title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous-ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Ehdotus eurooppalaisen audiovisuaaliteollisuuden tukiohjelmaksi (Media Plus - 2001-2005)

eurovoc_concepts:
EU aid
EU programme
audiovisual industry
audiovisual programme
vocational training

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 14. 12. 1999 KOM(1999) 658 lopullinen 1999/0275 (COD) 1999/0276 (CNS) KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Ehdotus eurooppalaisen audiovisuaaliteollisuuden tukiohjelmaksi (Media Plus – 2001–2005) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (Media - Koulutus) (2001–2005) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja edistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus - Kehittäminen, levitys ja edistäminen) (2001–2005) (komission esittämät) KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Ehdotus eurooppalaisen audiovisuaaliteollisuuden tukiohjelmaksi (Media Plus – 2001–2005) 1. JOHDANTO Digitaalitekniikan kehitys merkitsee mullistusta, joka ei pelkästään aiheuta perusteellista muutosta audiovisuaalialan taloudessa vaan tuo mukanaan myös uusia luomistapoja, toiminnan harjoittajia sekä sisältöjä ja palveluita. Levityskeinojen määrän näin moninkertaistuessa kaikki toiminnan harjoittajat ovat samaa mieltä siitä, että erityisesti audiovisuaalisten sisältöjen tuottamisesta muodostuu ensi vuosituhannella huomattava talouskasvua ja Euroopan unionin kulttuurista monimuotoisuutta tukeva lisäarvoa tuottava sektori. 1 Digitaalitekniikan läpimurto tarjoaa tuottajille ja jakelijoille uusia mahdollisuuksia teoksiin liittyvien suorien ja välillisten hyödyntämismahdollisuuksien monipuolistumisen ansiosta. Tämä tuo mukanaan myös haasteita, jotka liittyvät yksittäisestä lähetyksestä saatavan tuoton vähenemiseen ja pirstoutumiseen, minkä vuoksi on välttämätöntä kehittää kansainvälisiä rahoitus- ja markkinointistrategioita. Tämän vuoksi on välttämätöntä, että viranomaiset, myös Euroopan tasolla, tukevat erityis- ja lisärahoitustoimenpiteillä aloitteita, joilla pyritään lisäämään eurooppalaisten sisältötuottajien näkyvyyttä ja niiden tuloja. Komission ehdotus Media Plus -ohjelmaksi etenee tätä ajatuskulkua seuraten. Uusissa olosuhteissa, joille on ominaista käyttötapojen selvä kansainvälistyminen, eurooppalainen audiovisuaalialan sisältöteollisuus ei vielä hajanaisuutensa vuoksi kykene täysin kohtaamaan kasvavaa maailmanlaajuista kilpailua. Komission ehdotuksissa pyritään luomaan yhtenäiseen strategiaan perustuvat ihanteelliset olosuhteet ja selvät tavoitteet vaikeuksien voittamiseksi sekä optimaalinen eurooppalaisten sijoittuminen uusille markkinoille Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta hyödyntäen. tekemään mahdolliseksi harjoittajien toiminnan 2. STRATEGINEN ALA: AUDIOVISUAALIALAN SISÄLTÖTEOLLISUUS Ala tarjoaa hyvät kasvunäkymät ja erityisosaamista vaativia työpaikkoja Tietoyhteiskunnan ovat tulevaisuudessa yksi Euroopan unionin voimakkaimmista talouskasvun aloista. Vuonna 1995 ja vuonna 1997 Euroopan unionissa työskenteli audiovisuaalialalla 950 000 henkeä audiovisuaalialan sisältöteollisuus joukossa niiden alat ja 1 1999 Telecoms Review, komission tiedonanto, joka koskee katsausta sähköisten viestintäpalvelujen sääntelykehykseen: perusrakenne, lähettäminen ja käyttöpalvelut (Commission Communication on the Review of Infrastructure, Transmission and Access Services), KOM(1999) 539 lopullinen. the Regulatory Framework for Electronic Communications Services: 2 1 030 000 henkeä. 2 Tämän alan tuoton arvioidaan nousevan 70 prosenttia ennen vuotta 2005, minkä seurauksena yksin tänä aikana saattaa syntyä yli 300 000 erityisosaamista vaativaa työpaikkaa. 3 Tulevan kasvun syynä on erityisesti sellaisten digitaalisten kanavapakettien kehittäminen, jotka tarjoavat kuluttajalle monipuolisia tuotevalikoimia. Jo nyt Euroopassa saatavilla olevien televisiokanavien määrä on kuusinkertaistunut vuosien 1990 ja 1998 välillä 104:stä 659:ään. Arvioiden mukaan vuonna 2000 Euroopassa on käytössä yli 1 000 kanavaa4. World Wide Webin ensimmäisen hakuohjelman tulo markkinoille vuonna 1994 merkitsi Internetin käytön alkua joukkotiedotusvälineenä. Kukaan ei kuitenkaan silloin pystynyt ennustamaan tämän tiedonvälitysmuodon huimaa kasvua. Nykyään Internet on käytössä ja niistä 43 miljoonaa on Euroopassa. 180 miljoonassa taloudessa koko maailmassa, Nykyinen tekniikan kehitys antaa aavistuksen valtavista sovellusmahdollisuuksista, joita ovat esimerkiksi tilausvideo- interaktiivisen television uusien on-line-palveluiden syntyminen, palvelu (VOD) ja sähköinen levitys elokuvateattereissa. Tällä hetkellä on kuitenkin mahdotonta arvioida, milloin nämä uudet sovellukset ovat valmiita markkinoille tai miten ne todella vaikuttavat kuluttajien tottumuksiin ja valintoihin. Markkinatutkimukset ja -ennusteet osoittavat kuitenkin, että uudet levityskeinot eivät korvaa vanhoja, vaan ne merkitsevät todellista audiovisuaalisten markkinoiden laajentumista. Nykyisissä levityskeinoissa, kuten elokuvassa ja videossa, on havaittavissa kasvua ja alan elpymistä huolimatta kilpailevien palvelujen huomattavasta suorastaan selvää lisääntymisestä (maksutelevisio, kehitteillä oleva tilausvideopalvelu). Elokuvissa kävijöiden jolloin määrä oli vuonna 1998 Euroopassa 8l4 miljoonaa, mikä vastaa 1980-luvun alkua, kaapelikanavat tuotettujen elokuvateatterilevitykseen tarkoitettujen elokuvien määrä, samoin kuin levitettyjen elokuvien määrä, kasvaa. Myös videoiden markkinat, erityisesti myynti, jatkavat kasvuaan huolimatta televisiokanavien aiheuttamasta kilpailun lisääntymisestä, maksulliset kanavat mukaan luettuina. tulleet markkinoille. Euroopassa olleet eivät vielä Muuttuva talous Internet, DVD-videolevyt) herättää Digitaalisten levityskeinojen kehitys (kanavapaketit, toiveita käyttötapojen näkyy monipuolistumisena, tuotantojen kannattavuuden lisääntymisenä, uusina johdannaistuotteina ja markkinoiden kansainvälistymisenä. kasvusta. Kasvu huomattavasta kysynnän sisällön Kehitys herättää myös huolta, koska katsojamäärät jakautuvat uusien kanavien ja audiovisuaalialan palvelujen kesken. Euroopassa saatavilla olevien televisiokanavien määrä on nimittäin kolminkertaistunut vuosien 1995 ja 1998 välillä, ja vuonna 1998 eurooppalaisten keskimäärin television ääressä viettämä aika oli 205 minuuttia päivässä. 5 Katsojamäärien jakautuminen johtaa jakelijoiden rahoituskyvyn heikkenemiseen ja teosten käyttöiän 2 3 4 5 tietoyhteiskunnassa: Työllisyysmahdollisuudet hyödyntäminen, KOM(1998) 590 lopull. Komission Norcontel Ltd:llä tietoliikennetekniikan talousvaikutuksia audiovisuaalisilla markkinoilla (Economic Implications of New Communications Technologies on the Audiovisual Markets), loppukertomus, 15. 4. 1997. Screen Digest, toukokuu 1999. IP-tutkimus (CLT-UFA), 1998. informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien koskee uuden tutkimus, teettämä joka 3 pitenemiseen. Niinpä televisio-ohjelmia esitettiin aikaisemmin kerran tai kaksi kansallisilla kanavilla, mutta nykyään niitä pitäisi esittää useilla kansainvälisillä kanavilla pitkän ajan kuluessa. jotka liittyvät erityisesti sähköisten viestintämuotojen lisääntymisen odotetuista vaikutuksista on niiden Yksi pullonkaulojen häviäminen, tuotteiden fyysisen levittämisen aiheuttamiin investointikustannuksiin (esimerkiksi elokuvateattereissa esitettävien elokuvien ja videokasettien kopiointi, varastointi entistä monipuolisemman teosvalikoiman pääsyä markkinoille. Toisaalta kilpailun lisääntyessä loppukäyttäjän huomion kiinnittämiseksi tarvittavat sijoitukset kohdistuvat todennäköisesti yhä enemmän mainontaan ja markkinointiin, mikä luo puolestaan uusia markkinoille pääsyn esteitä. ja kuljetus). Tämä voi edesauttaa Tällä hetkellä on nähtävissä myös lisääntyvää varojen keskittämistä tietyntyyppisiin ohjelmiin (kuten urheilulähetykset), mikä aiheuttaa luovien teosten (dokumentit, elokuvat, fiktiot, animaatiot) tuotantoon ja hankintaan käytettävien varojen vähenemistä. Tässä tilanteessa eurooppalaisten tuottajien ja oikeuksienhaltijoiden pääsy markkinoille laaditaan riippuu yhä enemmän siitä, että kaikkien levityskeinojen markkinointistrategiat kansainvälisen mittapuun mukaisesti. Huonosti valmistautunut eurooppalainen sisältöteollisuus Eurooppalainen sisältöteollisuus näyttää olevan huonosti valmistautunut uuteen digitaaliseen talouteen, ja se kärsii edelleen rakenteellisista puutteista: • Yksittäisten levityskanavien määrän lisääntymisestä aiheutuvan tulojen hajanaisuuden lokeroituneet kansallisiin tai alueellisiin markkinoihin, mikä lisäksi markkinat ovat vaikeuttaa ohjelmien levitystä maasta toiseen Euroopan alueella. • Pirstoutuneisuus aiheuttaa noidankehän, jo audiovisuaalisten teosten suunnitteluvaiheessa, ja tämä jatkuu tuotanto- ja levitysvaiheessa, minkä vuoksi teosten kannattavuus ja investointikapasiteetti on heikko. investoinnit ovat riittämättömiä jossa • Lisäksi pirstoutuneisuus ilmenee yritysten pääoman riittämättömyytenä, joka heikentää niiden teollista kehitysstrategiaa kansainvälisessä mittakaavassa ja erityisesti tarpeeksi houkuttelevien oikeuksien luettelojen aikaansaamista, jotta pystyttäisiin hyödyntämään kaikentyyppisiä levityksen apuvälineitä. Panos: teosten hyödyntäminen kansainvälisesti Digitaalisten huomioon on nykyään välttämätöntä eurooppalaisille sisällöntuottajille ja -levittäjille. kansainvälisten markkinoiden levityskeinojen kehittämisessä ottaminen Erityisesti erilaisten levityskeinojen hallitseminen kansainvälisellä tasolla muodostaa kaikkien eurooppalaisen sisältöteollisuuden kehitysstrategioiden selkärangan. 4 3. UUDISTETTU DIGITAALIAIKANA LÄHESTYMISTAPA: AUDIOVISUAALIALAN TUKIPOLITIIKKA Audiovisuaalisten sisältöjen lisääntynyt taloudellinen merkitys vaatii alan kehittämistä kilpailukykyiseksi Euroopassa, niin että pystytään hyödyntämään sisältöön kohdistuvan kysynnän voimakasta kasvua. Komissio on vuodesta 1997 tutkinut perusteellisesti audiovisuaalialalla toteuttamaansa politiikkaa, erityisesti digitaalitekniikan läpimurron nykyisten ja tulevien vaikutusten suhteen. Erityisesti tämä on painottunut laajoihin ammattipiirejä koskeviin kuulemisiin, esimerkiksi Birminghamissa (huhtikuussa 1998) järjestetyissä konferensseissa ja vuoden 1998 julkisissa kuulemisissa, jotka koskivat vihreää kirjaa tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista televiestinnän, sääntelyyn6. (syyskuussa 1999) ja Helsingissä ja kuulemisissa Näissä tason asiantuntijaryhmän digitaaliaikaa koskevassa raportissa ”The Digital Age”7 esiin tulleiden ajatuksien ja tuloksien perusteella voidaan hahmotella uusi eurooppalainen tukipolitiikan lähestymistapa, joka perustuu seuraaviin periaatteisiin: audiovisuaalialan käsittelevän politiikkaa korkean • Euroopan tasolla toteutettavissa tukijärjestelmissä on otettava huomioon kansallisten tilanteiden monimuotoisuus, siten että järjestelmillä täydennetään kansallista ja alueellista politiikkaa ja luodaan lisäarvoa eurooppalaisen ulottuvuuden avulla. • Tämän vuoksi yhteisön apu on keskitettävä teollisten ja rakenteellisten tavoitteiden toteuttamiseen, siten että otetaan kuitenkin huomioon sellaisten maiden ja alueiden erityistarpeet, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet audiovisuaalialalla ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. • Euroopan unionin on asetettava etusijalle automaattisten tukijärjestelmien tai sellaisten jotta alalla saataisiin jotka perustuvat menestymiseen