig dobbeltfinan- siering p(cid:229) forskellige m(cid:229)der. Ansłgerne skulle i deres projektfor- slag n(cid:230)vne det foresl(cid:229)ede arbejdes eventuelle forbindelser med andre EF-programmer eller EF-finansierede projekter, og arbejdets originalitet og innovationsgrad var et af bedłmmelseskriterierne for de uafh(cid:230)ngige eksperter. Desuden analyserede Kommissio- nens tjenestegrene dette spłrgsm(cid:229)l yderligere ved forberedelsen af lister over projekter, der kunne komme i betragtning, og ved tv(cid:230)r- tjenstlige samr(cid:229)d. I łvrigt fłlger Kommissionens tjenestegrene regelm(cid:230)ssigt stłt- temodtagernes arbejde. Kontrahenterne skal indsende videnska- belige (cid:229)rsrapporter, omkostningsoversigter og endelige rapporter til Kommissionen til godkendelse, og Kommissionen fłrer lłbende optegnelser over projekterne. Der er intet regelm(cid:230)ssigt tilsyn efter uddannelseskontraktens udlłb. I forbindelse med 5. RP har Kommissionen słrget for, at der anvendes en model til en stłtteaftale, der faktisk omfatter alle bestanddele i det projekt, der skal finansieres. Udv(cid:230)lgelseskriterier og finansiel deltagelse 27. FTU-rammeprogrammernes succes og legitimitet afh(cid:230)nger bl. a. af, at man strengt overholder kendte kriterier for udv(cid:230)lgelse af projektforslag, der skal finansieres. Relevanskriterierne for den f(cid:230)lles landbrugspolitik og den f(cid:230)lles fiskeripolitik er et supple- ment til kriterierne om videnskabelig kvalitet og har aldrig med- fłrt, at der er blevet udvalgt projekter af utilstr(cid:230)kkelig videnska- belig kvalitet. 28. Hvad ang(cid:229)r de ti forslag med karakteren B, der blev udskiftet med projekter af en hłjere videnskabelig kvalitet, var det i over- ensstemmelse med forskningsprogrammets regler forslag af god kvalitet. Med karakteren B blev de p(cid:229) grund af deres relevans opfłrt p(cid:229) en reserveliste. Det gjorde det muligt at finansiere fem af dem takket v(cid:230)re besparelser i forbindelse med projekterne p(cid:229) hovedlisten. Denne fremgangsm(cid:229)de er korrekt. 25. Som fłlge af Kommissionens bestr(cid:230)belser p(cid:229) i hłjere grad at f(cid:229) SMV med i FTU-rammeprogrammerne er deres deltagelse tredoblet fra 3. RP til 4. RP, og der var over 14 500 SMV involve- ret i 4. RP. Kommissionens procedurer er derfor ikke blevet mere komplicerede. SMV-koordineringsenheden i GD Forskning fore- tog i lłbet af programmet tilpasninger af de regler, der berłrte SMV. Det havde en positiv virkning for SMV(cid:146)s deltagelse i 4. RP. 29. De g(cid:230)ldende bestemmelser udelukker p(cid:229) ingen m(cid:229)de, at der anvendes klart fastsatte kriterier om relevans for f(cid:230)llesskabspoli- tikkerne som supplement til kriterierne om videnskabelig kvalitet, der ikke sv(cid:230)kkes. Disse problemer forsvandt, s(cid:229) snart der blev givet en forklaring efter den fłrste indkaldelse af forslag. For FAIR-programmets vedkommende n(cid:230)vnes det i 1998- tilsynsrapporten, at Kommissionens tjenestegrene til stadighed bestr(cid:230)bte sig p(cid:229) at skabe łget opm(cid:230)rksomhed om SMV-relaterede foranstaltninger i programmet. Det endelige budget for disse for- anstaltninger har v(cid:230)ret afh(cid:230)ngigt af kvaliteten af de modtagne forslag. Desuden var responsen uens for FAIR-programmets for- skellige omr(cid:229)der, hvilket afspejler SMV(cid:146)ernes tilstedev(cid:230)relse p(cid:229) de forskellige forskningsomr(cid:229)der. Der var en s(cid:230)rlig stor respons fra SMV(cid:146)erne p(cid:229) FAIR-programmets omr(cid:229)de 1, 2 og 3, hvilket fłrte til, at der for GD Forskning afsattes 9,1 %, for GD Landbrug 1,4 % og for GD Fiskeri 6,9 % af det vejledende budget for disse omr(cid:229)der til SMV-foranstaltninger. 26. Kommissionen erkendte behovet for at fremhj(cid:230)lpe SMV(cid:146)ernes deltagelse i programmet og tog derfor initiativ til oprettelse af SMV-kontaktsteder i medlemsstaterne ikke bare med henblik p(cid:229) information, men nok s(cid:229) vigtigt med henblik p(cid:229) bistand til 30. Da langt de fleste af projekterne under FAIR-programmet er pr(cid:230)kompetitive forskningsprojekter (over 95 %), finder markeds- n(cid:230)rhedskriterier sj(cid:230)ldent anvendelse (to tilf(cid:230)lde). Kommissionen er opm(cid:230)rksom p(cid:229) nłdvendigheden af at forklare nłglebegreber ved forberedelsen af et nyt rammeprogram. For 5. RP fasts(cid:230)tter standardkontrakterne s(cid:229)ledes faste satser p(cid:229) 50 % og 35 % for projekter, der er henholdsvis fjernere fra eller n(cid:230)rmere ved markedet. Der g(cid:230)lder ogs(cid:229) andre regler for intellektuel ejen- domsret. Procedurer Evaluering af programmerne 31-33. Kommissionen har for flere (cid:229)r siden indfłrt en omfat- tende evalueringsordning for FTU-programmer og -projekter, der 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/21 er en vigtig mekanisme for en optimal gennemfłrelse af program- merne og deres strategiske udvikling. Denne struktur omfatter en evaluering af de sidste fem (cid:229)rs aktiviteter. 1996-evalueringen d(cid:230)k- kede helt 3. RP, der afsluttedes i 1994. Den omfattede ogs(cid:229) den endelige evaluering af 2. RP-programmerne. er logisk, at der mellem de forskellige eksperter i et panel er en vis grad af uoverensstemmelse om et givet projekt. Det uanset om karaktergivningssystemet er baseret p(cid:229) point eller andet. 34. Kommissionen l(cid:230)gger s(cid:230)rlig v(cid:230)gt p(cid:229) at sikre, at de eksper- ter, der skal evaluere FTU-programmerne og -projekterne, er uaf- h(cid:230)ngige. Den af Retten n(cid:230)vnte ekspert var ikke l(cid:230)ngere medlem af FAIR-programudvalget p(cid:229) det tidspunkt, hvor der blev udvalgt eksperter til FAIR-tilsynet for 1995, og havde faktisk forladt sit ministerium. Desuden er det medlemsstaterne, der udpeger med- lemmerne af programudvalget, og da tilsynspanelet blev nedsat, fandt Kommissionen ikke, at der var noget uforeneligt mellem ekspertens tidligere involvering i FAIR-programudvalget og hans senere deltagelse i tilsynspanelerne. I forbedringsłjemed har Kommissionen indfłrt en s(cid:230)rlig proce- dure for udv(cid:230)lgelse af eksperter for 5. RP og truffet foranstaltning- er til, at et medlem af et programudvalg ikke kan blive medlem af det panel, der skal varetage det (cid:229)rlige tilsyn med det samme pro- gram. Et eller flere medlemmer af et panel, der skal forest(cid:229) det (cid:229)rlige tilsyn, kan blive siddende for at sikre kontinuitet mellem de successive (cid:229)rlige tilsyn, uden at det dog bliver et og samme eks- pertpanel. Bedłmmelse af forslagene For FAIR(cid:146)s vedkommende młdtes panelerne, n(cid:229)r de enkelte bedłm- melser forel(cid:229), for at drłfte de karakterer, de havde givet, under fors(cid:230)de af en tjenestemand i Kommissionen, der fungerede som m(cid:230)gler for gruppen. P(cid:229) disse konsensusmłder enedes eksper- terne om en endelig karakter for hver gruppe kriterier og en sam- let karakter for forslaget. De begrundede deres bedłmmelser med kommentarer, der skulle v(cid:230)re feedback til forslagskoordinatoren, og enedes om en samlet og fuldt ud dokumenteret sammenfat- tende rapport, som de underskrev. 38. Det skal p(cid:229)peges, at Kommissionen har harmoniseret bedłm- melsesprocedurerne for alle s(cid:230)rprogrammer under 5. RP, jf. den vejledning om procedurer for bedłmmelse af forslag, Kommis- sionen har vedtaget. For FAIR-programmets vedkommende oprettede Kommissionens tjenestegrene en database over eksperter i 1995. Ved program- mets afslutning indeholdt den 2 600 navne fra medlemsstaterne. Der har altid v(cid:230)ret strenge kriterier for udv(cid:230)lgelse fra databasen efter omr(cid:229)det for det program, der skulle bedłmmes: kompetence og erfaring, upartiskhed, rimelig geografisk fordeling, forskellig baggrund (organisationstype) for kandidaterne, referencer. Kom- missionen sammensatte herefter altid ekspertgrupperne p(cid:229) grund- lag af ekspertise p(cid:229) de relevante omr(cid:229)der, tilg(cid:230)ngelighed og for- deling efter organisationstype og oprindelsesland. Kommissionen gjorde i alle tilf(cid:230)lde alt, hvad den kunne, for at undg(cid:229) at indbyde eksperter fra institutter, der var med i de forslag, der skulle bedłmmes. N(cid:229)r det ikke var muligt, anmodede den eksperten om at undlade at deltage i bedłmmelsen. 