markkinoilla, tukien luominen, aikaan rakenteellisia vaikutuksia. • Digitaalitekniikan mukanaan tuomat uudet käyttömahdollisuudet saavat myös aikaan uusia luomis- ja levitysympäristöjä, joita ei voi jättää huomiotta. Tällä hetkellä on kuitenkin vaikeaa arvioida tällaisen kehityksen todellisia vaikutuksia keskipitkällä tai pitkällä kehitettyjen aikavälillä. tukijärjestelmien sopusoinnussa audiovisuaalialan markkinoiden kanssa, ja sen on ilmennettävä alan kehitystä (tekninen puolueettomuus). Tämän vuoksi on välttämätöntä toiminnan on Eurooppalaisten lähestymistavan käytännöllinen harjoittajien tukemiseksi oltava ja – rakentaa ja kehittää markkinoiden ja niihin vaikuttavan tekniikan kehityksen tieto- ja seurantajärjestelmä (kokeiluhankkeet) – ottaa käyttöön säännöllinen arviointi, johon liittyy tarvittaessa tukijärjestelmien mukauttaminen 6 7 ovat KOM(97) 623 lopullinen ja KOM(1999) 108 lopullinen. Birminghamin ja Helsingin konferenssien ja päätelmät http://presidency. finland. fi. Audiovisuaalialan politiikkaa käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän raportti ”The Digital Age: European Audiovisual Policy”, Luxemburg, 1998. http://europa. eu. int/eac Internet-osoitteissa: seuraavissa saatavilla 5 – perustaa jäsenvaltioiden välisen yhteisvaikutuksen kehittämiseksi järjestelmä tietojen ja kokemusten vaihtoa varten. Kun otetaan huomioon kuvattu uusi toimintaympäristö, Media II -ohjelman arvioinnin tulokset ja komission toimeenpanemat kuulemiset, vaikuttaa siltä, että ohjelman rahoituksen lisääminen on tarpeen. Lisäystä puoltavat erityisesti seuraavat seikat: – teollisuuden erityistarpeiden parempi huomioon ottaminen sellaisissa maissa, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet audiovisuaalialalla ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni, – markkinoilla menestymiseen perustuvien automaattisten tukijärjestelmien lisääntyvä käyttö, – digitaalitekniikan kehitykseen liittyvät uudet tarpeet ja hankkeet, – eurooppalaisille audiovisuaalisille teoksille annettava etusija levitettäessä ohjelmia maasta toiseen Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella. 4. MEDIA PLUS -OHJELMAN TOIMENPITEIDEN PERIAATTEET Kuten Media II -ohjelman toimet, myös Media Plus -ohjelman toimenpiteet jakautuvat kahteen eri toiminta-alaan: ammatillinen koulutus (perustamissopimuksen 150 artikla) ja teollisuus (perustamissopimuksen 157 artikla). 8 Tämän tiedonannon liitteenä olevissa kahdessa ehdotuksessa neuvoston päätöksiksi havainnollistetaan edellä esitetty uusi lähestymistapa, ja niihin sisältyy seuraavaa: ehdotettiin keinoja • Media II -ohjelman välikertomuksen tulosten ja arvioinnin9 perusteella voitiin todeta tiettyjen järjestelmien tehokkuus ja Media II -ohjelmalla saavutetut tulokset, ja samalla tukivälineiden mukauttamiseksi uusiin niissä teosten digitaaliajan haasteisiin. Arvioinnissa vahvistettiin ohjelman painopisteeksi maidenvälinen levitys sekä tukien keskittäminen kolmelle strategiselle osa-alueelle (ammatillinen koulutus, tuotantohankkeiden ja -yhtiöiden kehittäminen sekä levitys ja myynninedistäminen). tavoitteiden ja • Täydentävyys ja yhdenmukaisuus yhteisön muihin yhteiseen strategiaan liittyviin toimenpiteisiin nähden, joita ovat esimerkiksi koulutusohjelmat sekä pk-yrityksiin ja tietoyhteiskuntaan liittyvän tekniikan tukiohjelmat. Sellaisten rahoitusvälineiden tarkastelu, joilla pyritään tukemaan alkurahoitusta koko Euroopan unionissa ja joita kuvaillaan puheenjohtaja Prodin 8 päivänä joulukuuta 1999 esittämässä eEurope-aloitteessa, avannee uusia mahdollisuuksia yrityksille, jotka kehittävät ja tuottavat korkealaatuisia sisältöjä uutta tekniikkaa käyttävällä audiovisuaalialalla. Olisi luotava tiivis yhteys tutkimuksen ja kehityksen viidenteen puiteohjelmaan kuuluvan "käyttäjäystävällinen tietoyhteiskunta" -hankkeen toimien kanssa. Kyseisen ohjelman avaintoiminnoissa kehitetään teknologiaa, tukea koeympäristöjä, voitaisiin myöntää demonstraatioita palveluja, joille ja 8 9 II Myös Media -ohjelma perustui kahteen neuvoston päätökseen: koulutusta koskeva osa (perustamissopimuksen 127 artikla) toteutettiin neuvoston päätöksellä 95/564/EY, tehty 22. 12. 1995, EYVL L 321, 30. 12. 1995, s. 33, ja kehittämistä ja levitystä koskeva osa (perustamissopimuksen 130 artikla) neuvoston päätöksellä 95/563/EY, tehty 10. 7. 1995, EYVL L 321, 30. 12. 1995, s. 25. Komission kertomus MEDIA II KOM(1999) 91 lopullinen. tuloksista ajalta 1. 1. 1996–30. 6. 1998, -ohjelman (1996–2000) 6 Media Plus -ohjelmasta tuotteiden markkinoille saattamisen yhteydessä. Yhdenmukaisuus ja on myös tarpeen niihin ehdotuksiin nähden, MLIS-ohjelmien yhteydessä. joita on odotettavissa INFO 2000- • Täydentävyys, johon pyritään kansallisesti toteutettavalla politiikalla. Yhteisön toimenpiteet on keskitettävä erityisesti niihin audiovisuaalisen tuotantoketjun vaiheisiin, ja loppuvaiheeseen. ja alueellisesti tuotannon lisäarvoa: saadaan aikaan eniten joissa alku- niillä • Ohjelman osallistujat: ETA-maiden ja Kyproksen kanssa tehdään jo yhteistyötä, ja ehdotuksista käy selvästi ilmi halu antaa Maltalle, Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneille maille ja Turkille sekä Euroopan neuvoston yleissopimuksen televisiosta ilman rajoja allekirjoittaneille maille mahdollisuus osallistua ohjelmaan, sillä varauksella, että niiden kansallinen lainsäädäntö vastaa merkittäviltä osin yhteisön lainsäädäntöä ja erityisesti televisiota ilman rajoja koskevan direktiivin säännöksiä10. Huomioon otetaan myös tekijänoikeuksia erityisesti verrattuna asiaankuuluviin yhteisön direktiiveihin11. Audiovisuaalialan sisältöteollisuuden kehittäminen ja vahvistaminen tarjoaa itse asiassa myönteisen ja kouraantuntuvan tukiperustan laajentumiselle. Tietyillä ehdoilla ohjelmaan saavat jatkossa osallistua myös muut kolmannet Euroopan maat. Nämä kaksi ehdotusta tarjoavat mahdollisuuden yhteistyöhön niiden kolmansien maiden kanssa, joilla on samat audiovisuaalisen sisältöpolitiikan tavoitteet kuin Euroopan unionilla. oikeuskehyksen asianmukaisen olemassaolo koskevan • Jotta tukijärjestelmiä pystyttäisiin mukauttamaan säännöllisesti audiovisuaalisen sisällön markkinoiden kehitykseen, ehdotuksiin sisältyy kokeiluhankkeita, joiden toteutuksesta saatujen tulosten perusteella voidaan mukauttaa välittömästi ohjelman tärkeimpiä tukitoimenpiteitä. 4. 1 Koulutus (oikeusperusta: perustamissopimuksen 150 artikla) Media Koulutus -ohjelman ehdotetut toimenpiteet täydentävät jäsenvaltioiden toteuttamia ja toteutettuja osana muita yhteisön ohjelmia (kuten Sokrates toimenpiteitä, ja ne liittyvät seuraaviin aihealueisiin: ja Leonardo da Vinci) • uuden tekniikan hyödyntäminen taiteellisesti korkeatasoisten ja kaupallisesti lupaavien audiovisuaalisten ohjelmien tuotannossa ja levityksessä, • Euroopan markkinoiden ja kansainvälisten markkinoiden kehitysmahdollisuuksien huomioon ottaminen, • taloudellinen ja kaupallinen hallinto, lainsäädännölliset näkökohdat mukaan luettuina, tuotannon rahoitus, kaupan pitäminen ja levitys, • käsikirjoitustekniikat, erityisesti interaktiivisissa ohjelmissa, jotka on tarkoitettu hyödynnettäviksi uusissa sähköisissä levityskeinoissa. 10 11 Direktiivi 89/552/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna direktiivillä 97/36/EY. Tekijänoikeuden ja tiettyjen lähioikeuksien suojan voimassaoloajan yhdenmukaistamisesta 29 päivänä lokakuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/98/ETY; tiettyjen satelliitin välityksellä tapahtuvaan yleisradiointiin ja kaapeleitse tapahtuvaan edelleen lähettämiseen sovellettavien tekijänoikeutta sekä lähioikeuksia koskevien sääntöjen yhteensovittamisesta 27 päivänä syyskuuta 1993 annettu neuvoston direktiivi 93/83/ETY; vuokraus- ja lainausoikeuksista sekä tietyistä tekijänoikeuden lähioikeuksista henkisen omaisuuden alalla 19 päivänä marraskuuta 1992 annettu neuvoston direktiivi 92/100/ETY. 7 Lisäksi ohjelmalla edistetään • koulutustoimenpiteisiin osallistuvien verkostoitumista, yhteistyötä ja taitotiedon vaihtoa (koulutuslaitokset, toimialajärjestöt, yritykset), • kouluttajien koulutusta. Näillä eri osa-alueilla kiinnitetään erityistä huomiota koulutushankkeisiin, joissa käytetään uutta tekniikkaa työ- tai koulutusvälineenä, sekä sellaisissa maissa toteutettaviin hankkeisiin, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet audiovisuaalialalla ja/tai joiden kielialue tai pinta- ala on pieni. Tuettavien koulutustoimenpiteiden osalta on varmistettava, että valtaosa osallistujista on muun kuin sen maan kansalaisia, jossa koulutus järjestetään. Toimenpiteissä on noudatettava komission vuonna 1998 hyväksymiä koulutukseen myönnettävää tukea koskevia yhteisön puitteita12. 4. 2 Kehittäminen (oikeusperusta: perustamissopimuksen 157 artikla) Korkealaatuisten audiovisuaalisten ohjelmien tuotanto, josta saadaan huomattavia tuloja yhä useamman levityksen apuvälineen kautta, vaatii huomattavia investointeja. Investoinnit on aloitettava jo hankkeiden valmisteluvaiheessa tarkoituksenmukaisella kehittämistyöllä, jossa määritellään hankkeen toteuttamiskelpoisuus ja teoksen odotettu kannattavuus suhteessa tuotantokustannuksiin ja kaupallisiin odotuksiin. Tällainen menettely, joka on yleinen muilla teollisuudenaloilla, on liian yksipuolinen audiovisuaalisten teosten ollessa kyseessä ja johtaa liian usein sellaisten hankkeiden tuotannon aloittamiseen, joiden taloudellinen elinkelpoisuus on rajallinen. Tällä osa-alueella yhteisön ja jäsenvaltioiden politiikkojen olennaisen toisiaan täydentävän luonteen takaamiseksi toimenpiteillä pyritään • edistämään voimavarojen suuntaamista hankkeiden kehittämiseen (käsikirjoituksien laatiminen ja viimeistely, rahoitussuunnitelman laatiminen jne. ), niin että heti kehittämisvaiheesta alkaen otetaan huomioon kansainvälinen markkinointistrategia, jolla pyritään teoksen hyödyntämiseen lukuisien levityksen apuvälineiden kautta (suora ja välillinen hyödyntäminen), • kannustamaan elinvoimaisimpia riippumattomia tuottajia toteuttamaan todellisia kaupallisia kehitysstrategioita hankepakettien perusteella. Toteutettavat interaktiivisten tuotteiden tuotantoyhtiöihin (on-line, off-line ja niiden yhdistelmät). toimintalinjat kohdennetaan fiktioiden, dokumenttien, animaatioiden ja 12 EYVL C 343, 11. 11. 1998, s. 10–16. 8 4. 3 Levitys ja kaupan pitäminen (oikeusperusta: perustamissopimuksen 157 artikla) Levitysverkoston ja -tekniikan hallinta, jonka avulla investointeja voidaan vähentää ja niiden kannattavuutta lisätä, on välttämätöntä eurooppalaisten audiovisuaalisten sisältöjen vahvan aseman varmistamiseksi markkinoilla. Tämän vuoksi on laadittava ja hyödynnettävä erityisesti sellaisia teoksia sisältäviä ohjelmaluetteloita, joita käytetään toistuvasti lukuisissa eri muodoissa, kuten elokuvateattereissa esitettävät elokuvat, ja animaatiot. fiktiot, dokumentit Levitykseen ja kaupan pitämiseen tarkoitettu tuki on näin ollen toimenpiteiden keskeinen osa ehdotuksessa Media Plus -ohjelmaksi. Yhteisön toimenpiteiden tarkoituksena on lisätä elokuvien ja televisioteosten liikkuvuutta maasta eurooppalaisia yrityksiä käyttämään uusia ohjelmien hyödyntämismuotoja (on-line-levitys, ohjelmien digitalisointi, DVD-videolevyt). toiseen ja kannustaa Ehdotetuilla toimenpiteillä on pyrittävä • parantamaan eurooppalaisten teosten liikkuvuutta ja kannattavuutta Euroopan ja maailmanlaajuisilla markkinoilla kaikkien kuluttajien käytettävissä olevien levityksen apuvälineiden avulla, • vahvistamaan jakelijoiden kilpailukykyä (elokuva, video, televisio) sekä eurooppalaisia teoksia koskevien oikeuksien luettelojen laadintaa ja hyödyntämistä, • kehittämään verkostoitumista ja yhteisiä strategioita Euroopan tasolla kehittämällä levityksen ja tuotannon välisiä yhteyksiä, • lisäämään Euroopan markkinoille tarkoitettujen teosten tuotantoa (levitysjohtoinen tuotanto) kielellinen ja kulttuurinen monimuotoisuus huomioon ottaen, • kehittämään eurooppalaisen yleisön tietämystä muissa Euroopan maissa tuotetuista teoksista ja heidän mieltymystään niihin ja vahvistamaan näin Euroopan kulttuuri- identiteettiä ja sen eri ilmentymiä (monikielisyys), • helpottamaan kokeiluhankkeiden avulla ohjelman ja tekniikan kehityksen välisen yhteyden jatkuvuutta, erityisesti edistämällä eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten esittämistä digitaalisilla tiettyyn aihepiiriin keskittyvillä kanavilla. 4. 4 Edistäminen ja markkinoille pääsy, festivaalit (oikeusperusta: perustamissopimuksen 157 artikla) Edistämistukien erityistavoitteet ja levitystukien tavoitteet ovat yleisellä tasolla seuraavat: levitystukia täydentävillä järjestelmillä pyritään kuitenkin helpottamaan eurooppalaisten teosten ja ohjelmien pääsyä Euroopan markkinoille ja kansainvälisille markkinoille. Toimenpiteillä on pyrittävä • edistämään eurooppalaisten audiovisuaalialan ammattilaisten ja ohjelmien näkyvyyttä perinteisillä markkinoilla sekä kehittyvillä eurooppalaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla, 9 • edistämään eurooppalaisten audiovisuaalialan ammattilaisten ja ohjelmien osallistumista kaikkeen eurooppalaisten ohjelmien liikkumista, vaihtoa ja myyntiä edistävään toimintaan Euroopassa ja sen ulkopuolella, • edistämään eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten esittämistä eurooppalaisissa ja kansainvälisissä tapahtumissa ja festivaaleilla, • edistämään audiovisuaalisten ohjelmien vientiin tähtäävien kansallisten myynninedistämiselinten verkostoitumista Euroopassa, • tukemaan eurooppalaisten elokuvien maidenvälistä levitystä Euroopan unionissa ja sen ulkopuolella järjestettävillä festivaaleilla, • vahvistamaan festivaalien välistä verkostoitumista tukemalla yhteistyötä eurooppalaisen elokuvan edistämiseksi. 4. 5 Kehitystä, levittämistä ja edistämistä koskevissa toimissa on noudatettava perustamissopimuksen kilpailua koskevia määräyksiä erityisesti valtion tukien osalta 5. TOTEUTTAMISEN VÄLINEET Ottaen huomioon perustamissopimuksen määräykset Media Plus -ohjelman toimenpiteiden varten välinettä: toteuttamiseksi (perustamissopimuksen 150 artikla) ja yhtä välinettä kehittämistä, levitystä ja edistämistä varten (perustamissopimuksen 157 artikla). ehdotetaan koulutusta välinettä kahta yhtä Näiden kahden välineen tavoitteena on luoda politiikka, joka on sopusoinnussa markkinoiden kanssa eurooppalaiselle audiovisuaalialan sisältöteollisuudelle voi koitua tekniikan kehityksestä. Tämän vuoksi rahoitustukea koskevia yksityiskohtaisia sääntöjä arvioidaan ja mukautetaan säännöllisesti. jolla pyritään määrätietoisesti optimoimaan hyöty, jota ja Arviointien perusteella komissio voi tarvittaessa ehdottaa näitä kahta välinettä täydentäviä toimenpiteitä. 10 PERUSTELUT KOULUTUSOHJELMA AUDIOVISUAALIALAN SISÄLTÖTEOLLISUUDEN AMMATTILAISILLE 1. JOHDANTO Tilaisuus työllistymiseen Tuotanto- ja levityskeinojen määrän moninkertaistumisen ja monipuolistumisen seurauksena palvelujen tarjonta kasvaa nopeasti, ja sen seurauksena kasvaa myös uusien audiovisuaalisten ohjelmien kysyntä. Jotta nopea kehitys vaikuttaisi työllisyyteen, tarvitaan kuitenkin elinvoimainen ympäristö ja ammattitaitoista työvoimaa, minkä vuoksi ammatillisen koulutuksen merkitys on ratkaiseva. Eurooppalaisille täydennyskoulutuksen soveltamisen alalla, on siis ehdoton ennakkoedellytys alan kilpailukyvyn parantamiselle. ammattilaisille uuden sisältöteollisuuden tarjottavan digitaalitekniikan audiovisuaalialan kehittäminen, laadullinen erityisesti Alan teollisuutta lähellä oleva koulutus Taloudellisten olosuhteiden nopeat muutokset sekä uudelle audiovisuaalialan tekniikalle ominainen jatkuva muutos edellyttävät peruskoulutuksen lisäksi jatkuvaa koulutusta, joka vastaa markkinoiden vaatimuksiin. Tämän vuoksi on ensiarvoisen tärkeää, että alan teollisuus osallistuu täysipainoisesti koulutuksen kehittämiseen ja koulutustoimintaan. Yhteisön toimenpiteen perustelut Viranomaisten tehtäviin kuuluu kannustaa ja tukea ammatillista koulutusta keskipitkän ja pitkän aikavälin toimien muodossa. Työllisyyttä käsittelevässä Eurooppa-neuvostossa (Luxemburg 20. –21. 11. 1997) korostettiin, että täydennyskoulutuksella voi olla merkittävä vaikutus jäsenvaltioiden työllisyyspolitiikkaan. Euroopan unionin ammatillista koulutusta koskevan politiikan tärkeys perustamissopimuksessa (150 artikla). tunnustetaan Eri jäsenvaltioissa on käynnissä lukuisia audiovisuaalialan peruskoulutusta koskevia aloitteita. Yhteisön tasolla toteutettava toiminta, jolla täydennetään kansallisia toimenpiteitä, on perusteltavissa • tarpeella kannustaa alan ammattilaisia lisäämään kokemustaan Euroopan tasolla. Tämä joissa digitaalitekniikka poistaa kasvavassa määrin pätee ennen kaikkea olosuhteissa, kansallisia esteitä. • tarpeella varmistaa koulutuskeskusten ja tämäntyyppisestä koulutuksesta kiinnostuneiden yritysten tehokas ja kestävä verkostoituminen Euroopassa. 11 2. NYKYTILANNE Euroopan unionin jäsenvaltioissa on lukuisia elokuva- ja audiovisuaalialan koulutuslinjoja, ja ne kattavat kaikki peruskoulutuksen osa-alueet. Koulutusta tarjoavat • ammattikorkeakoulut, joissa annetaan teknistä koulutusta (toteutus, kuvaus, äänitys), • yliopistot ja muut korkea-asteen oppilaitokset, joissa tarjotaan yleisluonteista viestintään ja tiedotusvälineisiin liittyvää opetusta (pääasiassa teoreettista). perustamisesta ammatillisen Varsinkin Media-ohjelman täydennyskoulutuksen piirissä on ollut myös erityisiä sisältöteollisuuteen erikoistuneita laitosten välillä on usein vähän yhteyksiä, vaikka ne koulutuslaitoksia. Silti näiden eri pystyisivät jäsenvaltioiden ja koulutusalojen välisistä verkostoista. suorien teollisuusyhteyksiensä ansiosta hyötymään eri vuonna lähtien 1991 Koulutuksen tasot Peruskoulutus: Euroopassa on suuri määrä elokuva- ja televisioalan ammatteihin valmistavia oppilaitoksia ja koulutuslaitoksia. Ne huolehtivat josta puuttuu kuitenkin usein perehdyttäminen audiovisuaalialan markkinoiden taloudellisiin ja kaupallisiin näkökohtiin. laadukkaasta peruskoulutuksesta, alussa. Media-ohjelma juurikaan ollut audiovisuaalialan täydennyskoulutusta Täydennyskoulutus: Euroopassa ei 1990-luvun liittyvien teollisuuteen erityistoimenpiteiden laatimista. Tällaisten aloitteiden kehittäminen on välttämätöntä, jotta alan ammattilaiset, kirjoittajat, ja levittäjät, pystyvät parantamaan ammatillista pätevyyttään laajentuneilla markkinoilla. Tämä on erityisen tärkeää uusien digitaalisten levityskeinojen kansainvälistymisen vuoksi. tuottajat suoraan tukenut on Koulutusmuodot Nykyisessä opetuksessa on vielä useita puutteita, minkä vuoksi on ryhdyttävä seuraaviin toimenpiteisiin: • vahvistetaan tuottajien koulutusta Euroopan tasolla, jotta tuottajat pystyvät vastaamaan rahoituksellisesta ja juridisesta hallinnosta maailmanlaajuisilla yhtiön taloudellisesta, markkinoilla, • kehitetään audiovisuaalisten sisältöjen levityksen, myynninedistämisen ja markkinoinnin ammatteihin valmistavaa koulutusta, • jatketaan käsikirjoitusten laatimistekniikkaan liittyvää koulutusta, niin että käsikirjoittajat laajentaa yleisöään kuitenkin säilyttäen oman kulttuurisen tuottajat voisivat ja ominaislaatunsa, • vahvistetaan Euroopan tasolla merkittävästi uuden luomis-, tuotanto- ja levitystekniikan käyttöön tähtäävää ammatillista koulutusta. 12 3. TOIMINNAN PÄÄLINJAT EUROOPASSA 3. 1 Tavoitteet Unionin toiminnan yleistavoitteena on oltava teollisuuden vaatimuksiin vastaaminen ja sen kilpailukyvyn tukeminen edistämällä audiovisuaalialan ammattilaisten jatkuvan koulutuksen kehittämistä. Koulutusta on käsiteltävä eurooppalaisesta näkökulmasta, ja siinä on keskityttävä erityisesti seuraaviin asioihin: alan eurooppalaiset • taloudellinen ja juridinen hallinto sekä varainhoito Euroopan tasolla, jotta jo markkinoilla saisivat parhaan mahdollisen hyödyn toimivat audiovisuaalialan sisältömarkkinoiden maailmanlaajuisesta ulottuvuudesta ja jotta ne kehittäisivät audiovisuaalialalla sisältöjä ja hankkeita, jotka vastaavat markkinoiden vaatimuksia, ammattilaiset • käsikirjoitusten laatimistekniikat (elokuva, televisio ja multimedia), joiden avulla voidaan tavoittaa aiempaa laajempi yleisö ja jotka vastaavat myös kansainvälisten audiovisuaalisten sisältömarkkinoiden tarpeita, • uuden tekniikan hyödyntäminen ja soveltaminen Euroopan markkinoille ja kansainvälisille markkinoille tarkoitettujen audiovisuaalisten teosten tuotannossa. Näillä kolmella koulutuksen osa-alueella pystyttäneen myös hyödyntämään uuden on-line- tekniikan tarjoamia mahdollisuuksia etäopetukseen ja pedagogisiin uudistuksiin. Aloitteissa on pyrittävä vahvistamaan kaikkien koulutukseen osallistuvien osapuolten yhteistyötä (oppilaitokset ja koulutuskeskukset, yritykset). Ammatillisen alan osapuolten suora osallistuminen aloitteisiin on varmistettava. Koulutustoimenpiteitä järjestettäessä yhteisön tukea saavien on varmistettava, että valtaosa osallistujista on muun kuin sen maan kansalaisia, jossa koulutus järjestetään. Aloitteissa on otettava huomioon rakenteelliset tavoitteet, kuten pk-yritysten kehittäminen tai pinta-alaltaan tai kielellisesti pienten alueiden mahdollisuuksien kehittäminen. Komissio valvoo ehdotettujen toimien ja muiden yhteisön koulutusalan toimien, erityisesti Leonardo da Vinci -ohjelman toimenpiteiden ja Euroopan rakennerahastojen tavoitteiden, välistä yhdenmukaisuutta. Unionin on lisäksi edistettävä tiettyjen peruskoulutusta koskevien toimien kehittämistä sillä edellytyksellä, että niitä kehitetään tiiviissä yhteydessä teollisuuteen, että ne ilmentävät todellista eurooppalaista ulottuvuutta ja lisäarvoa ja että niitä ei voida rahoittaa muista nykyisistä yhteisön ohjelmista, esimerkiksi Leonardo da Vinci -ohjelmasta. 3. 2 Ensisijaiset toimenpiteet: Etäopetus Edistetään uuden tekniikan hyödyntämistä koulutuksen järjestämisessä ja käytännön toteutuksessa etäopetuksen mahdollistamiseksi. 13 Levitykseen liittyvät ammatit Painotetaan eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten levitykseen, myynninedistämiseen ja markkinointiin liittyvää koulutusta, jossa hyödynnetään uuden digitaalitekniikan kehityksen suomia mahdollisuuksia. Multimediaan liittyvät ammatit Kehitetään audiovisuaalisten sisältöjen luomisessa ja levityksessä (on-line- ja off-line) hyödynnettävää digitaalista tekniikkaa koskevia täydennyskoulutusohjelmia. Osa-alueen ammatteja ovat: käsikirjoittaja, koostaja/graafikko, Internet-ohjelmien kehittäjä ja www- vastaava. Koulutuksesta vastaavien elinten verkostoituminen Jotta ehdotetuilla toimenpiteillä saataisiin aikaan rakenteellisia vaikutuksia, on syytä varmistaa yhteistyö ja maidenvälinen taitotiedon siirto kaikkien osallistujien välillä. Työharjoittelun merkityksen korostaminen Peruskoulutusta yrityksissä. täydennetään järjestämällä harjoittelujaksoja muiden jäsenvaltioiden Kouluttajien koulutuksen edistäminen Järjestetään kouluttajien koulutusseminaareja, joiden tarkoituksena on kierrättää jatkuvasti kouluttajia alan kehityksen sekä teollisuuden ja uuden digitaalitekniikan tarpeiden mukaan. 