35. Projektbedłmmelsen er en nłglefase i forvaltningen af FTU- programmer. Kommissionen indfłrte ikke en bedłmmelsesvej- ledning for 4. RP-programmerne, men der var en procedure og en ramme for udv(cid:230)lgelsen af de eksperter, der skulle foretage bedłm- melsen. Beslutningsprocesser Kommissionen offentliggjorde en forvaltningsvejledning i januar 1994, dvs. n(cid:230)sten et (cid:229)r fłr 4. RP(cid:146)s start. Vejledningen var tilg(cid:230)n- gelig for vide kredse p(cid:229) alle f(cid:230)llesskabssprog. Den beskrev i l(cid:230)g- mandssprog procedurerne for bedłmmelse af forslag og udarbej- delse af FTU-kontrakter, herunder reglerne for udv(cid:230)lgelse af eksperter. Den indeholdt ogs(cid:229) reglerne for regelm(cid:230)ssig rotation og udskiftning af eksperter, som Kommissionen fłrst havde givet meddelelse om i et dokument af juni 1993 (»Management of Community RTD Activities (cid:151) An Agenda for Change«). 37. Paneler sammensat af i gennemsnit fire til seks uafh(cid:230)ngige eksperter undersłgte hvert forslag under FAIR-programmet. Det 39. Kommissionens tjenestegrene foretager en indg(cid:229)ende ana- lyse af alle projekter og bestr(cid:230)bte sig ikke bevidst p(cid:229) at holde til- pasningen af F(cid:230)llesskabets bidrag inden for de gr(cid:230)nser, der ikke kr(cid:230)vede, at Kommissionen traf en ny beslutning. Kommissionen łnsker at p(cid:229)pege, at ud af de 640 udvalgte forslag blev neds(cid:230)t- telsen for 70 % (454 forslag) p(cid:229) 0-5 % og for kun 4 % (24 forslag) p(cid:229) 15-20 %. For Øt forslag, hvor der var en neds(cid:230)ttelse p(cid:229) over 20 %, traf Kommissionen i łvrigt en ny beslutning. Kontraktbestemmelser 40. Kontraktindg(cid:229)elsen er en anden vigtig etape i forbindelse med et forskningsprojekt, og Kommissionen mener ikke, at stan- dardkontraktens bestemmelser om modtagernes forpligtelser er mangelfulde, s(cid:230)rlig med hensyn til fordelingen af det finansielle ansvar mellem forskningsprojekternes deltagere. C 92/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 I standardkontrakterne for 4. RP har Kommissionen fastsat soli- darisk h(cid:230)ftelse for den tekniske gennemfłrelse af projekterne, og det samme g(cid:230)lder for 5. RP. Kommissionen har imidlertid ikke fastsat finansiel solidarisk h(cid:230)ftelse hverken for 4. RP eller 5. RP, og det er efter dens opfattelse fuldt berettiget. I tilf(cid:230)lde af omg(cid:229)else af de nationale forskrifter kan Kommissio- nen ikke foretage kontrol af kontrahenternes aktiviteter i den hen- seende. Det har den hverken kompetence til eller mulighed for. Det er kontrahenternes ansvar at sikre, at de overholder de g(cid:230)ld- ende nationale regler for offentlige indkłb og aflłnning og ans(cid:230)t- telse af personale i offentlige organer. Hvis en af kontrahenterne g(cid:229)r konkurs, vil F(cid:230)llesskabet v(cid:230)re beskyttet af den p(cid:229)g(cid:230)ldende nationale ret. En kontrahents mang- lende opfyldelse af sine forpligtelser vil ikke berłre gennemfłrel- sen af projektet, fordi den solidariske h(cid:230)ftelse herfor indeb(cid:230)rer, at de andre kontrahenter skal tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltning- er til at f(cid:229) projektet gennemfłrt, uden dog at modtage godtgłrelse fra Kommissionen for de ekstra omkostninger, de m(cid:229) afholde. I det tilf(cid:230)lde kan den solidariske h(cid:230)ftelse derfor ogs(cid:229) anses for at have finansielle konsekvenser for kontrahenterne. 41. Kommissionen mener, at de nuv(cid:230)rende procedurer er i over- ensstemmelse med finansforordningen, s(cid:230)rlig dens artikel 41, stk. 1: »Fasts(cid:230)ttelse af en udgift er betinget af freml(cid:230)ggelse af bilag, der beviser kreditors krav og den pr(cid:230)sterede ydelse, eller tilstede- v(cid:230)relsen af et dokument, der berettiger til betaling. « De af kontrahenterne fremsendte udgiftsopgłrelser opfylder denne funktion. Standardkontrakten forpligter faktisk alle kontrahenter til regnskabsfłrelse med en passende dokumentation. Kommis- sionen kan kr(cid:230)ve supplerende bilag b(cid:229)de til underbygning og attestering af de udgifter, der anfłres i oversigterne, og ved en kontrol p(cid:229) stedet. 42. Med hensyn til oph(cid:230)velse af kontrakter p(cid:229) grund af finan- sielle uregelm(cid:230)ssigheder m(cid:229) der sondres mellem tre forskellige til- f(cid:230)lde: alvorlige finansielle uregelm(cid:230)ssigheder; fejl, der ikke er alvorlige uregelm(cid:230)ssigheder; og omg(cid:229)else af de nationale forskrif- ter. I det fłrste tilf(cid:230)lde kr(cid:230)ver finansforordningen og det alarmsys- tem, UCLAF indfłrte i juli 1997, en underbygget begrundelse, der skal v(cid:230)re baseret p(cid:229) bevisligheder, for at oph(cid:230)ve kontrakten, bringe deltagelsen til ophłr og/eller forlange tilbagebetaling af belłb udbetalt af Kommissionen. Kommissionen kan kun tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltninger, n(cid:229)r den har tilstr(cid:230)kkelige beviser. I det andet tilf(cid:230)lde tager Kommissionen initiativ til rettelse af fejl- ene for at sikre, at kontrakten overholdes. Under alle omst(cid:230)ndig- heder beskytter kontraktbestemmelserne F(cid:230)llesskabets finansielle interesser og ligeledes de indt(cid:230)gtsordrer, Kommissionen udsteder efter kontraktens udlłb. Forvaltningens struktur og ressourcer 43. Der er en f(cid:230)lles og fuldst(cid:230)ndig lovgivningsramme for land- brugsforskningen: R(cid:229)dets beslutning om vedtagelse af FAIR- programmet. Den fasts(cid:230)tter fuldt ud m(cid:229)lene for programmet, de videnskabelige omr(cid:229)der, finansieringen og fordelingen p(cid:229) omr(cid:229)- der og de s(cid:230)rlige regler for gennemfłrelsen af programmet. Lov- givningsmyndigheden og Kommissionen har til stadighed tilpas- set programmets strukturer, forvaltning og ressourcer til de nye prioriteter. Det gjaldt ogs(cid:229) FAIR-programmet, som denne beret- ning omhandler. Forvaltningens struktur F(cid:230)lles forvaltning 44. FAIR-programmet er blevet forvaltet af tre generaldirektorat- er i f(cid:230)llesskab, der, selv om de har deres egne s(cid:230)rpr(cid:230)g, har arbej- det sn(cid:230)vert sammen for at udforme og iv(cid:230)rks(cid:230)tte en ensartet ordning og en enhedsordning i alle tilf(cid:230)lde, hvor det har drejet sig om fundamentale komponenter: arbejdsprogrammet og de senere revisioner af det, informationspakken for programmet, bedłm- melsesvejledningen, vejledningen om udarbejdelse af periodiske og endelige rapporter om projekternes forlłb, indkaldelser af for- slag, f(cid:230)lles regler for etablering af ekspertdatabaser, reglerne for den eksterne bedłmmelse af forslagene, udarbejdelse af sn(cid:230)vre lister, Kommissionens beslutninger, programudvalgets młder, periodisk tilsyn og evaluering osv. Disse aktioner er gennemfłrt p(cid:229) behłrig vis, p(cid:229) initiativ og under ledelse af formandsgeneraldirektoratet. For at leve op til m(cid:229)lene, som de har udviklet sig for landbrugs- forskningen, har Kommissionen j(cid:230)vnligt foretaget organisatoriske (cid:230)ndringer, ogs(cid:229) med henblik p(cid:229) at udnytte det stigende budget p(cid:229) den mest effektive m(cid:229)de. For FAIR var det en nłglefaktor, at der udvikledes et effektivt samarbejde og en f(cid:230)lles ledelse mellem de tre generaldirektorater, der var impliceret i programmet. At det skete, ses af de młder (GPIS) p(cid:229) direktłrplan, Kommissionen afholdt under FAIR for at sikre en effektiv forvaltning af program- met, og af de daglige kontakter for kontorchefernes og de viden- skabelige medarbejderes vedkommende. 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/23 Referaterne af disse młder giver bevis for samarbejdet mellem de tre GD(cid:146)er og ogs(cid:229) for den kendsgerning, at GD Forskning słrger for koordinering af horisontale aktiviteter s(cid:229)som SMV- foranstaltninger, demonstration, etiske aspekter, uddannelse og (cid:229)rligt tilsyn. heller ikke p(cid:229) det n(cid:230)ste skridt (forhandling af kontrakter og deres tekniske bilag), der er ens for alle forslagsindkaldelserne, eftersom det fłlger de f(cid:230)lles regler for hele rammeprogrammet. Ud fra łnsket om ensartethed i procedurerne omfattede hvert udvalgt TSE-projekt ogs(cid:229) en kontrolliste for prłver, sikkerhed og etiske aspekter, uanset fra hvilken indkaldelse af forslag det stammede. 