14 1999/0275 (COD) Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelmien täytäntöönpanosta (Media - Koulutus) (2001–2005) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 150 artiklan 4 kohdan, ottavat huomioon komission ehdotuksen1, ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon2, ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon3, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä, sekä katsovat seuraavaa: (1) (2) (3) Komissio yhteistyössä puheenjohtajavaltiona toimivan Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa järjesti audiovisuaalialan eurooppalaisen konferenssin ”Digitaaliajan haasteet ja mahdollisuudet” Birminghamissa 6–8 päivänä huhtikuuta 1998. Tässä kuulemis- parannettu menettelyssä koulutusohjelma, jossa keskitytään digitaaliajan uusiin näkökohtiin. audiovisuaalialaa korostui varten tehdä tarve Kulttuuria ja audiovisuaalisia asioita käsittelevä neuvosto otti kokouksessaan 28 päivänä toukokuuta 1998 huomioon audiovisuaalialan eurooppalaisen konferenssin ”Digitaalisen ajan haasteet ja mahdollisuudet” loppupäätelmät ja kehotti kehittämään uusia yksityiskohtaisia sääntöjä vahvan ja kilpailukykyisen ohjelmateollisuuden edistämiseksi. politiikkaa Audiovisuaalialan asiantuntijaryhmän kertomuksessa "The Digital Age: European Audiovisual Policy" (Luxemburg, sekä 26. 10. 1998) oppisopimuskoulutusta että täydennyskoulutusta audiovisuaalialalla. vahvistettava käsittelevän yhteydessä todetaan, korkean tason tässä olisi että 1 2 3 EYVL C EYVL C EYVL C 15 (4) (5) (6) (7) (8) (9) parlamentille Euroopan tiedonannossa "Audiovisuaalipolitiikka: tuleva toiminta" komissio tunnustaa digitaaliajan merkittävät vaikutukset audiovisuaalialan työllisyyteen. 4 ja ministerineuvostolle antamassaan Vihreässä kirjassa televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista sääntelyyn tunnustetaan, että uudet palvelut luovat uusia työpaikkoja. Sopeutuminen uusille markkinoille edellyttää uuden teknologian käyttöön koulutettua henkilöstöä. 5 Komission julkisessa kuulemisessa vihreästä kirjasta vahvistui tarve markkinoiden vaatimuksia vastaavasta ammatillisesta erikoiskoulutuksesta. 6 Lähentymistä koskevan vihreän kirjan johdosta suoritetusta julkisesta kuulemisesta 27 päivänä syyskuuta 1999 annetussa päätelmissään neuvosto kehotti komissiota ottamaan huomioon kuulemisen tulokset, kun se laatii ehdotuksia toimenpiteistä Euroopan audiovisuaalialan vahvistamiseksi, multimediateollisuus mukaan lukien. 7 Luxemburgissa 20 ja 21 päivänä marraskuuta 1997 järjestetyssä Eurooppa-neuvoston ylimääräisessä ja kokouksessa jäsenvaltioiden ammatillisella koulutuksella työllisyyspolitiikkaan, sillä niillä lisätään pätevyyttä, sopeutumiskykyä ja yrityshenkeä sekä edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia. tunnustettiin, saattaa olla merkittävä koulutuksella jatkuvalla vaikutus että Työllisyysmahdollisuudet Eurooppa-neuvostolle tietoyhteiskunnassa: informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen8 komissio toteaa, että uusien audiovisuaalisten palvelujen alalla on merkittävät mahdollisuudet uusien työpaikkojen luomiseen. kertomuksessa antamassaan (10) Komissio on pannut täytäntöön neuvoston päätöksellä 90/685/ETY9 hyväksytyn kehittämiseksi toimintaohjelman ohjelmateollisuudessa (Media) työskentelevien henkilöiden ammattitaidon parantamisen tukeminen koulutustoimilla. audiovisuaalialan kuuluu audiovisuaalialan (1991–1995), teollisuuden Euroopan johon (11) strategia Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden kehittämistä ja vahvistamista koskeva neuvoston yhteisön –ohjelman päätöksellä 95/563/EY10 sekä neuvoston päätöksellä 95/564/EY11. Strategian jatkaminen olisi varmistettava tukeutumalla ohjelmasta saatuihin kokemuksiin niin, että saadut tulokset otetaan huomioon. vahvistettiin Media puitteissa II 4 5 6 7 8 9 10 11 KOM(98) 446 lopullinen, 14. 7. 1998. KOM(97) 623 lopullinen, 3. 12. 1997. SEC(98) 1284 lopullinen, 29. 7. 1998. EYVL C 283, 6. 10. 1999, s. 1. KOM(98) 590 lopullinen. EYVL L 380, 31. 12. 1990, s. 37. EYVL L 321, 30. 12. 1995, s. 25. EYVL L 321, 30. 12. 1995, s. 33. 16 (12) Komission kertomuksessa Media II -ohjelman (1996–2000) puitteissa saaduista tuloksista ajalta 1. 1. 1996–30. 6. 199812 todetaan, että ohjelmassa noudatetaan yhteisön määrärahojen toissijaisuusperiaatetta suhteessa kansallisiin määrärahoihin, sillä Media II -ohjelman soveltamisalueeseen kuuluvilla tehtävillä täydennetään niitä tehtäviä, jotka kuuluvat perinteisesti kansallisten järjestelmien vastuualueeseen. (13) Komissio toteaa tiedonannossaan "Työllisyyttä tukeva yhteisön politiikka"13 Media II -ohjelmalla olevan myönteinen vaikutus audiovisuaalialan työllisyyteen. (14) Euroopan audiovisuaalialan markkinoiden syntyminen edellyttää markkinoiden uusiin ulottuvuuksiin mukautettua ammattitaitoa erityisesti audiovisuaalialan taloudellisessa teknologian ja kaupallisessa hallinnossa ja levitys- ohjelmien hyödyntämisessä kaupanpitämisvaiheessa ja ohjelmia siirrettäessä. varainhoidossa kehittämis-, tuotanto-, luomis-, uuden sekä ja (15) Alan ammattilaisille olisi tarjottava pätevyys, joka antaa heille edellytykset hyödyntää ja täysimääräisesti kansainvälistä ulottuvuutta, sekä kannustettava heitä kehittämään markkinoiden vaatimuksia vastaavia hankkeita. ohjelmien markkinoiden audiovisuaalisten eurooppalaista (16) Tasa-arvo on yhteisön politiikan perusperiaatteita, pantaessa tätä ohjelmaa täytäntöön. ja se on otettava huomioon (17) Ammatilliseen peruskoulutukseen on sisällytettävä taloudelliset, oikeudelliset tekniset asiat ja näiden alojen nopean kehityksen takia tarvitaan jatkuvaa koulutusta. ja (18) Ammatillisten koulutuskeskusten verkostoitumista olisi edistettävä taitotiedon vaihdon helpottamiseksi. (19) Ammatillisen koulutuksen tukemisessa olisi otettava huomioon rakenteelliset tavoitteet, levityksen tuotannon, joiden mahdollisuuksien kehittäminen sellaisissa maissa tai sellaisilla alueilla, audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet ovat vähäiset ja/tai jotka ovat kielialueeltaan pieniä. pitämisen luomisen, kaupan kuten ja (20) Perustamissopimuksen 5 artiklan toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän päätöksen tavoitteita ammatillista koulutusta koskevan politiikan täytäntöönpanoon liittyvän ehdotetun toimenpiteen tavoitteiden saavuttamista, kun kyseessä ovat koulutuslaitosten väliset kansainväliset kumppanuudet, ja sen vuoksi se voidaan toiminnan laajuuden takia paremmin toteuttaa yhteisön tasolla. Tämä päätös rajoittuu vähimpään näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tarpeelliseen eikä siten ylitä sitä, mikä tarvitaan tähän tarkoitukseen. (21) Kaikkien tämän ohjelman puitteissa tuo kansainvälinen toimenpiteisiin mainitun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. yhteistyö, tehtyjen toimenpiteiden tavoitteena on kehitettyihin jäsenvaltioissa lisäarvoa joka 12 13 KOM(1999) 91 lopullinen, 16. 3. 1999. KOM (1999) 167 lopullinen. 17 (22) Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat, ne EFTA-valtiot, jotka ovat liittyneet ETA-sopimukseen, Kypros, Malta ja Turkki voivat osallistua yhteisön ohjelmiin lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. Ne Euroopan maat, jotka ovat televisiota ilman rajoja koskevan Euroopan neuvoston yleissopimuksen osapuolia, kuuluvat Euroopan audiovisuaalialueeseen ja voivat siis halutessaan, talousarviomäärärahat tai audiovisuaalialan teollisuuden painopistealueet huomioon ottaen, osallistua ohjelmaan tai päästä hyötymään rajoitetusta yhteistyöstä lisämäärärahojen perusteella osapuolten välisissä sopimuksissa sovittavia menettelyjä noudattaen. (23) (24) Ennen eurooppalaisten kolmansien maiden ottamista mukaan ohjelmaan, voidaan tutkia, missä määrin näiden maiden lainsäädäntö vastaa yhteisön lainsäädäntöä, erityisesti neuvoston direktiivin 89/552/ETY14, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/36/EY15, 6 artiklan 1 kohdan 2 alakohtaa. ammatillisten koulutuslaitosten vastaavien Euroopan koulutuslaitosten yhteiseen etuun perustuvalla yhteistyöllä pystytään saamaan kehitetään lisäarvoa Euroopan sovittavia lisämäärärahojen perusteella menettelyjä noudattaen. teollisuudelle. Yhteistyötä sopimuksissa audiovisuaalialan ja kolmansien maiden osapuolten välisissä ja (25) Yhteisön toimien lisäarvon vahvistamiseksi on tarpeen taata kaikilla tasoilla tämän toteutettavien toimien ja muiden yhteisön toimien välinen päätöksen mukaisesti yhtenäisyys ja täydentävyys. Ohjelman toimenpiteitä on suotavaa yhteensovittaa kansainvälisten järjestöjen, kuten Euroopan neuvoston, toteuttamien toimenpiteiden kanssa. (26) Tällä päätöksellä hyväksytään ohjelman keston ajaksi kokonaisrahoitus, jonka on oltava Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen16 1 kohdassa tarkoitettu ensisijainen ohje budjettivallan käyttäjälle vuosittaisessa talousarviomenettelyssä. (27) Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY17 2 artiklan mukaisesti tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä mainitun päätöksen 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen, OVAT PÄÄTTÄNEET SEURAAVAA: 14 15 16 17 EYVL L 298, 17. 10. 1989, s. 23. EYVL L 202, 30. 7. 1997, s. 60. EYVL C 102, 4. 4. 1996, s. 4. EYVL L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 18 1 artikla Perustetaan ammatillinen koulutusohjelma, jäljempänä 'ohjelma', 1 päivästä tammikuuta 2001 31 päivään joulukuuta 2005. Ohjelma antaa audiovisuaalialan ammattilaisille sellaisen täysimääräisesti hyödyntää markkinoiden eurooppalaista ja pätevyyden, että he voivat kansainvälistä ulottuvuutta ja uutta teknologiaa. 1. Ohjelman tavoitteet ovat seuraavat: 2 artikla a) Vastata alan teollisuuden tarpeisiin ja edistää sen kilpailukykyä parantamalla audiovisuaalialan ammattilaisten täydennyskoulutusta niin, että he saavat ne tiedot ja taidot, jotka ovat tarpeen otettaessa huomioon Euroopan markkinat sekä muut markkinat erityisesti seuraavilla aloilla: – – teknologian uuden soveltaminen kaupalliselta ja taiteelliselta lisäarvoltaan huomattavien audiovisuaalisten ohjelmien tuottamiseksi; digitaalitekniikan erityisesti ja taloudellinen, audiovisuaalisten oikeudelliset ja tekniset säännöt; ohjelmien rahoituksellinen ja kaupallinen hallinto mukaan lukien jakelun rahoituksen tuotannon, ja – käsikirjoitusten laatimistekniikat. Erityistä huomiota kiinnitetään on-line-tekniikan kehityksen tarjoamiin etäopetuksien mahdollisuuksiin ja pedagogisiin uudistuksiin. tietyille ammatillista peruskoulutusta koskeville aloitteille, joihin Myös teollisuus liittyy läheisesti, kuten master-tutkinnoille, voidaan myöntää rahoitusta, jos muuta yhteisön tukea ei ole saatavilla, ja sellaisilla aloilla, joita kansalliset tukitoimenpiteet eivät koske. b) ja Yhteistyön verkostoja koulutusalalla toimivien osapuolten välille, joita ovat koulutuslaitokset, alan ammattilaiset ja yritykset, sekä kehittämällä kouluttajien koulutusta. edistäminen taitotiedon luomalla vaihdon Erityisesti verkoston asteittaista luomista. tuetaan nykyisten koulutuslaitosten ja koulutustoimenpiteiden Edellä 1 kohdan a ja b alakohdassa määriteltyjen tavoitteiden saavuttamiseksi on kiinnitettävä erityistä huomiota sellaisten maiden tai alueiden erityistarpeisiin, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni, sekä riippumattoman eurooppalaisen tuotanto- ja levitysalan kehittämiseen, erityisesti pk- yritysten osalta. Edellä yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. kohdassa säädetyt 1 tavoitteet toteutetaan liitteessä vahvistettujen 2. 3. 19 3 artikla Nykyistä tehokkaamman yhteensovittamisen saavuttamiseksi komissio valvoo, että Media Plus -ohjelman koulutustoimenpiteiden ja kehityshankkeiden puitteissa syntyy yhteistyötä. Tässä yhteydessä ohjelman tukijärjestelmiä koskeva tieto välitetään täydennyskoulutustoimiin osallistuville alan ammattilaisille. 4 artikla 1. 2. 3. 4. 5. 6. Niiden yhteisön tuen edunsaajien, jotka osallistuvat liitteessä määritellyn toiminnan toteuttamiseen, on rahoitettava itse vähintään 50 prosenttia kustannuksista, jollei liitteessä esitetyistä erityisistä säännöksistä muuta johdu. Yhteisön tuen edunsaajien on varmistettava, että suurin osa koulutustoimenpiteeseen osallistuvista henkilöistä on muun kuin sen maan kansalaisia, jossa koulutus tapahtuu. Komissio varmistaa, että mahdollisuuksien mukaan vähintään 10 prosenttia vuosittain käytettävissä olevista varoista varataan uusille toiminnoille. Yhteisön rahoitus määritellään kustannusten ja laadun mukaisesti. jokaisen suunnitteilla olevan toimenpiteen Määrärahat tämän ohjelman täytäntöönpanoon 1 artiklassa tarkoitetulle kaudelle ovat 50 miljoonaa euroa. Vuosittaiset määrärahat myöntää asettamissa rajoissa. budjettivallan käyttäjä rahoitusnäkymien Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanosta liitteessä esitettyjen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. 5 artikla 1. 2. 1. 6 artikla Komissiota avustaa Media-ohjelman komitea, edustajista ja jonka puheenjohtajana on komission edustaja. joka muodostuu jäsenvaltioiden Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 7 artiklan 3 kohta ja 8 artikla. 7 artikla Ohjelmaan voivat osallistua Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat näiden maiden kanssa tehdyissä tai tehtävissä assosiaatiosopimuksissa tai yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. 20 2. 3. 4. 5. 1. 2. 3. 4. 5. Kypros, Malta, Turkki ja ne EFTA-valtiot, jotka ovat liittyneet ETA-sopimukseen, voivat osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. Ohjelmaan voivat osallistua ne muut Euroopan neuvoston yleissopimuksen televisiosta ilman rajoja allekirjoittaneet maat, joita ei tarkoiteta 1 ja 2 alakohdassa, lisämäärärahojen perusteella osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättävien edellytysten mukaisesti. Ennen 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen kolmansien eurooppalaisten maiden ottamista mukaan ohjelmaan voidaan tutkia, missä määrin näiden maiden lainsäädäntö vastaa yhteisön lainsäädäntöä, mukaan lukien direktiivin 89/552/ETY 6 artiklan 1 kohdan 2 alakohdan säännökset. Ohjelmaan voivat yhteistyökumppaneina osallistua myös muut kolmannet maat lisämäärärahojen perusteella osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättäviä menettelyjä noudattaen. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut eurooppalaiset kolmannet maat, jotka eivät halua osallistua ohjelmaan täysimääräisesti, voivat päästä mukaan yhteistyöhön tässä kohdassa asetettujen edellytysten mukaisesti. 8 artikla Komissio varmistaa, että tässä päätöksessä tarkoitetuista toimenpiteistä suoritetaan ennakkoarviointi, seuranta ja jälkiarviointi. Valitut edunsaajat toimittavat komissiolle vuosikertomuksen. Hankkeiden toteuttamisen päätyttyä komissio arvioi hankkeiden toteutustapaa sekä niiden vaikutusta selvittääkseen, onko alun perin asetetut tavoitteet saavutettu. Komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä ja arviointikertomuksen alueiden tehokkuudesta tulosten perusteella. täytäntöönpanovuoden saavutettujen vaikutuksista komitealle ohjelman kahden jälkeen Kertomukseen liitetään tarvittaessa kaikki ehdotukset ohjelman tarkistamisesta mukaan lukien talousarvion tarkistukset. Ohjelman täytäntöönpanon päätyttyä komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle, talous- ja sosiaalikomitealle sekä alueiden komitealle kertomuksen ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista. 9 artikla Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001. Tehty Brysselissä Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 21 1. TOTEUTETTAVAT TOIMENPITEET LIITE Ohjelman tarkoituksena on jäsenvaltioiden toimenpiteitä tukien ja täydentäen tehdä alan ammattilaisille mahdolliseksi mukautua erityisesti Euroopan audiovisuaalialan markkinoihin. Tähän pyritään edistämällä ammatillista koulutusta taloudellisen ja kaupallisen hallinnon sekä varainhoidon alalla, johon kuuluvat oikeudelliset säännöt, levitys ja markkinointi, ja uuden teknologian alalla (Euroopan elokuvaperinnön ja audiovisuaalisen perinnön säilyttäminen ja hyödyntäminen mukaan luettuna) sekä käsikirjoitusten laatimisessa. 1. 1 Uutta teknologiaa koskeva koulutus Koulutuksen tarkoituksena on kehittää alan ammattilaisten kykyä käyttää pitkälle kehitettyä tekniikkaa interaktiivisten ohjelmien alalla. tietokonegrafiikan, multimedian ja animaation, erityisesti Ehdotetut toimenpiteet ovat seuraavat: • audiovisuaalialan uutta teknologiaa koskevien opintokokonaisuuksien kehittämisen ja ajanmukaistamisen edistäminen jäsenvaltioiden toimenpiteitä täydentäen, apurahoja myöntämällä, • koulutustoimenpiteiden verkostointi, kouluttajien ja alan ammattilaisten vaihtojen harjoittelujaksoja muissa helpottaminen jäsenvaltioissa toimivissa yrityksissä ja edistämällä kouluttajien koulutusta ja erityisesti etäopetusta sekä edistämällä vaihtoa ja kumppanuuksia sellaisten maiden ja alueiden välillä, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. järjestämällä 1. 2 Taloudellista ja kaupallista hallintoa sekä varainhoitoa koskeva koulutus Koulutuksen tarkoituksena on kehittää alan ammattilaisten kykyä ymmärtää ja hyödyntää eurooppalaista tuotannossa, markkinoinnissa ja levityksessä. audiovisuaalisten kehittämisessä, ulottuvuutta ohjelmien Ehdotetut toimenpiteet ovat seuraavat: • hallintoa koskevien ajanmukaistamisen edistäminen jäsenvaltioiden toimenpiteitä täydentäen ja eurooppalaista ulottuvuutta korostaen, opintokokonaisuuksien kehittämisen ja • koulutustoimenpiteiden verkostointi, helpottaminen apurahoja myöntämällä, järjestämällä harjoittelujaksoja muissa jäsenvaltioissa toimivissa yrityksissä ja edistämällä kouluttajien koulutusta ja erityisesti etäopetusta sekä edistämällä vaihtoa ja kumppanuuksia sellaisten maiden ja alueiden välillä, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. ammattilaisten vaihtojen alan 1. 3 Käsikirjoitusten laatimistekniikat ja tarkoituksena on lisätä heidän Koulutus on suunnattu kokeneille käsikirjoittajille, valmiuksiaan kehittää sekä perinteiselle että interaktiiviselle kirjoittamiselle perustuvia tekniikoita. 22 Toimenpiteillä pyritään • edistämään kohderyhmien tunnistamiseen liittyvien opintokokonaisuuksien kehittämistä ja ajanmukaistamista, kansainväliselle yleisölle suunnattujen käsikirjoitusten toimittamista ja kehittämistä sekä käsikirjoittajan, toimittajan, tuottajan ja levittäjän välisiä suhteita, • tukemaan vaihtoa ja kumppanuuksia niiden maiden ja alueiden välillä, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. 1. 4 Koulutustoimenpiteiden verkosto Tavoitteena on edistää täydennyskoulutuksen alan laitosten ja/tai nykyisten toimenpiteiden koordinointia eurooppalaisia verkostoja perustamalla. 1. 5 Ammatillista peruskoulutusta koskevat toimenpiteet Toimenpiteitä voidaan tukea sellaisilla ammatillisen peruskoulutuksen aloilla, joilla muuta yhteisön tai jäsenvaltioiden rahoitusta ei ole käytettävissä. Kyseessä voivat olla master- tutkinnot, jotka liittyvät teollisuuteen kumppanuuksien tai harjoittelujen kautta. 2. TÄYTÄNTÖÖNPANOMENETTELY 2. 1 Toimintatapa tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Ohjelman toteuttamiseksi komissio toimii Komissio kuulee myös muita osapuolia, joita asia koskee. Se pitää huolen siitä, että ohjelmaan osallistuvien alan ammattilaisten jakauma kuvastaa tasapuolisesti Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta. Komissio kannustaa opintokokonaisuuksien suunnittelijoita kehittämään toimenpiteitä yhteistyössä koulutuslaitosten, ammattialan ja yritysten kanssa. Komissio helpottaa erityisesti niiden harjoittelijoiden vastaanottoa, jotka tulevat maista ja alueilta, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. 2. 2 Yhteisön rahoitusosuus joka rahoitusosuus, Yhteisön koulutuksen kokonaiskustannuksista, on osa julkisten ja/tai yksityisten kumppanien kanssa toteutettavaa yhteistä rahoitusta. Osuutta voidaan nostaa 60 prosenttiin sellaisten koulutustoimenpiteiden kohdalla, joilla on vähäiset audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet ja/tai joiden kielialue tai pinta-ala on pieni. jotka toteutetaan maissa tai alueilla, prosenttia enintään yleensä on 50 Edellä 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä käytetään määriteltäessä kullekin liitteen 1 kohtaan merkitylle toimintatyypille myönnettävää rahoitusta. Yhteisön rahoituksesta annettujen sääntöjen mukaisesti ja 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen komissio laatii rahoitusta koskevat säännöt asettaakseen rahoitukselle ylärajan kutakin täydennyskoulutustoimenpidettä ja koulutettua alan ammattilaista kohti. Opintokokonaisuuksien tarjouspyyntöjen perusteella. suunnittelijat ja niitä toteuttavat koulutuslaitokset valitaan 23 Komissio varmistaa mahdollisuuksien mukaan, että vähintään 10 prosenttia vuosittain käytettävissä olevista varoista myönnetään uusille toimenpiteille. 2. 3 Soveltaminen 2. 3. 1 Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanosta. Tätä tarkoitusta varten se voi turvautua yhteistyöhön sellaisten konsulttien ja teknisen avun toimistojen kanssa, jotka valitaan tarjouspyyntömenettelyllä niiden alakohtaisen asiantuntemuksen perusteella. Tekninen apu rahoitetaan ohjelman talousarviosta. Komissio voi myös 6 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun solmia tilapäisiä kumppanuuksia erityiselinten, kuten Eureka menettelyn mukaisesti Audiovisuelin, ohjelman kanssa koulutustavoitteita. toteuttaakseen vastaavat yhteisiä toimia, jotka Komissio vastaa ohjelman tuensaajien lopullisesta valinnasta ja päättää myönnettävästä rahoitustuesta 5 artiklan mukaisesti. Ohjelman toteutuksen ja erityisesti ohjelmasta rahoitusta saavien hankkeiden arvioinnin varmistamiseksi sekä verkostoitumisen varmistamiseksi komissio huolehtii siitä, että se hyödyntää koulutuksen, asiantuntijoiden kehittämisen, tuotannon, levityksen ja myynninedistämisen alalla. audiovisuaalialan tunnustettujen pätevyyttä 2. 3. 2 Komissio tiedottaa asianmukaisilla toimilla ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista ja edistää sen toimintaa. toimenpiteet erityisesti Media-desk - tarvittavat Komissio ja jäsenvaltiot yhteyspisteiden ja tiedotuspisteiden verkostojen toimintaa jatkamalla ja valvomalla niiden asiantuntemuksen vahvistamista toteuttavat • ohjelman edistämisen ja siitä tiedottamisen varmistamiseksi, • kannustaakseen alan ammattilaisia osallistumaan mahdollisimman laajasti ohjelman toimiin, • avustaakseen alan ammattilaisia hankkeiden esittelyssä ehdotuspyyntöjen yhteydessä, • edistääkseen alan ammattilaisten rajatylittävää yhteistyötä, • huolehtiakseen pysyvästä yhteydestä jäsenvaltioiden eri tukea antaviin elimiin, jotta tämän ohjelman mukaiset toimet täydentäisivät kansallisia tukitoimenpiteitä. 24 1. TOIMENPITEEN NIMI RAHOITUSSELVITYS Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden ammattilaisten koulutusohjelma (Media Plus) (2001–2005) 2. 3. 4. 4. 