45. De seks almindelige indkaldelser af forslag, som Kommissio- nen fastlagde ved programmets begyndelse i overensstemmelse med artikel 5 i R(cid:229)dets beslutning om FAIR, har fulgt samme pro- cedurer og gennemfłrelsesregler, og de tre GD(cid:146)er organiserede og forvaltede dem i f(cid:230)llesskab. Ang(cid:229)ende bedłmmelsen af forslag skal det bem(cid:230)rkes, at Kommissionens tjenestegrene for alle 3 328 bedłmmelser nłje og under streng kontrol fulgte den vejledning om bedłmmelsesproceduren, de tre GD(cid:146)er vedtog i marts 1995. For FAIR-programmets omr(cid:229)de 4 havde GD Landbrug (cid:151) som fłlge af disse projekters direkte relevans for den f(cid:230)lles landbrugs- politik (cid:151) inden udarbejdelsen af de sn(cid:230)vre lister omfattende sam- r(cid:229)d med de i GD(cid:146)et ansvarlige tjenestegrene for politik og marked- er vedrłrende de forslag, der fik karaktererne A+, A, B+ og B af de uafh(cid:230)ngige eksperter. Gennemfłrelsesbestemmelser 46. Det kan beklages, at tidsplanen for gennemfłrelsen af FAIR- programmet skabte en vis ekstra arbejdsbyrde for GD Landbrug, men det m(cid:229) ogs(cid:229) erkendes, at GD(cid:146)et p(cid:229) eget initiativ traf foran- staltninger til at r(cid:229)de bod p(cid:229) dette efter den fłrste indkaldelse og ikke mindst ved forberedelsen af aktiviteterne under 5. RP. fastlagt af GD Forskning 47. Kommissionen kunne reagere rettidigt og effektivt, da situa- tionen med TSE eller »kogalskab« opstod. For de to f(cid:230)lles TSE- indkaldelser foreslog Kommissionen p(cid:229) grundlag af bedłmmel- en s(cid:230)rlig sesretningslinjerne bedłmmelsesvejledning, der tog hłjde for de forskellige aspekter af de tre programmer (FAIR, BIOMED og BIOTECH). Desuden omhandlede vejledningen spłrgsm(cid:229)let om sikkerhed og etiske aspekter, der var s(cid:230)rligt vigtigt p(cid:229) dette forskningsomr(cid:229)de. Det f(cid:230)lles programudvalg (FAIR, BIOMED og BIOTECH) afgav med enstemmighed en positiv udtalelse b(cid:229)de om indholdet af de to f(cid:230)lles indkaldelser og om bedłmmelsesvejledningen. Hvad ang(cid:229)r GD Landbrugs s(cid:230)rlige TSE-indkaldelse, blev den offentliggjort og iv(cid:230)rksat alene inden for rammerne af FAIR- programmet, og dermed fulgtes ogs(cid:229) FAIR-programmets bedłm- melsesprocedurer (formularer og bedłmmelsesvejledning, FAIR- karaktergivningssystemet osv. ), men med tilfłjelse af en dobbelt videnskabelig bedłmmelse af forslagene. Den procedure, der blev fulgt herfor, er korrekt. Det skal understreges, at forskellene i bedłmmelsesproceduren ikke har haft indflydelse p(cid:229) kvaliteten af de udvalgte forslag og Der er ikke rettet kritik mod GD Landbrugs eller GD Forsknings iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af TSE-indkaldelserne, herunder anvendelsen af p(cid:229) den ene side FAIR-procedurerne og p(cid:229) den anden side ad hoc- procedurerne. 48. GD Landbrug słrgede fra den n(cid:230)ste indkaldelse af forslag, det deltog i (FAIR3), for p(cid:229) forh(cid:229)nd at give alle nłdvendige oplys- ninger. Dermed forsvandt de problemer, der havde v(cid:230)ret i forbind- else med den fłrste indkaldelse. 49. Landbrugsforskningen har udviklet sig fra en situation, hvor tre GD(cid:146)er forvaltede separate forskningsprogrammer, til (cid:151) fra og med 3. RP (AIR) (cid:151) en situation, hvor de forvaltede et enkelt pro- gram. I hele denne periode og s(cid:230)rlig under FAIR-programmet var der et sn(cid:230)vert partnerskab mellem de tre GD(cid:146)er. Som tidligere n(cid:230)vnt młdtes direktłrerne regelm(cid:230)ssigt for at tr(cid:230)ffe beslutning om spłrgsm(cid:229)l vedrłrende styring og strategi. For kontorchefernes og det tekniske personales vedkommende var der n(cid:230)sten daglig kon- takt mellem GD(cid:146)erne, og der udviklede sig efterh(cid:229)nden en st(cid:230)rk partnerskabs(cid:229)nd. Der er intet sagligt grundlag for den p(cid:229)stand, at de menneskelige og materielle ressourcer ikke blev udnyttet bedst muligt. Tv(cid:230)rtimod fremg(cid:229)r det af de (cid:229)rlige tilsynsrapporter om forvalt- ningen af programmet, som er en god uafh(cid:230)ngig m(cid:229)lestok, at der var god sammenh(cid:230)ng mellem de tre GD(cid:146)er, hvilket resulterede i et velforvaltet og effektivt program, der gav betydelige resultater. Forvaltningsressourcer og -instrumenter 50. Den videnskabelige medarbejder indtager en central plads i forvaltningen af FTU-programmerne, herunder FAIR. Kommis- sionen mener ikke, at det forhold, at mere end en videnskabelig medarbejder forvalter et projekt i den periode, det lłber over, ind- virker negativt p(cid:229) forvaltningens kvalitet. Tv(cid:230)rtimod kan det videnskabelige personales mobilitet og tildeling af forskellige opga- ver łge effektiviteten som helhed, og det er i overensstemmelse med Kommissionens personalepolitik. C 92/24 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 Personale 51. FAIR-programmets edb-systemer udviklede sig fra en situa- tion, hvor de tre GD(cid:146)er forvaltede s(cid:230)rskilte programmer. Fra FAIR-programmets start samkłrte de tre GD(cid:146)er regelm(cid:230)ssigt infor- mationerne om forslag og kontrakter. Det har spillet en v(cid:230)sentlig rolle for udarbejdelsen af svar i forbindelse med de forskellige til- syn, FAIR-hjemmesiden p(cid:229) CORDIS-netstedet og udarbejdelsen af projektkataloger for programmet. Kommissionen er ikke bekendt med noget sagligt grundlag for de negative fłlger, som Retten mener, at edb-systemernes nuv(cid:230)rende struktur har. Edb-systemer 52-54. Der har i (cid:229)revis v(cid:230)ret et samarbejde mellem de tjeneste- grene, der er ansvarlige for strukturfondene, og dem, der er ansvarlige for forskningspolitikken. Ud fra łnsket om at forbedre forvaltningen af projekterne og hen- lede de fremtidige kontrahenters opm(cid:230)rksomhed p(cid:229) reglerne om kumulering af offentlige bidrag i forbindelse med iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af 5. RP har Kommissionen i betydelig grad udvidet de kontrakt- forberedende formularer, forslagsstillerne skal udfylde i forhand- lingsfasen. Disse formularer indeholder nu klare angivelser, bl. a. i form af tabeller og nłjagtige retlige henvisninger, om de g(cid:230)ldende regler for kumulering af offentlige bidrag, s(cid:229)ledes som de fremg(cid:229)r dels af WTO-aftalen om subsidier og udligningsforanstaltninger, og dels af EF-rammebestemmelserne om statsstłtte til forskning og udvikling. De głr ogs(cid:229) forslagsstillerne opm(cid:230)rksom p(cid:229) nłd- vendigheden af, at statsstłtten anmeldes behłrigt i henhold til traktatens bestemmelser herom. For landbrugsomr(cid:229)dets vedkommende skulle AGREP-systemet, som Retten omtaler i sidste punktum i punkt 54, tjene til at regi- strere landbrugsforskningsprojekterne i medlemsstaterne og ind- fłre deres hovedelementer i en f(cid:230)lles database p(cid:229) centralt plan. Der er ikke grund til, at det bliver erstattet, for et s(cid:229)dant system er blevet overflłdigt med de nuv(cid:230)rende telematikredskaber (Inter- net), der giver direkte og enkel adgang til de samme oplysninger. Kommissionen har i Det St(cid:229)ende Udvalg for Landbrugsforskning med medlemsstaterne drłftet et nyt informationssystem vedrł- rende de nationale landbrugsforskningsprogrammer, og der er herefter udarbejdet specifikationer for en forundersłgelse. Syste- met skal tjene et helt andet form(cid:229)l end AGREP, da det drejer sig om at analysere forskningsstrategierne og ikke som tidligere at registrere projekterne. FORVALTNING AF AKTIONERNE UNDER FAIR-PROGRAMMET det har ikke antedateret nogen af de ca. 100 FAIR-kontrakter, der er underskrevet siden da inden for de forskellige kategorier fastsat i forskningsprogrammet (forskningsprojekter med omkostnings- deling, uddannelsesstipendier, foranstaltninger til fordel for SMV, ledsageforanstaltninger osv. ). Det samme vil naturligvis g(cid:230)lde i fremtiden. Den anvisningsberettigedes stilling og rolle 59. De subdelegerede anvisningsberettigede i GD Landbrug mod- tager direkte og personligt deres fuldmagt fra generaldirektłren, over for hvem de st(cid:229)r til regnskab for forvaltningen. I denne s(cid:230)rlige funktion sorterer de s(cid:229)ledes ikke under deres direkte hierarki. Den kendsgerning, at subdelegationen helt og holdent overfłrer anvisningsansvaret og -risikoen p(cid:229) den subdelegerede (finansfor- ordningens artikel 73), ville om nłdvendigt tilskynde den subde- legerede til at modst(cid:229) et eventuelt pres og sikrer ham den uafh(cid:230)ng- ighed, Retten efterlyser ud over, hvad der er i finansforordningen og de interne regler. fastsat Det skal ogs(cid:229) bem(cid:230)rkes, at de subdelegerede, inden de kan fore- tage anvisninger, skal have samtykke fra direktoratet for land- brugsm(cid:230)ssige budget- og finansspłrgsm(cid:229)l, der fłlger dem og kontrollerer, at transaktionerne forlłber rigtigt. Dette direktoratet spiller i den henseende en intern kontrolrolle. Hłringsproceduren 60-61. Kommissionen skal understrege, at selv om den tv(cid:230)r- tjenstlige hłring undertiden blev foretaget med stramme frister, medfłrte det aldrig, at procedurens hłje normer blev tilsidesat. De p(cid:229)g(cid:230)ldende tjenestegrene fik altid de relevante oplysninger l(cid:230)nge i forvejen p(cid:229) en uformel m(cid:229)de, og de blev altid holdt under- rettet om selv den mindste udvikling i de andre generaldirektora- ter, der var med til at forvalte FAIR. Alle de berłrte tjenestegrene, som faktisk fik flere oplysninger end juridisk p(cid:229)kr(cid:230)vet, havde der- for den nłdvendige baggrundsinformation og kunne forberede deres bem(cid:230)rkninger til hłringen, endog fłr den officielle tv(cid:230)r- tjenstlige hłringsprocedure startede. Datering af kontrakter 58. Foruddateringen af kontrakterne har ikke haft nogen finan- siel virkning. GD Landbrug ophłrte hermed i februar 1998, og Under den skriftlige procedure blev desuden al information om deltagerne sammen med en beskrivelse af indholdet stillet til r(cid:229)dighed for medlemmerne af Kommissionen. Efter Generalsekre- tariatets anmodning af 24. oktober 1996 vedrłrende vedtagelsen af bedłmmelsesbeslutninger ved skriftlig procedure modtog det alle relevante oplysninger. 