1 BUDJETTIKOHTA / -KOHDAT B3-2010 OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 150 artikla TOIMENPITEEN KUVAUS Toimenpiteen yleistavoite Digitaalitekniikan kehityksen myötä audiovisuaalisten ohjelmien tarjonta kasvaa nopeasti. Sisältöteollisuuden tulevan kehityksen työllistävää vaikutusta ei voida varmistaa, ellei alan ammattilaisilla ole markkinoiden vaatimuksia vastaavaa riittävää ammattitaitoa. Myöskään audiovisuaalialan teollisuuden tukijärjestelmiä ei voida hyödyntää täysin tehokkaasti, ellei taustalla ole uusien haasteiden mukaista asiantuntemusta. Ammatillinen koulutus ulottuu nykyään perinteisiä koulutuslaitoksia ja akateemisia piirejä laajemmalle. Taloudellisen ja teknisen ympäristön nopea muuttuminen edellyttää täydennyskoulutuksen lujittamista työelämän jokaisessa vaiheessa. Euroopan merkitys perustamissopimuksessa asetetuissa tavoitteissa (150 artikla). koulutuspolitiikan unionin on tunnustettu 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt Media Plus (Koulutus) -ohjelma kestää 1 päivästä tammikuuta 2001 31 päivään joulukuuta 2005. Sen mahdollista uusimista käsitellään uudessa päätösmenettelyssä, joka perustuu perustamissopimuksen määräyksiin. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS Ei-pakolliset menot Jaksotetut määrärahat N/A MENO- / TULOLAJI 5. 5. 1 5. 2 5. 3 6. – Tuki yhteisrahoitukselle muiden julkisen ja yksityisen sektorin tulolähteiden kanssa. – Takaisinmaksusta ja lisätuloista ei ole määräyksiä. 25 rahoitusosuus koulutustoimenpiteistä Yhteisön prosenttia (60 prosenttia sellaisten koulutustoimenpiteiden osalta, jotka toteutetaan maissa tai alueilla, ja/tai joiden kielialue ja pinta-ala on pieni) hankkeiden todellisista kustannuksista ja enintään miljoona euroa vuotta ja koulutuslaitosta kohti. Rahoitusosuus myönnetään enintään kolmeksi vuodeksi tehtyjen sopimusten perusteella. joilla on vähäiset audiovisuaalialan tuotantomahdollisuudet enintään on 50 7. 7. 1 RAHOITUSVAIKUTUKSET Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa Määrärahat on laskettu kahdesta tietolähteestä saatujen tietojen perusteella: 1) 2) Media II toimialaa tarjouksien tekijöiden (jotka ammattilaisista) toimittamiin asiakirjoihin. -ohjelman täytäntöönpanosta saatavilla olevat koskevat ja edustavat vähintään 50 prosenttia tietokannat). Luvut toimintalinjaa tiedot (kutakin perustuvat alan (Birminghamissa pidetty järjestetty audiovisuaalialan audiovisuaalipolitiikan Muun muassa seuraavien asiakirjojen tiedot: audiovisuaalialan konferenssien pöytäkirjat eurooppalainen foorumi), konferenssi, Helsingissä audiovisuaalialan politiikkaa käsittelevän korkean tason asiantuntijaryhmän digitaaliaikaa -ohjelman väliarviointi (BIPE), komission asiakirjat (lähentymistä koskeva vihreä kirja, tiedonanto audiovisuaalipolitiikan tulevasta toiminnasta). Näihin asiakirjoihin sisältyy makrotaloutta koskevien analyysien lisäksi tiedot Euroopan audiovisuaaliteollisuuden alakohtaisista tarpeista. (Oreja-ryhmä), Media koskeva raportti II Ohjelman täytäntöönpanoon varatuista viidestä vuodesta ensimmäiselle ja neljännelle vuodelle toivotaan muita vuosia suurempaa määrärahaa kaksi tai kolme vuotta kestävien hankkeiden rahoittamiseksi. Muille kolmelle vuodelle suunnitelluilla määrärahoilla pystytään rahoittamaan lyhytkestoisia hankkeita. koskeville Hallinnosta, uudesta teknologiasta ja käsikirjoitusten laatimistekniikoista aiheutuvia toimintakustannuksia osille myönnettävät määrärahat ohjelman saatujen ehdotusten perusteella. Tässä määritellään ehdotuspyynnön kautta rahoitusselvityksessä tarkoitetut määrärahat koskevat yhteisön rahoitusosuuden kokonaiskustannuksia toimenpiteiden todellisista enintään 60 prosenttia kustannuksista. eli 7. 2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden kesken EY, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat) Kustannusten jakautuminen 2001 2002 2003 2004 2005 Yhteensä Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä hakemusten määrä Hyväksyttyjen (arvio) Yhteensä 1 90 30 1 40 12 1 55 15 1 65 17 1 40 12 5 290 86 14,3 7,3 9,3 8,8 6,8 46,5 26 Jotta kaksi tai kolme vuotta kestäviä koulutusaloitteita voidaan tukea, vuosille 2001 ja 2004 jolloin valitaan lyhytkestoisia myönnetään suuremmat määrärahat kuin muille vuosille, hankkeita. Alaa koskevat toimet EY, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat) Kustannusten jakautuminen 2001 2002 2003 2004 2005 Yhteensä – Selvitykset – Asiantuntijoiden kokoukset1 – Tiedotus ja julkaisut Yhteensä 0,07 0,03 0,10 0,20 0,07 0,03 0,07 0,03 0,07 0,03 0,07 0,03 0,10 0,10 0,10 0,10 0,20 0,20 0,20 0,20 0,35 0,15 0,50 1,00 7. 3 Talousarvion B-osaan kuuluvat teknisestä avusta aiheutuvat toimintamenot EY, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat) 2001 2002 2003 2004 2005 Yhteensä –Teknisen avun toimisto2 Yhteensä 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50 0,50 2,50 2,50 joilla oli Ehdotusten valinnassa ja seurannassa komissio voi saada teknistä ja/tai hallinnollista apua ulkopuolisilta. Media I ja Media II -ohjelmien yhteydessä komissiota avustivat teknisen avun aloilla. Tämän ohjelman toimistot, täytäntöönpanon yhteydessä käytettävästä ulkopuolisesta teknisestä ja/tai hallinnollisesta avusta päätetään komission määrittelemien suuntaviivojen perusteella. Jos tämän ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä päätetään käyttää teknisen avun toimistoja, komissiolle ilmoitetaan siitä asianmukaisesti teknisen avun toimistoja koskevan käsikirjan mukaisesti. asiantuntemusta ohjelman kattamilla 1 2 Komission 22. 4. 1992 antamassa tiedonannossa (SEC(1992) 769) mainittujen perusteiden mukaiset kustannukset. Komissio kutsuu asiantuntijat kokouksiin saadakseen neuvoja hankkeiden valinnassa kunkin ehdotuspyynnön yhteydessä. Teknisen avun toimisto antaa komissiolle teknistä ja hallinnollista apua hanke-ehdotusten tutkimisessa ja valittujen hankkeiden toteutuksen seurannassa. Teknisen avun toimiston käyttäminen ei merkitse minkäänlaista toimivallan siirtämistä komissiolta, jolla on täysi päätösvalta. 27 7. 4 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu EY, miljoonaa euroa 2001 2002 2003 2004 2005 Yhteensä Maksusitoumusmäärärahat 15,00 8,00 10,00 9,50 7,50 50,0 Maksumäärärahat 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Yhteensä 7,50 5,50 2,00 - - - - 15,00 - 3,60 3,00 1,40 - - - 8,00 - - 4,50 3,50 2,00 - - 10,00 - - - 4,20 3,50 1,80 - 9,50 - - - - 3,50 2,50 1,50 7,50 7,50 9,10 9,50 9,10 9,00 4,30 1,50 50,0 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Ohjelman tuensaajat valitaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä useita kertoja vuodessa julkaistavien ehdotuspyyntöjen perusteella. Ennen kuin komissio hyväksyy arvioi hakemuksen huolellisesti yhteisön tukea koskevan hakemuksen, selvittääkseen sen yhdenmukaisuuden neuvoston päätösten ja ehdotuspyynnössä esitettyjen edellytysten kanssa. se Yhteisön tukea koskevaan hakemukseen on kuuluttava – rahoitussuunnitelma, jossa on eritelty kaikki hankkeiden rahoituksen osat komissiolta haettu rahoitustuki mukaan luettuna, – työn alustava aikataulu, – kaikki muut komission ehdotuspyyntöön liittyvissä yksityiskohtaisissa ohjeissa vaaditut tarpeelliset tiedot. teknisen avun toimistot, joilla on Ehdotusten valinnassa komissiota avustavat todetut hankkeet asiantuntemusta ohjelman kattamilla aloilla. Tukikelpoisiksi esitetään ensin riippumattomille asiantuntijoille ja toimitetaan sitten Media-ohjelman komitealle, joka koostuu ohjelmaan osallistuvien valtioiden edustajista. Euroopan komissio tekee lopullisen päätöksen. Ne hyväksytyt hankkeet, joille myönnetty rahoitustuki ylittää ohjelmaa koskevissa päätöksissä määritellyt rajat, toimitetaan komitealle lausuntoa varten. rahoitusosuuksien maksamista Ennen selvitysasiakirjat eli toteutettava valvonta (tilintarkastus) ja keskitetty seuranta. yksityiskohtaiset toimintakertomukset. Maksamiseen liittyvät myös paikalla toimitettava on Lisäksi eri elimet (tilintarkastustuomioistuin, varainhoidon valvoja sekä tulojen ja menojen hyväksyjä) valvovat toteutettavien toimenpiteiden hallinnoinnista vastaavia elimiä ja tuensaajia. 28 9. 9. 1 KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSIN OSATEKIJÄT Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Päätavoitteena on lisätä Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden ammattilaisten ammattitaitoa niin, että he oppivat hallitsemaan hallintalaitteet, kiinnittää enemmän huomiota maailmanlaajuisiin markkinoihin ja eurooppalaiseen ulottuvuuteen eri ammateissa sekä tarjota erityiskoulutusta uuden teknologian hyödyntämisessä. Näin audiovisuaalialan eurooppalaisten yritysten kilpailukyvyn uskotaan lisääntyvän. Media-ohjelman toimenpiteillä pyritään erityisesti – lisäämään johtajien kaupallista ja oikeustieteellistä koulutusta sekä korjaamaan osassa Euroopan teollisuutta pitkään vallinnut tilanne, jossa markkinoita ei otettu tarpeeksi huomioon, – lisäämään eurooppalaisen ulottuvuuden huomioimista hankkeiden ja yritysten kehittämisessä, – vähentämään yritysten pirstoutumista, joka estää riittävien määrärahojen sitomisen koulutustoimenpiteisiin, – lisäämään uutta digitaalitekniikkaa koskevaa koulutusta. Kohderyhmä: Tukea myönnetään alan ammattilaisille, kouluttajille ja yrityksille. Ehdotetut koulutustoimenpiteet koskevat hallintoa, käsikirjoitusten laatimista ja uutta teknologiaa. Toteutettavilla toimenpiteillä on lisättävä korkeaa ammattitaitoa ylläpidettävä vaativien kilpailukykyistä yritysverkostoa Euroopassa ja sisällytettävä järjestelmällisesti eurooppalainen ulottuvuus ammatillista peruskoulutusta koskeviin ohjelmiin. Euroopan markkinoilla, työpaikkojen syntymistä 9. 2 Toimenpiteen perustelut Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus erityisesti toissijaisuusperiaate huomioon ottaen: Ehdotettu tukiohjelma on osa Euroopan unionin audiovisuaalipolitiikkaa. Ohjelma toimii toissijaisuusperiaatteen mukaisesti suhteessa nykyisiin kansallisiin toimenpiteisiin, sillä se perustuu näihin toimenpiteisiin ja täydentää niitä. Ohjelman sen 150 artiklassa tavoitteet vastaavat perustamissopimuksessa ja erityisesti mainittuja tavoitteita, koska sillä pyritään – helpottamaan teollisiin muutoksiin mukautumista, – parantamaan ammatillista peruskoulutusta ja täydennyskoulutusta, – kannustamaan koulutuslaitosten tai ammatillisten koulutuslaitosten ja yritysten välistä yhteistyötä ammatillista koulutusta koskevissa asioissa. – Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta: Yhteisön myöntämät varat annetaan tukina, jotka kattavat 50 prosenttia toteutettavien toimenpiteiden kustannuksista (60 prosenttia niiden koulutustoimenpiteiden osalta, vähäiset mahdollisuudet jotka toteutetaan maissa alueilla, joissa tai on 29 audiovisuaaliseen tuotantoon ja/tai joiden pinta-ala ja kielialue on pieni). Tuilla pyritään kannustamaan kansallisia/alueellisia kumppaneita, jotta ne täydentäisivät nykyisiä koulutustoimenpiteitään. korostetaan, -ohjelman (1996–2000) Komission kertomuksessa Media II tuloksista ajalta koulutustoimenpiteet 1. 1. 1996–30. 6. 