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/25 Ang(cid:229)ende forbindelsen med innovationsprogrammet skal det p(cid:229)peges, at INNOVATION- og FAIR-demonstrationsprojekterne har komplement(cid:230)re, men forskellige m(cid:229)l. INNOVATION- programmet tog sigte p(cid:229) udvikling af den bedste praksis for tek- nologioverfłrsel og -validering p(cid:229) alle videnskabelige og tekno- logiske omr(cid:229)der, mens FAIR-demonstrationsprojekterne specifikt tog sigte p(cid:229) at bevise den tekniske og łkonomiske levedygtighed for projekter inden for rammerne af FAIR-programmet. Underti- den foregik den tv(cid:230)rtjenstlige hłring mellem disse to aktioner med stramme tidsfrister, men aldrig p(cid:229) en s(cid:229)dan m(cid:229)de, at det gik ud over de hłje normer for proceduren. Faktisk identificerede GD Forskning klart visse forslag i INNOVATION-programmet som potentielt overlappende med FAIR-demonstrationsforslagene, og Kommissionen słrgede for, at de nłdvendige korrigerende skridt blev taget. Under forberedelsen af 5. RP gjorde Kommissionen sig overvejel- ser om den forudg(cid:229)ende hłring af de tjenestegrene, der har stłrst tilknytning til forskningspolitikken, et af spłrgsm(cid:229)lene i medde- lelsen af 16. december 1997 om forvaltningen af 5. RP. I forl(cid:230)ng- else af denne meddelelse nedsatte Kommissionen en direktłr- gruppe, der repr(cid:230)senterede alle GD(cid:146)er berłrt af de forskellige s(cid:230)rprogrammer. Denne gruppe młdes nu regelm(cid:230)ssigt og sikrer en god informationsstrłm p(cid:229) alle niveauer. Bogfłring af og tilsyn med personale- og driftsudgifter 62. For alle tjenestegrenenes vedkommende błr det pr(cid:230)ciseres, at ud af de 93 medarbejdere (ansatte efter vedt(cid:230)gten og andre) aflłnnet over FAIR-programmet ved udgangen af oktober 1998 var 57 besk(cid:230)ftiget med den direkte forvaltning af programmet, 22 med horisontale opgaver for de tre biovidenskabelige pro- grammer (styring, kontrakter, etik, demonstration) og to med horisontale opgaver for GD Forskning. Desuden var 12 ansatte ifłlge regnskabsoversigten besk(cid:230)ftiget med andre forskningspro- grammer (fire ansatte) og driftsopgaver (otte ansatte). For disse 12(cid:146)s vedkommende opvejedes tildelingen af andre opgaver i vid udstr(cid:230)kning af, at der til FAIR-programmet var knyttet ansatte aflłnnet over andre programmer. Ved iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af 5. RP har Kommissionen i łvrigt truffet de nłdvendige foranstaltninger til korrigering af dette forhold vedrłrende personaleregnskabet. Kommissionen m(cid:229) st(cid:230)rkt understrege, at personaleforvaltningen ingenlunde er vilk(cid:229)rlig; den er i overensstemmelse med de g(cid:230)ld- ende forordninger, budgetmyndighedens (cid:229)rlige beslutninger og lovgivningsmyndighedens vilje, idet det er den, der vedtager forsk- ningss(cid:230)rprogrammerne. programmet. I overensstemmelse med finansforordningen omfat- ter forskningsbudgettet i łvrigt en oversigt, der for hvert program viser syv typer administrative udgifter. Denne struktur er udgangs- punkt for Kommissionens beslutninger om forbedring af den finansielle forvaltning (SEM 2000). Kommissionen l(cid:230)gger stor v(cid:230)gt p(cid:229) overholdelsen af de lofter for administrative udgifter, R(cid:229)det har fastsat. For 4. RP vedtog R(cid:229)det to lofter for hovedparten af programmerne, herunder FAIR: et loft for udgifter til vedt(cid:230)gtsm(cid:230)ssigt personale og et loft for andre administrationsudgifter. Kommissionens tjenestegrene analyserer regelm(cid:230)ssigt administrationsudgifterne og słrger for at forvalte forskningsprogrammerne inden for de af budgetmyndigheden fastsatte gr(cid:230)nser. Kommissionen underretter ligeledes budgetmyn- digheden om gennemfłrelsen af de administrative udgifter. De generaldirektorater, der st(cid:229)r for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af forsknings- programmerne, omfatter foruden de videnskabelige tjenestegrene ogs(cid:229) tjenestegrene, der varetager horisontale administrative eller politiske opgaver, s(cid:229)som personale, budget, revision og koordine- ring med de nationale politikker. Det personale, der varetager disse opgaver, kommer hovedsagelig fra fortegnelsen over forsk- ningspersonale, hvorfra en r(cid:230)kke stillinger er tildelt FAIR- programmet. GD Forskning forvalter en r(cid:230)kke udgifter, herunder horisontale udgifter og udgifter til vedt(cid:230)gtsm(cid:230)ssigt personale, over en samlekonto oprettet p(cid:229) basis af bidrag fra de forskellige programmer. Denne forvaltning er i overensstemmelse med finans- forordningens bestemmelser. 65. De GD(cid:146)er, der st(cid:229)r for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af FAIR-programmet, har b(cid:229)de medarbejdere fra forskningspersonalefortegnelsen og (cid:151) af historiske og forskriftsm(cid:230)ssige grunde (cid:151) tjenestem(cid:230)nd fra driftspersonalefortegnelsen. Tjenestem(cid:230)ndene udfłrer ofte hori- sontale og administrative opgaver, men bes(cid:230)tter ogs(cid:229) stillinger i de videnskabelige tjenestegrene. S(cid:230)rlige aftaler med kontrahenter aftaler med 66-68. Under 4. RP har Kommissionen (som under 2. og 3. RP) indg(cid:229)et flere EF-forskningskontrakter. Kommissionen indgik hovedparten af disse aftaler i 1980(cid:146)erne, og form(cid:229)let var at lette kontraktforvalt- ningen for kontrahenterne og ogs(cid:229) forhandlingen, administratio- nen og revisionen af disse kontrakter for GD Forskning. kontrahenter, havde der 63-64. Personale- og driftsudgifterne indg(cid:229)r i en stram og gen- nemsigtig lovgivnings- og budgetramme, der ogs(cid:229) tillader en god ressourceintegration. Kommissionen oph(cid:230)vede alle disse aftaler i maj 1998; oph(cid:230)vel- sesskrivelserne giver dog mulighed for indg(cid:229)else af nye aftaler, kaldet »omkostningsaftaler«. Budgetmyndigheden vedtager hvert (cid:229)r en s(cid:230)rskilt fortegnelse over forskningsprogram, herunder FAIR- personalet for hvert Hvad ang(cid:229)r 5. RP overvejer Kommissionen igen muligheden af at indg(cid:229) s(cid:229)danne kontrakter. C 92/26 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 Samarbejdet med FAIR-programudvalget Udvalgsmedlemmernes uafh(cid:230)ngighed De indsendte oplysningers kvalitet og omfang 69. Forholdet til og samarbejdet med programudvalget har v(cid:230)ret b(cid:229)de frugtbart og effektivt. Det skal bem(cid:230)rkes, at Kommissionen forelagde FAIR-programudvalget over 20 foranstaltningsudkast i programmets gyldighedsperiode. Udvalget afgav i alle disse til- f(cid:230)lde enstemmigt eller med stort flertal positiv udtalelse. Ingen af delegationerne var nogensinde imod de foresl(cid:229)ede foranstaltning- er. Kommissionen gav altid udvalget de łnskede oplysninger og unddrog det p(cid:229) intet tidspunkt information. Udvalget var fłlgelig generelt tilfreds med de forelagte oplysninger og roste i mange til- f(cid:230)lde Kommissionens tjenestegrene for kvaliteten af deres arbejde. 