1998 vastaavat Euroopan audiovisuaaliteollisuuden tarpeeseen sekä sisältönsä että kansainvälisen eurooppalaisten ammattilaisten verkkoja, jotka helpottavat yhteistuotantoa ja myyntiä ja joissakin tapauksissa muodostuvat pysyviksi yhteistyökumppanuuksiksi. että Media-ohjelman puolesta. Ne synnyttäneet luonteensa ovat 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Suoritusten osoittimet: Ammatillinen peruskoulutus: – koulutukseen osallistuneiden määrä – ulkomaalaisten osallistujien määrä – verkostoon kuuluvien koulutuslaitosten määrä (koulutushanketta kohti). Täydennyskoulutus: – koulutukseen osallistuneiden määrä – ulkomaalaisten osallistujien määrä – koulutuksen aikana käsiteltyjen kehitysvaiheessa olevien hankkeiden määrä – koulutuksen jälkeen kehitettyjen hankkeiden (joita kehiteltiin jo koulutuksen aikana) määrä – liikkuvien kurssien määrä. Komissio seuraa keskeisimpiä indikaattoreita ohjelman täytäntöönpanon aikana. Rahoitustuen saajien on komission kanssa tekemiensä sopimusten mukaisesti annettava tarvittavat tiedot jatkuvaa arviointia, väliarviointia ja jälkiarviointia varten. Arviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu: Komissio laatii ohjelmasta kaksi arviointikertomusta. Välikertomus: Ensimmäinen kertomus laaditaan kahden vuoden ja kuuden kuukauden kuluttua ohjelman täytäntöönpanosta. Kertomuksessa on tarkoitus tehdä ensimmäinen arviointi ohjelman puolivälissä saavutetuista tuloksista, jotta ohjelman toista toteutusvaihetta varten voidaan tehdä tarvittavat muutokset ja tarkistukset. Tätä tarkoitusta varten komissio voi turvautua ulkopuolisten konsulttien apuun. Konsultit valitaan asiantuntemuksen perusteella tarjouspyynnön kautta. Komissio esittää ja kertomuksensa sosiaalikomitealle. parlamentille, neuvostolle Euroopan talous- sekä Loppukertomus: Toinen kertomus laaditaan ohjelman täytäntöönpanoon kuluneiden viiden vuoden kuluttua. Kertomuksen tarkoituksena on verrata tukijärjestelmistä saatuja tuloksia ohjelman tavoitteisiin. Samoin kuin välikertomusta laadittaessa turvautua ulkopuolisten konsulttien apuun. Komissio esittää komissio voi ja loppukertomuksen sosiaalikomitealle. parlamentille, neuvostolle Euroopan talous- sekä 30 Media II -ohjelmasta saatujen kokemusten perusteella komissio harkitsee, jatkaako se tuensaajien tilien tarkastuksia (vuosittain noin 30) varmistaakseen yhteisön varojen moitteettoman käytön. Tilintarkastusten tulokset esitetään kirjallisessa kertomuksessa. Tulosten arviointi: Tiedot, joiden perusteella ohjelman suorituskykyä, tuloksia ja vaikutuksia mitataan, saadaan seuraavista lähteistä: – hakuasiakirjoihin sisältyvien ja tuensaajien kanssa tehtyjen sopimusten seurannasta saatujen tietojen perusteella laaditut tilastotiedot, – tilintarkastukseen valittujen ohjelman tuensaajien tilintarkastuskertomukset (vuosittain 30), – Media-desk -yhteyspisteiden ja tiedotuspisteiden verkostoissa ja kansallisilla markkinoilla käydyt keskustelut, – asiantuntijoiden edustajien keskustelut (kansalliset ja kansainväliset toimialajärjestöt), instituutioiden ja kanssa käydyt – audiovisuaalialan ammattilaisten ja erityiskoulutuselinten edustajien kanssa käydyt keskustelut. 10. HALLINTOMENOT (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKKA III, A-OSA) Tiedot on ilmoitettava samanaikaisesti budjettipääosastoon sekä henkilöstön ja hallinnon pääosastoon. Henkilöstön ja hallinnon pääosasto toimittaa tiedot ja niitä koskevan lausuntonsa budjettipääosastoon. Tarvittavien hallinnollisten varojen tosiasiallinen käyttöönotto riippuu komission vuotuisesta varojen jakamista koskevasta päätöksestä, ja siinä otetaan huomioon henkilöstön määrä ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisämäärärahat. 10. 1 Vaikutus henkilöstön määrään Toimi Toimenpiteen hallinnointiin osoitettava henkilöstö vakinaiset virat väliaikaiset toimet joista Kesto lisähenkilöstöä PO:n tai kyseisen yksikön nykyistä henkilöstöä 1A, 1B, 1C 1A 1B, 1C 2001–2005 Virkamiehet tai väliaikainen henkilöstö Muu henkilöstö A B C Yhteensä 1A, 1B, 1C 1A 1B, 1C 5 vuotta 31 Tarvittava hallinnollinen henkilöstö voidaan saada käyttöön komission vuosittaisen varojen myöntämistä koskevan päätöksen puitteissa ottaen erityisesti huomioon budjettivallan käyttäjän myöntämä lisärahoitus. Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston on siis otettava huomioon se mahdollisuus, että tämän lainsäädäntöehdotuksen tultua hyväksytyksi myönnä budjettivallan käyttäjä ei komissiolle tarvittavaa lisärahoitusta. Jos henkilöstöä ei voida siirtää komission muista yksiköistä, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston on vastattava henkilöstön lisätarpeeseen yksinomaan sisäisin siirroin. 10. 2 Lisähenkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus Määrärahat Laskutapa Vuosittain, euroa Virkamiehet 1 620 000 3 henkilöä/vuosi x 108 000 x 5 vuotta = 1 620 000. Talousarvion osastot A1, A2, A4, A5 ja A7. Väliaikainen henkilöstö - Muu henkilöstö (Budjettikohta A0-7002) Yhteensä 1 620 000 Määrissä ilmenevät lisähenkilöstöstä aiheutuvat kokonaiskustannukset koko toimenpiteen ajalta, kun kyseessä on määräaikainen toimi, ja 12 kuukauden ajalta, kun toimenpiteen kestoa ei ole määritelty. 10. 3 Toimenpiteeseen liittyvästä toiminnasta aiheutuvien muiden kulujen kasvu, etenkin komiteoiden ja asiantuntijaryhmien kokouskulut (euroa) Budjettikohta (nro ja nimike) A-7031 Komiteat, joiden kuuleminen on välttämätöntä Määrärahat 407 000 Laskutapa € € komitea: Islannista kansallista asiantuntijaa/valtuuskunta, asiantuntijaa € asiantuntijaa 30 Media-ohjelman kohti) + 650 (2 – kohti (900 2 laskentaperuste: komission virkamatkakulut 1998) + 2 asiantuntijaa asiantuntijaa kohti - laskentaperuste: komission Norjasta (650 virkamatkakulut kohti: komitean 1998). Yhteensä €. Komitea kokoontuu kerran kuukaudessa x 5 vuotta = 22 600 1 356 000. Media-ohjelman komitean talousarviosta varataan 30 % Media - Koulutus –päätöstä varten. asiantuntijaa asiantuntijaa kokousta Yhteensä 407 000 Talousarvion osastoihin A-7 liittyvät kulut 10 kohdassa katetaan koulutuksen ja kulttuurin pääosaston kokonaismäärärahoista. 32 PERUSTELUT EUROOPPALAISTEN AUDIOVISUAALISTEN TEOSTEN KEHITTÄMISEN, LEVITYKSEN JA MYYNNINEDISTÄMISEN TUKEMISTA KOSKEVA OHJELMA 1. JOHDANTO Levityskeinojen ja erityisesti digitaalitekniikkaan liittyvien levityskeinojen kehitys on uusi haaste eurooppalaisten audiovisuaalisten ohjelmien tuotanto- ja levitysalalle, sillä se muuttaa vähitellen alan talousrakennetta. Vuosina 1988–1998 maksutelevision ja kertamaksutelevision palveluista saadut tulot ovat nousseet yli 200 prosenttia, vaikka perinteisten levityskeinojen (elokuvateatterit, videot, audiovisuaalialan kokonaistuloista on edelleen 87 prosenttia. saatavien tulojen osuus televisio) kautta Digitaalikanavien kehitys ei vielä ole johtanut siihen, että audiovisuaalialan muiden levityskeinojen osuus olisi pienentynyt huomattavasti. Itse asiassa päinvastainen ilmiö on todettu elokuva- ja videoalalla (erityisesti myynnissä). Elokuvissa käynti on lisääntynyt lähes 38 prosenttia vuosina 1988–1998. Kasvusta 7 prosenttia tapahtui vuosina 1997–1998. Samalla videoiden markkinat kasvoivat 34 prosenttia vuodesta 1992. Kasvusta 10 prosenttia tapahtui vuosina 1997–1998. Levityskeinojen lisääntymisen ja monipuolistumisen myötä audiovisuaalisten ohjelmien kysyntä on kasvanut merkittävästi, mikä on lisännyt kunkin yksittäisen teoksen kaupallisen menestyksen mahdollisuuksia. Katsojien jakautuminen eri kanaville vähentää kuitenkin niiden suhteellista rahoituskykyä. Lisäksi ympäristössä, jossa kilpaillaan yhä kiivaammin katsojien ja kuluttajien huomiosta ja ostovoimasta, uusien kanavien resurssit kohdennetaan erityisesti sellaisten houkuttelevien tuotteiden hankintaan, joiden käyttöikä on lyhyt, kuten urheilutapahtumat tai televisiovisailut ja ajanvieteohjelmat. Näin ollen luovien teosten, kuten elokuvien, fiktioiden, dokumenttien ja animaatioiden, rahoitusjärjestelyt vaikeutuvat. Nämä teokset ovat kuitenkin strategisesti tärkeitä siksi, että niitä voidaan lähettää useamman kerran pitkällä ja Juuri näiden ”varastoteosten” hyödyntämiseen perustuva talous voi kehittyä keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä. aikavälillä. pitämiseen ansiosta kaupan Audiovisuaaliala kehittyy kansallisille markkinoille keskittyneestä lyhyen aikavälin taloudesta kansainvälisille markkinoille suuntautuneeksi keskipitkän ja pitkän aikavälin taloudeksi. Euroopan ohjelmateollisuuden on hyödynnettävä digitaalisten kanavien ja käyttömuotojen tarjoamat mahdollisuudet, ja sen koko strategiassa on otettava huomioon markkinoiden kansainvälinen ulottuvuus. Euroopan markkinoille tuotujen erityisesti amerikkalaisten ohjelmien valta-asema uhkaa laajentua uusiin levityskeinoihin ja vahvistua näillä aloilla. Tässä yhteydessä kaikkien tuotanto-levitysketjun toiminnan harjoittajien on noudatettava kansainvälistä kehitysstrategiaa. Toissijaisuusperiaatteen mukaisesti yhteisö puuttuu asiaan vain siinä tapauksessa, että jäsenvaltiot eivät pysty saavuttamaan suunnitellun toimen tavoitteita tyydyttävästi ja että tavoitteet voidaan suunnitellun toimen laajuuden tai vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin yhteisön tasolla. Kun otetaan huomioon vuodesta 1997 suoritettujen kuulemisten tulokset ja erityisesti Birminghamissa järjestetyn konferenssin levitys, edistäminen) on toimintaa koskevien päätelmät, yhteisön toimien (kehittäminen, 33 yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti tuettava ja täydennettävä jäsenvaltioiden toimia, jotka on kohdennettu erityisesti tuotannon tukemiseen. 2. TILANNEKATSAUS 2. 1 Kehittämiseen tehtyjen investointien riittämättömyys Audiovisuaalisen teoksen kehittäminen on olennainen vaihe, sillä siinä vaiheessa tehdään teoksen päätös teoksen tuottamisesta. Vaiheeseen kuuluu kolme keskeistä osa-aluetta: suunnittelu (ja erityisesti käsikirjoituksen laatiminen), kumppanien etsiminen teollisuuden, tekniikan, taiteiden sekä rahoituksen alalla ja suunnitelman kaupan pitämisestä laatiminen. Kehittämisvaiheessa hanke määritellään, jotta voidaan arvioida • tuotannon toteutettavuutta, • tuotteen mahdollisuuksia kaupalliseen menestykseen, • investointikustannuksia ja kannattavuutta. Liian usein hankkeiden tuotanto Euroopassa aloitetaan riittämättömän kehittämisvaiheen jälkeen. Toisin sanoen tuotanto aloitetaan, vaikka kehittämisvaiheeseen ei ole investoitu tarpeeksi, mikä estää teoksen pääsyn markkinoille ja merkitsee sitä, että tuote ei ole taloudellisesti kannattava. Euroopan teollisuuden keskimääräiset investoinnit hankkeiden kehittämiseen ovat alle 5 prosenttia tuotantoon tehdyistä investoinneista. Yhdysvalloissa luku on 10 prosenttia. Liian vähäiset investoinnit tuotannon alkuvaiheessa johtavat siihen, että tuotantovaiheessa teokset eivät houkuttele tarpeeksi levittäjiä, että myöskään teosten myynninedistämiseen ja levitykseen ei investoida tarpeeksi ja että kannattavuus laskee. Tätä noidankehää vahvistaa yhtiöiden pääoman puute, ja sillä on kielteisiä vaikutuksia yhtiöiden teollisuutta koskevaan kehitysstrategiaan. Tuottajien on jo teoksen kehittämisvaiheessa laadittava selkeä kaupan pitämisen ja levityksen strategia, joka koskee mahdollisimman useita maita ja levityskeinoja. Lisäksi tätä strategiaa on tuettava merkittävillä levitys- ja myynninedistämistoimilla, jotta teoksille saadaan lisää näkyvyyttä markkinoilla. Näin teoksia voidaan hyödyntää mahdollisimman hyvin ja siitä saadaan merkittäviä tuloja. 2. 