70. Kommissionen erkender, at programudvalget havde begr(cid:230)n- set tid til at behandle udkastet til FAIR-arbejdsprogrammet. Der- for opfordrede udvalgets formandskab, som Kommissionen vare- tog, medlemmerne til at indsende skriftlige bem(cid:230)rkninger senest ti arbejdsdage efter młdet afholdt den 21. oktober 1994. Som det fremg(cid:229)r af młdereferatet, udtrykte hovedparten af delegationerne tilfredshed med FAIR-arbejdsprogramudkastets videnskabelige ind- hold og r(cid:230)kkevidde. Der var is(cid:230)r kritiske bem(cid:230)rkninger om bedłmmelseskriterierne, og Kommissionen organiserede et młde den 20. januar 1995, for at spłrgsm(cid:229)lene kunne drłftes og udval- get f(cid:229) en n(cid:230)rmere redegłrelse for bedłmmelsesproceduren for FAIR-programmet. foresl(cid:229)s 73. Ang(cid:229)ende spłrgsm(cid:229)let om potentielle interessekonflikter łnsker Kommissionen at p(cid:229)pege, at det er medlemsstaterne, der udn(cid:230)vner medlemmerne af programudvalget. I en erkl(cid:230)ring ved- rłrende artikel 6 i udvalgets forretningsorden hedder det: »N(cid:229)r udvalget anmodes om at afgive udtalelse om vurderingen af FTU- finansieret, m(cid:229) medlemmerne af aktiviteter, der EU-medlemsstaternes delegationer ikke have interesser i eller for- bindelse med de p(cid:229)g(cid:230)ldende retlige enheder«. Denne regel, som formanden l(cid:230)ste op ved alle relevante lejligheder, kr(cid:230)vede at enhver deltager, det v(cid:230)re sig udn(cid:230)vnt medlem eller ledsagende ekspert, forlod salen under behandlingen af et dagsordenspunkt, der skulle v(cid:230)re afstemning om i udvalget, og som vedkommende havde en direkte tilknytning til eller interesse i. Det byggede dog p(cid:229) et tillidsforhold mellem Kommissionen og udvalgets medlem- mer, og derfor blev selve begivenheden omtalt i referatet (men uden navnene p(cid:229) eventuelle medlemmer, der forlod salen). 74. Det skal for FAIR-programudvalgets vedkommende p(cid:229)peges, at Kommissionen gjorde det muligt for udvalgets formand at frems(cid:230)tte en erkl(cid:230)ring om, at medlemmer, der havde direkte interesser i aktiviteter, som blev foresl(cid:229)et finansieret, skulle under- rette ham og ikke m(cid:229)tte deltage i drłftelsen og afstemningen. For 5. RP er reglerne for programudvalgene udarbejdet med henblik p(cid:229) at forhindre udvalgsmedlemmerne i at deltage i drłftelsen af punkter, hvor der kan v(cid:230)re en potentiel interessekonflikt. Efter FAIR1-indkaldelsen af forslag słrgede GD Landbrug for, at udvalget ved den n(cid:230)ste indkaldelse p(cid:229) forh(cid:229)nd fik de oplysninger, det behłvede. Udvalget udtrykte tilfredshed hermed, og de pro- blemer, der var i forbindelse med den fłrste indkaldelse, gentog sig ikke. Stramme tidsfrister Forvaltnings-, tilsyns- og kontrolprocedurerne I overensstemmelse med R(cid:229)dets FAIR-beslutning har Kom- 71. missionen altid underrettet udvalget om aktiviteterne vedrłrende de s(cid:230)rlige SMV-foranstaltninger og resultaterne af udv(cid:230)lgelses- procedurerne. Kommissionens oplysninger til udvalget har svaret til dem, den gav for andre aktioner med omkostningsdeling. Kom- missionen har s(cid:229)ledes til orientering forelagt programudvalget alle sn(cid:230)vre lister over SMV-foranstaltninger under FAIR. FAIR- programudvalget har ogs(cid:229) givet udtryk for, at det p(cid:229)skłnnede den information, det fik. Det skal desuden bem(cid:230)rkes, at det var R(cid:229)det, der traf beslutning om en t(cid:230)rskel p(cid:229) 0,5 mio. ECU for hłring af FAIR-programudvalget. Loftet p(cid:229) 0,5 mio. ECU for finansiering af forskningssamarbejdsprojekter var ensartet for de forskellige s(cid:230)r- programmer under 4. RP. 72. Der var egentlig ingen koordineringsmekanisme. Men n(cid:229)r udvalget anmodede om at f(cid:229) forelagt oplysninger, fik det dem altid. 76. For 4. RP skulle forvaltningsinstrumenterne ikke forberedes under et s(cid:230)rligt st(cid:230)rkt tidspres, bl. a. fordi Kommissionen fra 3. RP havde udm(cid:230)rkede instrumenter, der passede til det fłlgende rammeprogram. 77. Kommissionen fremlagde »retningslinjer for udarbejdelse af videnskabelige periodiske og endelige rapporter om projekter med omkostningsdeling og samordnede aktioner under FAIR« i marts 1997 efter samr(cid:229)d og enighed mellem de tre involverede GD(cid:146)er. Forsinkelsen fik kun betydning for de fłrste (cid:229)rsrapporter om FAIR1-kontrakterne. Den skyldtes is(cid:230)r tjenestegrenenes bestr(cid:230)belser p(cid:229) at udarbejde en fyldestgłrende og brugervenlig vejledning i overensstemmelse med de tidligere udarbejdede »ret- ningslinjer for udarbejdelse af tekniske bilag til FAIR-kontrakter«. Det skal bem(cid:230)rkes, at Kommissionen i mellemtiden anvendte de eksisterende retningslinjer for AIR-kontrakter (3. RP), der var fuldt ud egnede. 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/27 Tjenestegrenene udarbejdede en ajourfłrt udgave af bedłmmel- sesskemaerne for de to sidste indkaldelser. Det omfattede en s(cid:230)r- lig formular for forslag om samordnede aktioner, der skulle hj(cid:230)lpe eksperterne til at se p(cid:229) de specifikke kriterier, der var nłdvendige for samordnede aktioner, selv om de oprindelige formularer var fuldt tilstr(cid:230)kkelige til dette form(cid:229)l, n(cid:229)r de blev anvendt rigtigt. Desuden briefede Kommissionens tjenestegrene ved alle lejlighe- der eksperterne nłje om den operationelle bedłmmelsesproce- dure og om, hvordan formularerne til vurdering af forslagene skulle bruges. 78. GD Landbrug havde i 1995 ved den fłrste indkaldelse af for- slag nogle vanskeligheder i forbindelse med udv(cid:230)lgelsen af pro- jekter, der kunne komme i betragtning til f(cid:230)llesskabsfinansiering. Ud fra łnsket om at sikre, at projekterne gav de forskellige berłrte enheder i GD Landbrug nyttige oplysninger, foretog det en bred hłring af dem, og som fłlge af den tid, det kr(cid:230)vede, var det ikke muligt at forel(cid:230)gge programudvalget listen over foresl(cid:229)ede pro- jekter samtidig med GD Forskning og GD Fiskeri. Da GD Landbrugs projektliste blev forelagt udvalget med en vis forsinkelse i forhold til de łvrige medvirkende generaldirektorater, var det uundg(cid:229)eligt, at de efterfłlgende faser frem til kontraktind- g(cid:229)elsen ikke formede sig optimalt, herunder at der blev anvendt en skriftlig hasteprocedure for at sikre en s(cid:229) effektiv gennemfł- relse som muligt trods de opst(cid:229)ede vanskeligheder. De problemer, der var i forbindelse med den fłrste indkaldelse af forslag, gentog sig ikke senere. Listen over prioriterede projekter blev forelagt udvalgt sammen med listen fra de to andre general- direktorater. Udv(cid:230)lgelsen af projekterne skete efter ensartede kri- terier og gav ikke igen anledning til vanskeligheder. GD Landbrug traf s(cid:229)ledes fra juni 1996 de nłdvendige foranstaltninger til afhj(cid:230)lpning af de problemer, der havde v(cid:230)ret. 80. For TSE-indkaldelsernes vedkommende valgte Kommissio- nen at neds(cid:230)tte fristerne lidt for at f(cid:229) handlingsprogrammet hur- tigt i gang. De berłrte programudvalg afgav i begge tilf(cid:230)lde med enstemmighed en positiv udtalelse, selv om fristerne var kortere end normalt. Disse frister fik ingen indvirkning p(cid:229) en behłrig mobilisering af forslagsstillere og heller ikke p(cid:229) kvalitetskravet til F(cid:230)llesskabets forskningsaktioner. forberede forslagene og udarbejde dem p(cid:229) det hłje kvalitetsni- veau, der kr(cid:230)ves for F(cid:230)llesskabets FTU-program. at erindres, iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af TSE- Generelt m(cid:229) det forskningshandlingsprogrammet strakte sig over mere end et (cid:229)r (specifik FAIR-TSE-indkaldelse, to f(cid:230)lles indkaldelser). I hele denne periode og hver af disse faser var programmet fra Kommissionens side genstand for en uhłrt informationsindsats for at mobilisere alle potentielle forslagsstillere. Det er ut(cid:230)nkeligt, at der skulle v(cid:230)re hold, der ikke kunne indgive forslag p(cid:229) grund af fristerne. Det ville derfor heller ikke v(cid:230)re berettiget at antage, at de eksper- ter, der var med til at udarbejde Weissmann-rapporten (rapport anvendt som grundlag for udarbejdelsen af handlingsprogram- met), kan have haft en fordel. Det er normalt, at der i TSE-projekterne deltog eksperter, der havde bidraget til udarbejdelsen af Weissmann-rapporten. Havde det tv(cid:230)rtimod ikke v(cid:230)ret tilf(cid:230)ldet, ville der have rejst sig nogle spłrgsm(cid:229)l: det ville have betydet, at de bedste forskerhold i Europa, der nyder international anseelse p(cid:229) deres omr(cid:229)de, ikke havde łnsket at deltage i F(cid:230)llesskabets TSE-program, eller at Kommis- sionen ikke havde udvalgt dem. Generelt m(cid:229) Kommissionen p(cid:229)pege, at hele den procedure, den har fulgt under iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af TSE-handlingsprogrammet, er blevet undersłgt meget nłje og har v(cid:230)ret genstand for detaljeret rapportering i de forskellige berłrte programudvalg, der har anset den for at v(cid:230)re eksemplarisk. Formalisering af forvaltningen af aktionerne Bedłmmelse og udv(cid:230)lgelse af forslag 82-83. Retningslinjerne fra Kommissionens tjenestegrene inde- holdt nłje instrukser om, hvordan der skulle gives karakterer for forslagene. Desuden briefede Kommissionens tjenestegrene omhyggeligt eksperterne om den operationelle karaktergivning. De sammenfattende bedłmmelsesrapporter, som eksperterne underskrev, afspejler begrundelsen for de relevante forslags karak- terer. Som beskrevet i »noter vedrłrende bedłmmelsesproceduren«, er forslag med karakteren B »gode« forslag, dvs. »forslag af hłj kva- litet, men med punkter, der kr(cid:230)ver forbedring«. Forslag, der f(cid:229)r karakteren B, kan s(cid:229)ledes komme i betragtning til finansiering, hvis budgettet tillader det. Hvad ang(cid:229)r den specifikke FAIR-indkaldelse, viser antallet og kva- liteten af de indkomne forslag p(cid:229) et s(cid:229) specielt omr(cid:229)de, at indkald- elsen var fuldt ud tilstr(cid:230)kkelig. Der blev s(cid:229)ledes indgivet 24 for- slag og udvalgt otte, og alle bevillingerne til denne indkaldelse af forslag blev anvendt til projekter af hłj kvalitet. Det viser, at de p(cid:229)g(cid:230)ldende forskerhold i Europa faktisk havde mulighed for at Kommissionen har holdt FAIR-programudvalget fuldt orienteret om resultatet af bedłmmelses- og udv(cid:230)lgelsesprocedurerne i hele FAIR-programmets lłbetid. Specielt har Kommissionen forelagt programudvalgets medlemmer fłlgende oplysninger vedrłrende alle forslag: resumØ af forslagets videnskabelige/tekniske indhold, C 92/28 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 partnerskab, samlede omkostninger, ansłgt EF-stłtte i alt og pr. partner, sammenfattende bedłmmelsesrapport inklusive bedłm- melsespanelernes bem(cid:230)rkninger om forslagets videnskabelige ind- hold, partnerskab, forventede sociołkonomiske fordele og, slut- telig, karakteren. For at programudvalget kunne f(cid:229) et samlet overblik over proceduren, fremlagde Kommissionen ogs(cid:229) altid samlede beskrivende statistikker. I bestr(cid:230)belserne p(cid:229) at s(cid:230)tte programudvalget i stand til at afgive udtalelse p(cid:229) et velinformeret grundlag har Kommissionen foruden ovenn(cid:230)vnte oplysninger fremlagt en begrundelse for, at forslag med karakteren B blev medtaget blandt forslagene udvalgt til finansiering. Kommissionen meddelte mundtligt programudval- get denne begrundelse under drłftelsen af FAIR1-forslagene. For de efterfłlgende indkaldelser fremlagde Kommissionen en skrift- lig begrundelse. Programudvalget har p(cid:229) sin side givet udtryk for, at det v(cid:230)rdsatte den systematiske information fra Kommissionen. 84. Ved udv(cid:230)lgelsen af SMV-forundersłgelsespr(cid:230)mier og forsk- ningssamarbejdsprojekter til finansiering tog Kommissionen for- slag med karaktererne A og B i betragtning, da kvaliteten af dem som helhed var »meget god« eller »god« og derfor opfyldte beting- elserne for finansiering. P(cid:229) grundlag af eksperternes karaktergiv- ning l(cid:229) kvaliteten af forslagene vedrłrende specifikke SMV- foranstaltninger p(cid:229) hłjde med kvaliteten af projekterne med omkostningsdeling. Ved den endelige beslutning blev der taget hensyn til budgetbegr(cid:230)nsningerne, hvorfor forholdsvis f(cid:230)rre B-forslag blev finansieret under ordningen med omkostningsde- ling. Forhandling af kontrakter 85-86. Forhandlingen af kontrakterne er et v(cid:230)sentligt led i for- valtningen af forskningsprogrammerne og et led, som Kommis- sionen er s(cid:230)rligt opm(cid:230)rksom p(cid:229) ved forberedelsen af hvert ram- meprogram. Kontraktforhandlingsformularerne er baseret p(cid:229) standardkontrakter og respekterer fuldt ud disses bestemmelser. Forhandlingsformularen indeholder de oplysninger, der er strengt nłdvendige til udarbejdelse af kontrakten. Efter de g(cid:230)ldende instrukser skal enhver rettelse, der er nłdvendig for at fłlge kon- traktens bestemmelser, findes i en rettelse til forhandlingsformu- laren, som underskrives af forslagsstillerne. Det kr(cid:230)vede specifikationsniveau for hver omkostningskategori skal have en klar forbindelse med de videnskabelige aktiviteter. Disse oplysninger danner grundlag for efterprłvningen af udgifts- opgłrelserne i kontraktens lłbetid. AFP-kontraktmodellen kr(cid:230)ver i łvrigt, at kontrahenterne registrerer udgifterne pr(cid:230)cist i deres eget bogholderi. Udgiftsopgłrelsen udgłr en erkl(cid:230)ring fra kon- trahenterne om, at de anmeldte udgifter er rigtige og nłjagtigt svarer til kontraktens definition af omkostninger, der kan godt- głres. 87. En neds(cid:230)ttelse af det ansłgte EF-bidrag p(cid:229) grundlag af for- handlingerne er altid baseret p(cid:229) en omhyggelig analyse af, om der er et rimeligt forhold mellem det foresl(cid:229)ede arbejdsprogram og de ressourcer, der er nłdvendige til udfłrelse af arbejdet. Resultatet af disse forhandlinger fremg(cid:229)r behłrigt af det endelige tekniske bilag og kontraktforhandlingsformularerne. GD Landbrug minder for sit vedkommende om, at der m(cid:229) son- dres mellem to successive faser i den procedure, der fłrer til fast- l(cid:230)ggelse af bidraget til det enkelte projekt: i fłrste fase fastl(cid:230)gges der et skłnnet belłb ved udv(cid:230)lgelsen, og i anden fase fastl(cid:230)gges der et nłjagtigt belłb, der opfłres i kontrakten. Rettens bem(cid:230)rk- ning vedrłrer kun fłrste fase. I den henseende tog GD Landbrug selv fra 1998 initiativ til at ophłre med de systematiske neds(cid:230)t- telser ved fastl(cid:230)ggelsen af de skłnnede belłb og at basere sig p(cid:229) en individuel analyse. Anden fase har for alle kontrakter, der er underskrevet siden programmets begyndelse, altid fundet sted p(cid:229) grundlag af en analyse af det enkelte tilf(cid:230)lde under kontraktfor- handlingerne efter de f(cid:230)lles regler for de tre medvirkende gene- raldirektorater. 88. Det skal bem(cid:230)rkes, at Kommissionen fłrer forhandlinger om alle udvalgte forslag; eksperternes bem(cid:230)rkninger udgłr et vigtigt grundlag for Kommissionens argumentation. 89. Forskningskontraktens arbejdsprogram eller tekniske bilag indeholder p(cid:229) den klarest mulige m(cid:229)de alle aktiviteter, aktioner og opgaver, som projektets deltagere forpligter sig til at udfłre for at opfylde de videnskabelige og forskningsm(cid:230)ssige m(cid:229)l, der er fast- sat i kontrakten. I betragtning af form(cid:229)let med det tekniske bilag, nemlig at give en detaljeret beskrivelse af forskningsarbejdet, er det opfattelsen, at dette dokument ikke skal omfatte aspekter ved- rłrende deltagernes kapacitet og kvalitet. I łvrigt beskriver forskningsforslaget de enkelte projektpartneres rolle og bidrag, deres foruds(cid:230)tninger for denne rolle, deres kapa- citet til at yde deres bidrag til projektet og deres erfaring og viden. Det beskriver ogs(cid:229), hvorfor deres kvalifikationer og erfaring głr dem s(cid:230)rlig egnede til det arbejde, de tildeles. Ud fra disse oplys- ninger undersłger de uafh(cid:230)ngige eksperter partnernes kvalitet og specielt, om forslagsstillernes ressourcer, f(cid:230)rdigheder, anseelse og ekspertise er af tilstr(cid:230)kkelig kvalitet til at n(cid:229) projektets m(cid:229)l. Denne vurdering udgłr et af hovedelementerne i den samlede bedłm- melse. Kommissionen undersłger desuden partnernes kvalitet og kapa- citet under kontraktforhandlingerne, der d(cid:230)kker alle aspekter af forvaltningen af projekterne, herunder potentiel uddelegering af forvaltningen til tredjemand. I tre tilf(cid:230)lde, som Retten omtaler i punkt 88, underrettede projektkoordinatorerne ikke Kommissio- nen, som det var deres pligt i henhold til kontrakten. Finansielle og tekniske krav Forslagsstillernes łkonomiske forhold 91. Kommissionen kontrollerer systematisk potentielle kontra- henters finansielle kapacitet. Under 4. RP havde kontrahenterne 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/29 pligt til at forel(cid:230)gge Kommissionen regnskabstal for de sidste tre (cid:229)r. Ud fra de potentielle kontrahenters oplysninger undersłger Kommissionen deres finansielle kapacitet i forhold til det projekt, de łnsker at deltage i, og det arbejde under projektet, de łnsker at udfłre. For senere projekters vedkommende forel(cid:230)gger de potentielle kontrahenter Kommissionen ajourfłrte oplysninger. Hvis der er tvivl om en potentiel kontrahents finansielle situation, anvender Kommissionen ekstern ekspertise (selskaber, der fore- tager finansielle analyser), som giver oplysninger om de p(cid:229)g(cid:230)l- dende potentielle kontrahenters finansielle stilling ifłlge uafh(cid:230)ng- ige kilder, der d(cid:230)kker de kommercielle og finansielle aktiviteter. GD Forskning centraliserer disse oplysninger og stiller dem til r(cid:229)dighed for alle berłrte tjenestegrene, herunder de videnskabe- lige direktorater, via det centrale forvaltningssystem. er en udgiftsopgłrelserne Kommissionen m(cid:229) ogs(cid:229) p(cid:229)pege, at forhandlingsformularerne lige- fra som forslagsstilleren/kontrahenten om de forudsete/afholdte udgifter. AFP-kontraktmodellen kr(cid:230)ver i łvrigt, at kontrahenterne registre- rer udgifterne pr(cid:230)cist i deres egne regnskaber. Udgiftsopgłrelsen er en erkl(cid:230)ring fra kontrahenterne om de anmeldte udgifters rig- tighed og nłjagtige overensstemmelse med kontraktens definition af godtgłrelsesberettigede udgifter. erkl(cid:230)ring Den analyse af den finansielle situation, Kommissionens tjeneste- grene foretager, tjener til at vurdere deltagernes evne til at v(cid:230)re med i projektet og koordinatorens evne til at tilbagebetale det fłr- ste forskud, vedkommende modtager som depositar for kontra- henterne. Dette belłb udbetales jo faktisk ikke p(cid:229) grundlag af alle- rede afholdte udgifter, der er anmeldt i udgiftsopgłrelserne. I dette sidste tilf(cid:230)lde vurderes det, om det er relevant at forlange en bank- garanti. Det sker ud fra en klassisk finansiel analyse af balancetal- lene. Kommissionen tr(cid:230)ffer fłrst beslutning herom efter en for- udg(cid:229)ende vurdering af hver kontrahents evne til at indg(cid:229) og opfylde sine forpligtelser i henhold til kontrakten. łvrigt af forskellene i lovgivningerne og forretningspraksis. Gene- relt bestr(cid:230)ber Kommissionens tjenestegrene sig p(cid:229) at bevare den finansielle dokumentation i arkiverne. Kontrahenternes forpligtelser 94-95. Generelt m(cid:229) Kommissionen minde om, at med hensyn til den finansielle analyse af kontrahenterne og deres overholdelse af kontraktbestemmelserne suppleres ovenn(cid:230)vnte dispositioner af mange revisioner baseret p(cid:229) en risikoanalyse. 96-97. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r indg(cid:229)else af underleverandłrkontrakter, kr(cid:230)ver det i henhold til standardkontrakten for 4. RP, at der fore- ligger en forudg(cid:229)ende skriftlig godkendelse fra Kommissionen, n(cid:229)r underleverandłrkontrakterne tilsammen belłber sig til over 20 % af de ansl(cid:229)ede stłtteberettigede udgifter, eller n(cid:229)r underkon- trahenten er etableret i et andet tredjeland end kontrahentens land. Kontrahenten har pligt til at indg(cid:229) underleverandłrkontrak- ter, der p(cid:229)l(cid:230)gger underleverandłrerne at underkaste sig Kommis- sionens tekniske kontrol. Med standardkontrakten for 5. RP er der indfłrt en supplerende betingelse: der skal herefter ogs(cid:229) foreligge forudg(cid:229)ende skriftlig godkendelse fra Kommissionen, n(cid:229)r underleverandłrkontrakterne tilsammen vedrłrer et belłb p(cid:229) over 100 000 EUR. Finansielt og teknisk tilsyn med aktionerne 99. Kommissionen baserer sig ved godkendelsen af periodiske og endelige projektrapporter p(cid:229) en indg(cid:229)ende vurdering af b(cid:229)de de videnskabelige fremskridt og udgifterne i rapporteringsperio- den. Findes rapporten ikke tilfredsstillende, anmodes der ofte om n(cid:230)rmere redegłrelser. N(cid:229)r der opst(cid:229)r vanskeligheder, anvendes den videnskabelige udtalelse som et supplement til den videnska- belige medarbejders vurdering af rapporten. Analysen af den fłrste udgiftsopgłrelse (og den fłrste forelłbige rapport, hvoraf det kan konstateres, hvorledes projektet forlłber) giver mulighed for en fłrste kontrol af anvendelsen af forskud- det. Ved den lejlighed foretager Kommissionens tjenestegrene til- bageholdelser i forskuddet, hvis den videnskabelige og forvalt- ningsm(cid:230)ssige vurdering af iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af projektet synes pr(cid:230)get af forbehold. 100. Hvor regelm(cid:230)ssigt og ofte der afl(cid:230)gges besłg p(cid:229) stedet, afh(cid:230)nger af tidsplanen for projekternes gennemfłrelse og de spe- cifikke behov. Młder med koordinatorerne for besl(cid:230)gtede pro- jekter er et vigtigt led i tilsynsstrategien. Kommissionen anvender disse młder til at overv(cid:229)ge forlłbet, fremme deltagernes netsam- arbejde og głre alle brugere opm(cid:230)rksomme p(cid:229) fremskridtene med projekterne. 92-93. Der forlanges f(cid:229) garantier, fordi f(cid:229) modtagere frembyder en risiko, der berettiger et s(cid:229)dant skridt. De fire garantier, Retten omtaler, er ikke ens, men har samme omdrejningspunkter og samme betingelser. Ud fra projekterne omfatter de naturligvis spe- cifikke elementer. Indfłrelsen af en enkelt model vanskeliggłres i 101. GD Landbrug mener, at dets metode til beregning af de periodiske betalinger er i overensstemmelse med kontraktbestem- melserne, selv om den afviger fra GD Forsknings metode. Den tager hłjde for de skłnnede udgiftsbehov i forbindelse med tids- planen for arbejderne, F(cid:230)llesskabets tidligere betalinger og de fak- tisk afholdte udgifter i den eller de forudg(cid:229)ende perioder. C 92/30 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 Det skal ogs(cid:229) anfłres, at Kommissionen ved betalingen af en kon- trakts restbelłb p(cid:229) ny undersłger og eventuelt korrigerer alle anmeldte udgifter p(cid:229) basis af udgiftsanmeldelserne for hele pro- jektets lłbetid. Det samlede bidrag fra F(cid:230)llesskabet, som GD Landbrug har udbetalt til et projekt, har i intet tilf(cid:230)lde oversteget bidraget p(cid:229) grundlag af de anmeldte udgifter. af 4. RP, foretog GD Forskning mange revisioner dels p(cid:229) anmod- ning af de tjenestegrene, der forvaltede forskningskontrakterne, n(cid:229)r der var konstateret mulige uregelm(cid:230)ssigheder ved modtagel- sen af forskningsrapporterne og udgiftsopgłrelserne, dels p(cid:229) grundlag af en stikprłve af de igangv(cid:230)rende kontrakter. Kommissionens revision af aktionerne 102. Kontrollen af forskningsaktionerne bygger bl. a. p(cid:229) et omfat- tende revisionsarbejde. Det skal bem(cid:230)rkes, at indtil afslutningen I de sidste tre (cid:229)r har GD Forskning til stadighed łget antallet af kontroller p(cid:229) stedet og antallet af reviderede FTU-kontrakter for alle programmers vedkommende. Nedenst(cid:229)ende tabel, som er baseret p(cid:229) de offentliggjorte (cid:229)rlige tal i Revisionsrettens (cid:229)rsberet- ning, bekr(cid:230)fter denne stadige stigning. Antal afsluttede revisioner Heraf landbrugsforskning (2. , 3. og 4. RP) Antal reviderede kontrakter Heraf landbrugsforskning (2. , 3. og 4. RP) 1996 42 1 55 1 1997 59 6 117 8 1998 69 8 132 9 Siden 1999 har GD Forskning baseret sine revisionsplaner p(cid:229) en udv(cid:230)lgelsesprocedure, der bygger p(cid:229) en ny risikoanalysemetode. Denne metode er baseret p(cid:229) tidligere revisionsresultater, kontrak- ter, der kan revideres, og F(cid:230)llesskabets aktiviteter i de lande, der deltager i forskningsaktiviteter. Den tilgodeser ogs(cid:229) revisioner efter anmodning. Desuden vil gennemfłrelsen af en ny ramme- aftale, der er indg(cid:229)et med et eksternt revisionsfirma, forbedre denne indsats betydeligt. Kommissionen har allerede oversendt de fłrste 100 revisioner til den eksterne revisor. Det vil łge de interne revisorers kapacitet. Det vil ogs(cid:229) głre det muligt for Kommissio- nen at n(cid:229) den revisionsd(cid:230)kning for kontrahenterne, som den sti- ler efter. den tid og det personale, der er til r(cid:229)dighed, forsłger GD Fiskeri at afl(cid:230)gge et kontrolbesłg i hver medlemsstat hvert andet (cid:229)r, at imłdekomme GD Finanskontrols anmodninger og i de enkelte til- f(cid:230)lde at besłge alle kontrahenter, hvis rapporter tydeligt viser, at der er et problem. Ved udv(cid:230)lgelsen af institutter, der skal besłges, tages der hensyn til antallet af finansierede projekter og f(cid:230)lles- skabsstłttens stłrrelse. GD Fiskeri p(cid:229)regner inden for kort tid ogs(cid:229) at begynde at bruge det eksterne revisionsfirma, som GD Forskning har indg(cid:229)et en rammekontrakt med. GD Landbrug har for sit vedkommende koncentreret sig om helt pr(cid:230)cise tilf(cid:230)lde, hvor der har rejst sig spłrgsm(cid:229)l ved tilsynet med projekterne. Denne m(cid:229)lrettede indsats har vist sig s(cid:230)rlig effektiv til p(cid:229)visning af uregelm(cid:230)ssigheder. Til den kontrol, GD Landbrug selv foretager, kommer imidlertid ogs(cid:229) den, GD Finanskontrol foretager efter anmodning fra GD Landbrug. 103. Hver forskningskontrakt fasts(cid:230)tter udtrykkeligt betingel- serne med hensyn til rapportering, revision (herunder besłg p(cid:229) stedet) og afhj(cid:230)lpningsforanstaltninger. Om nłdvendigt tager Kommissionen specifikke skridt over for alle eller enkelte kontra- henter i et forskningsprojekt. Kommissionen fłrer behłrige opteg- nelser over alle s(cid:229)danne skridt i kontraktjournalerne. Det skal bem(cid:230)rkes, at mindst 80 % af deltagerne i de projekter, GD Landbrug forvalter, ogs(cid:229) er partnere i kontrakter forvaltet af GD Forskning. GD Landbrug drager s(cid:229)ledes for sine egne kontrak- ter nytte af den kontrol, GD Forskning udfłrer, og som vedrłrer en r(cid:230)kke projekter forvaltet af samme GD. GD Fiskeri har i de sidste tre (cid:229)r aflagt 18 kontrolbesłg p(cid:229) stedet og efterprłvet 95 forskningskontrakter. Under hensyntagen til 104. Hvad ang(cid:229)r fordelingen af opgaverne og ansvaret mellem forvaltnings- og revisionstjenesterne, skal det bem(cid:230)rkes, at den enhed, der varetager revisionen, i en rapport afgiver en udtalelse efter en kontrol p(cid:229) stedet. Den fremsender denne udtalelse til alle anvisningsberettigede tjenestegrene via et net af revisionskorre- spondenter. Ved f(cid:230)rdiggłrelsen af kontrolrapporterne tager revi- sionsenheden kontakt med de berłrte anvisningsberettigede tje- nestegrene. Det er derefter disse, der skal słrge for, at de fremsatte anbefalinger efterleves. Det skal bem(cid:230)rkes, at revisionstjenesterne i alle de GD(cid:146)er, der deltager i forskningsrammeprogrammet, mod- tager et uddrag af rapporten. 30. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 92/31 For de n(cid:230)vnte tilf(cid:230)ldes vedkommende er der tale om tre tilf(cid:230)lde. Kommissionen har fuldt ud efterkommet revisionskonklusio- nerne ved godtgłrelsen af udgifterne for de berłrte projekter i to tilf(cid:230)lde. I det tredje tilf(cid:230)lde medfłrte Kommissionens revision, at den p(cid:229)g(cid:230)ldende aftale med kontrahenten oph(cid:230)vedes i 1999. 110. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r E(cid:216)FG(cid:146)ers kapital, drejer det sig om et instrument, der blev indfłrt ved en r(cid:229)dsforordning i 1983, og som hłrer direkte under f(cid:230)llesskabsretten. Til geng(cid:230)ld for firma- gruppens fulde rets- og handleevne h(cid:230)fter dens medlemmer i til- f(cid:230)lde af betalingsstandsning ubegr(cid:230)nset og solidarisk for dens g(cid:230)ld over for tredjemand. Dette princip om ubegr(cid:230)nset og soli- darisk h(cid:230)ftelse er ufravigeligt. Tilbagesłgninger 105. De anvisningsberettigede tjenestegrene udsteder mange til- bagesłgningsordrer (182 i den reviderede periode), som de der- efter sender til regnskabsfłreren. De st(cid:229)r i regelm(cid:230)ssig kontakt med denne om alle disse sager. KONKLUSION 106. Retten n(cid:230)vner, at tre sager tegner sig for 92 % af de i alt 3,4 mio. EUR, der endnu ikke er inkasseret. Kommissionens Juridiske Tjeneste har v(cid:230)ret i gang med at undersłge de p(cid:229)g(cid:230)ldende sager siden juli 1996 og august 1997. Demonstrationsprojekter under AIR-programmet p(cid:229) omr(cid:229)det »Nonfood- produkter« 107. Kommissionen erkender, at der har v(cid:230)ret visse forvaltnings- problemer med nogle af demonstrationsprojekterne under AIR- programmet (3. RP). Efter det forberedende arbejde, der blev finansieret som en »forberedelses-, ledsage- og stłtteaktion«, gjorde Kommissionens tjenestegrene en s(cid:230)rlig indsats for at overv(cid:229)ge disse projekter. Det omfattede f(cid:230)lles videnskabelig overv(cid:229)gning fra de to GD(cid:146)er, der samforvaltede disse projekter, midtvejsseminarer for seks af pro- jekterne (et var standset p(cid:229) tjenestegrenenes initiativ) og et sym- posium til pr(cid:230)sentation af projekternes endelige resultater. Kom- missionen tog disse initiativer for at bidrage til at f(cid:229) resultaterne udnyttet ved at samle producenter, brugere og forskere, der alle havde en f(cid:230)lles interesse i udvikling af en europ(cid:230)isk nonfoodsek- tor, som var nłdvendig for at tilpasse sig virkningerne af refor- men af den f(cid:230)lles landbrugspolitik. Kommissionen tog fuldt ud hensyn til erfaringerne under 3. RP med disse demonstrationsprojekter og anvendte dem til udvikling af demonstrationsomr(cid:229)det i de biovidenskabelige programmer under 4. RP. 108. Begrundelsen og procedurerne for udv(cid:230)lgelse af disse pro- jekter var de samme som for AIR-forskningsprojekterne: forslag, der fik karakteren B, var forslag af generelt »god« kvalitet og opfyldte derfor alle krav for at blive finansieringsberettigede. N(cid:229)r det er velbegrundet, tillader Kommissionen en kontraktforl(cid:230)ng- else for at maksimere forskningsmulighederne og sikre fuldst(cid:230)n- dig opfyldelse af kontrakten. 111 og 114. Kommissionen forvalter forskningsprogrammerne, herunder FAIR-programmet, med strenghed. Lovgivningsmyndig- heden har fastlagt stramme regler og kriterier for de vigtigste faser i bedłmmelsen, udv(cid:230)lgelsen, forvaltningen og overv(cid:229)gningen af forskningsprojekterne. De tre tjenestegrene, der har st(cid:229)et for gen- nemfłrelsen af FAIR-programmet, har i mange (cid:229)r koordineret deres indsats, navnlig p(cid:229) omr(cid:229)derne planl(cid:230)gning af indkaldelser af forslag, bedłmmelse og udv(cid:230)lgelse af projekter, forhandling af kontrakter og tilsyn med kontrakter. Kommissionen vil kunne styrke denne koordinering yderligere under 5. RP, bl. a. efter den nylige reorganisering af tjenestegrenene og oprettelsen af direk- tłrgrupper. Kommissionen l(cid:230)gger stor v(cid:230)gt p(cid:229) tilpasning af strukturerne og forvaltningsmidlerne i takt med udviklingen i forskningspolitik- ken. Det g(cid:230)lder ogs(cid:229) FAIR-programmet under 4. RP, som af de eksterne eksperter, der har st(cid:229)et for evalueringen af det, er blevet anset for effektivt. I łvrigt słrger Kommissionens tjenestegrene for et regelm(cid:230)ssigt og detaljeret tilsyn med de finansielle midler, der er afsat til forvaltningen af forskningsprogrammerne, og under- retter budgetmyndigheden derom. 112. Kommissionen havde udviklet indikatorer til brug ved det (cid:229)rlige tilsyn fra og med 1995, og den har derefter forbedret disse indikatorer, s(cid:229) de ogs(cid:229) opfylder behov med hensyn til resultater og virkninger. Kommissionen har planlagt en bred undersłgelse af programmernes resultater og virkninger i forbindelse med 1999-evalueringen. 113. Hvad ang(cid:229)r koordineringen med de łvrige f(cid:230)llesskabspoli- tikker, er der regelm(cid:230)ssige kontakter mellem de berłrte tjeneste- grene. Kommissionen erkender dog, at der er brug for en yderli- gere indsats for i partnerskab med medlemsstaterne at forbedre koordineringen for de enkelte projekter, F(cid:230)llesskabet finansierer. 116. At de eksperter, der bedłmmer forslagene til forsknings- projekter, skal v(cid:230)re kompetente og uafh(cid:230)ngige, er et hovedpunkt C 92/32 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 30. 3. 2000 i forskningsrammeprogrammerne. Kommissionen har styrket dette aspekt af forvaltningen af programmerne for 5. RP, bl. a. i kraft af en f(cid:230)lles bedłmmelsesvejledning. Kommissionen, der varetager forvaltningen af programmerne, handler i fuld uafh(cid:230)ng- ighed og ud fra kendte kriterier ved udv(cid:230)lgelsen af projekter, der kan komme i betragtning til f(cid:230)llesskabsfinansiering. 117. Kommissionen vedtager modellerne til kontrakter om forsk- ningsprojekter ud fra bl. a. evalueringen af og erfaringerne fra de tidligere programmer. Ved forberedelsen af 5. RP har Kommissio- nen s(cid:229)ledes indg(cid:229)ende overvejet mange kontraktbestemmelser, s(cid:230)rlig vedrłrende udgifternes stłtteberettigelse. Form(cid:229)let med disse overvejelser har altid v(cid:230)ret at opretholde eller styrke beskyt- telsen af F(cid:230)llesskabets finansielle interesser. Med henblik p(cid:229) frem- tiden vil Kommissionen opm(cid:230)rksomt undersłge forslag, som Revisionsretten frems(cid:230)tter i sin beretning, f. eks. om en kompe- tent myndigheds attestering af de stłtteberettigede udgifter. 118. Sluttelig minder Kommissionen om, at FAIR-programmet har mobiliseret i tusindvis af deltagere inden for mere end 1 500 projekter, der har en betydelig effekt i forhold til programmets m(cid:229)l. De uafh(cid:230)ngige eksperter, der har evalueret FAIR-programmet, har mange gange erkendt dets effektivitet. Rettens beretning inde- holder mange bem(cid:230)rkninger, som Kommissionen kan bruge i de stadige overvejelser om forbedring af forvaltningen af forsknings- programmerne og s(cid:230)rlig forskningsprogrammerne p(cid:229) landbrugs- omr(cid:229)det. Kommissionen tr(cid:230)ffer ogs(cid:229) alle nłdvendige foranstalt- ninger til at efterprłve de af Retten p(cid:229)pegede enkelttilf(cid:230)lde og hurtigst muligt słrge for de p(cid:229)kr(cid:230)vede forbedringer