2 Esteet teosten kansainväliselle levitykselle hetkellä Tällä kahtiajakautuminen. suurinta osaa Euroopan markkinoista luonnehtii kahdenlainen • Televisio-ohjelmat ovat pääasiassa kotimaisia tai amerikkalaisia: yleensä kotimaisilla teoksilla on suurin jalansija. Tuontifiktiosta 74 prosenttia on amerikkalaisia, kun taas muista Euroopan maista peräisin olevia teoksia on vain 14 prosenttia tuonnista. • Elokuvateollisuudessa vallalla prosenttiin) amerikkalaiset teokset, ja loppua markkinoista hallitsevat pääasiassa kotimaiset elokuvat. Euroopassa vuosittain tuotetuista 550 elokuvasta vain noin 20 prosenttia levitetään tuotantomaan ulkopuolelle, ja niiden osuus markkinoista on vain noin 7 prosenttia. eriasteisesti prosentista ovat (60 95 34 Euroopan audiovisuaalipolitiikan tutkimuksen yhteydessä vuodesta 1997 järjestetyissä kuulemisissa on kaikissa korostunut se, että Euroopan suurimpana heikkoutena on elokuvien ja audiovisuaalisten ohjelmien huono liikkuminen tuotantomaan ulkopuolella. Tämä heikentää teosten kannattavuutta ja estää uusien teosten tuotantoon sijoitettavien tulojen syntymisen. Tilannetta voidaan selittää eri tekijöillä, joista ensimmäinen on Euroopan markkinoiden perinteinen lokeroituminen kansallisiin ja kielellisiin markkinoihin. Itse asiassa kansallisten ja eurooppalaisten teosten levityksestä vastaa suuri määrä yhtiöitä, jotka toimivat pelkästään kansallisesti ja usein pienillä markkinoilla. Lisäksi nämä yhtiöt kärsivät usein pääoman puutteesta eivätkä pysty tekemään jatkuvasti lisää investointeja, joita tarvittaisiin levitettävien teosten myynninedistämiseen ja mainontaan yleisön keskuudessa. Lisäksi vain harvoilla investoida levityksen alkuvaiheeseen ostamalla ennakkoon näistä yhtiöistä on valmiudet levitys- tai lähetysoikeuksia ja osallistua näin aktiivisesti sellaisen tuotannon rahoitukseen, jolla on merkittävät mahdollisuudet kaupalliseen menestykseen. Eurooppalaiset yhteistyösopimukset ja koordinoidut levitysstrategiat ovat vielä harvinaisia. Ne ovat kuitenkin välttämättömiä apuvälineitä, kun pyritään kilpailemaan huomattavasti paremmin organisoituneiden toiminnan harjoittajien (suuryritysten) kanssa ja vastaamaan kansainvälisten monikansallisten levityskeinojen, televisiokanavien, jatkuvaan kansainvälistymiseen. Vaikka strategioiden koordinointi on välttämätöntä, on kuitenkin otettava huomioon, että audiovisuaalisella sisällöllä on tärkeä kulttuurinen ja sosiaalinen merkitys. Sisältöjen on oltava kaikkien kansalaisten saatavilla niin, kielellinen että monimuotoisuus. huomioon Euroopan DVD-videolevyjen kulttuurinen rikastuttava otetaan aluetta kuten ja ja 2. 3 Eurooppalaisen lähestymistavan puuttuminen ja Tuotanto- levitysalan pirstaloituminen lukuisiksi usein pääomapulasta kärsiviksi pienyhtiöiksi, jotka toimivat pääasiassa kansallisella tasolla, näkyy myös siinä, että näiden yritysten on vaikea osallistua alan tärkeimpiin kansainvälisiin kaupallisiin tapahtumiin (Euroopassa ja muualla maailmassa), sillä osallistuminen näihin tapahtumiin on kallista. Jäsenvaltioissa on tehty myös aloitteita logististen ja edistämistä koskevien tukitoimien kehittämiseksi on jotka toteuttavat kyseisiä aloitteita. Näiden toimien näkyvyyttä ja toimialajärjestöjä, vaikutusta olisi kuitenkin lisättävä tiiviimmän yhteistyön avulla niin, että eurooppalaisia teoksia voitaisiin hyödyntää kokonaisuutena. jäsenvaltioissa tapahtumien kansallisille teoksille aikana, ja 3. EUROOPPALAISEN TOIMINNAN SUUNTAVIIVAT 3. 1 Yleisperiaatteet Media I ja Media II -ohjelmista saatujen kokemusten sekä näiden ohjelmien arvioinnin perusteella voidaan määritellä yleisperiaatteet, joiden perusteella rahoitustukijärjestelmiä toteutetaan Euroopassa. Periaatteet ovat seuraavat: • rakenteelliseen apuun suunnattujen tukijärjestelmien vahvistaminen niin, että alan toiminnan harjoittajat sitoutuvat keskipitkän aikavälin tavoitteisiin, • sellaisten uusien täydentävien järjestelmien käyttöönotto, joilla tuetaan tuotanto- tai levitysvaiheessa digitaalitekniikkaa hyödyntävien hankkeiden kehittämistä, 35 • yhteisen lähestymistavan noudattaminen suosimalla rakenteellisista haitoista kärsiviä maita, joilla on vähäiset tuotantomahdollisuudet ja joiden pinta-ala tai kielialue on pieni. Toimintaa koskevissa säännöissä korostetaan järjestelmiä, suoraan, ja tukijärjestelmiä, jotka ovat sopusoinnussa markkinoiden kanssa: joilla puututaan markkinoihin 1. 2. Hankkeille annettava tuki ja niissä korostetaan ammattialan taloudellista yhteisvastuuta (takaisin maksettava ehdollinen ennakkorahoitus). toteutetaan pääasiassa taloudellisilla kannustimilla, joiden tarkoituksena on lujittaa niiden Vahvistetaan yhtiöille suunnattuja tukia, keskipitkän ja pitkän aikavälin strategioita: automaattiset tai yrityksen markkinatilanteeseen perustuvat tuet ja tuki yrityksille tai tuki hankepaketeille (slate- funding). tuet 3. 2 Kehittäminen Kun otetaan huomioon markkinoiden laatu ja vaatimukset, olisi edistettävä teollisuuden investointeja tukemalla Euroopan markkinoille ja kansainvälisille markkinoille suunnattuja hankkeita, joiden mahdollisuudet kaupalliseen menestykseen ovat parhaimmat. kehittämisvaiheeseen audiovisuaalisten sisältöjen Samoin olisi kannustettava vireimpiä tuotantoyhtiöitä toteuttamaan tuotantoa kehittäviä keskipitkän aikavälin strategioita. Erityistä huomiota on kiinnitettävä tuotantohankkeisiin, joissa hyödynnetään suunnittelun uutta teknologiaa, mutta myös siihen, että jo kehittämisvaiheessa otetaan huomioon kaikki levityskeinot, joiden avulla teosta voidaan hyödyntää. Järjestelmiin on sisällyttävä kaikenlaiset audiovisuaaliset fiktiot, dokumentit ja animaatiot sekä interaktiiviset tuotteet (on-line- ja off-line-tuotteet sekä niiden yhdistelmät). teokset eli elokuvat, Ensisijaiset toimet: Suunnitteilla on kahdenlaisia toimia: • eurooppalaisten tuottajien esittämien yksittäisten hankkeiden (käsikirjoitusten laatiminen, ja rahoituksen arviointi yhteistyökumppanien etsintä markkinointitutkimukset) kehittämisen yhteisrahoitus, taiteiden alalla, ja • keskipitkän koskevien hankepakettien yhteisrahoitus, johon osallistuvat elinkelpoiset yhtiöt (slate-funding). kehittämistä aikavälin kehitysstrategioiden 3. 3 Levitys Digitaalitekniikkaa hyödyntävien uusien levityskeinojen kehitys muokkaa keskipitkällä tai pitkällä aikavälillä audiovisuaalisen sisällön levityksen rakenteita erityisesti vähentämällä tuotteiden fyysiseen levitykseen (elokuvakopioiden tai videokasettikopioiden valmistus, varastointi tarvittavia investointeja. Näin yhä useampien teosten pääsy markkinoille helpottuu. ja kuljetus) 36 Tarvittavat markkinointiin, kun kilpailu katsojan/kuluttajan huomiosta kiihtyy. tehdään kuitenkin investoinnit yhä enenevässä määrin mainontaan ja Jotta teoksia hyödynnettäisiin parhaimmalla mahdollisella tavalla kaikkia levityskeinoja käyttämällä ja jotta yleisön kiinnostus säilyisi koko teosten elinkaaren ajan, suuret investoinnit on tehtävä hyödyntämisen alkuvaiheessa. Erityisesti elokuvien ensi-iltoihin liittyviä toimia on lisättävä: se, kuinka paljon elokuva tuottaa muiden levityskeinojen, kuten videoiden, DVD-videolevyjen ja televisiomyynnin kautta, riippuu elokuvan näkyvyydestä ja menestyksestä elokuvateattereissa. Jotta teoksen käyttöikä pidentyisi, jotta tulot jakautuisivat yhä useammalle levityskeinolle ja jotta myynninedistämiseen ja mainontaan voitaisiin tehdä merkittäviä investointeja, on kehitettävä sellaista levitysalaa, jolla pystytään • tukemaan tarvittavia investointeja, joilla edistetään eurooppalaisten teosten myyntiä ja niiden menestystä markkinoilla erilaisten levityksen apuvälineiden kautta, • laatimaan ja hyödyntämään kilpailukykyisiä, eurooppalaisia teoksia sisältäviä luetteloita kansainvälisillä markkinoilla, • osallistumaan uusien teosten tuotannon rahoittamiseen. Näin ollen olisi edistettävä investointeja teosten levitykseen ja myynninedistämiseen erityyppisten apuvälineiden kautta elokuvateattereista on-line-levitykseen sekä edistettävä yhteistyötä ja levityksen organisointia Euroopassa. Levityksestä vastaavien yritysten taloudellisia rakenteita on vahvistettava niin, että etusija annetaan yhtiöille, joilla on hyvät mahdollisuudet kehittyä Euroopan markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla ja joilla on pitkän aikavälin strategioita. Ensisijaiset toimet: a) Elokuvalevitys josta tuki annetaan takaisin maksettavana ehdollisena Valikoitu tuki: ennakkorahoituksena eurooppalaisten elokuvien levityksestä tuotantomaan ulkopuolella vastaaville yhtiöille. tukijärjestelmä, Tämän järjestelmän tarkoituksena on • edistää eurooppalaisten levityksestä vastaavien yhtiöiden verkostoitumista yhteistyössä kansainvälisten tuotannosta ja levityksestä vastaavien yhtiöiden kanssa Euroopan markkinoita koskevien yhteisten strategioiden edistämiseksi, • kannustaa levityksestä vastaavia yhtiöitä investoimaan eurooppalaisille elokuville sopivaan myynninedistämiseen ja levitykseen riippumatta elokuvien tuotantobudjetista, • tukea eurooppalaisten teosten monikielisyyttä (jälkiäänitys, tekstitys, monikielinen tuotanto). 37 Tuki eurooppalaisten elokuvien kansainvälisten ääniraitojen (musiikki tehosteet) tuotantoon: hyvät levitysmahdollisuudet omaavien eurooppalaisten elokuvien kansainvälisten ääniraitojen (musiikki ja tehosteet) tuotantoon soveltuva tuki. Tuen tarkoituksena on helpottaa teoksen hyödyntämistä useissa maissa ja tukea laadukkaiden erikielisten versioiden tuotantoa. ja Automaattinen tuki: eurooppalaisten levityksestä vastaavien yhtiöiden ”automaattinen” tukijärjestelmä, jossa tukea myönnetään suhteessa muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien saavuttamiin katsojamääriin ohjelmaan osallistuvissa maissa elokuvakohtaisen ja maan mukaan vaihtelevan enimmäismäärän asettamissa rajoissa (korjaava järjestelmä pinta- alaltaan pienten maiden hyväksi). Levityksestä vastaavat yhtiöt voivat käyttää näin muodostuvan tuen vain sijoittamalla sen • muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien hankintaan, • muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien toimituksellisiin kuluihin (kopioiden valmistaminen, jälkiäänitys ja tekstitys) sekä myynninedistämis- ja mainoskuluihin. Valtuutettujen myyjien tuki: elokuvien kansainvälistä levitystä harjoittaville eurooppalaisille joka määräytyy sen mukaan, miten ne yhtiöille (valtuutetut myyjät) myönnettävä tuki, menestyivät markkinoilla tiettynä ajanjaksona. Levityksestä vastaavat yhtiöt voivat käyttää näin muodostuvan tuen vain sijoittamalla sen myynninedistämiseen tai investoimalla sen Euroopan markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla oleviin uusiin eurooppalaisiin teoksiin niiden tuotantovaihe mukaan luettuna. tuki, suhteessa muissa Euroopan maissa Elokuvateatterien tuki: jolla kannustetaan elokuvateatterien omistajia ottamaan kaupallisten ensi-iltaelokuvateatterien ohjelmistoihin useita muissa Euroopan maissa tuotettuja elokuvia vähimmäisajaksi. Kullekin elokuvateatterille myönnetty tuki voidaan määritellä saavuttamiin katsojamääriin tiettynä ajanjaksona. Tukea voidaan myöntää myös sellaisen eurooppalaisten elokuvateatterien omistajien verkoston luomiseksi ja lujittamiseksi, jossa kehitetään yhteisiä toimia ohjelmistojen suunnittelun edistämiseksi. Lisäksi sellaisiin elokuvateattereihin kiinnitetään erityisesti huomiota, jotka suunnittelevat nuorisolle tarkoitettuja valistus- ja koulutustoimia. tuotettujen elokuvien b) Off-line-levitys Tällä tarkoitetaan eurooppalaisten teosten levitystä yksityiskäyttöön tarkoitettujen levityksen apuvälineiden avulla. Automaattinen tuki: toimituksesta ja levityksestä vastaavien eurooppalaisten yhtiöiden tukijärjestelmä, jossa tuki määräytyy tietyllä ajanjaksolla markkinoilla saavutetun tuloksen perusteella. Levityksestä vastaavat yhtiöt voivat käyttää näin muodostuvan tuen vain sijoittamalla sen • sellaisten muissa Euroopan maissa tuotettujen myynninedistämiskuluihin erityisesti Euroopassa, apuvälineiden, kuten DVD-videoiden avulla, teosten ja toimitus-, joita levitetään uuden teknologian levitys- • toimittamiensa muissa myynninedistämiskuluihin. Euroopan maissa tuotettujen teosten mainos- ja 38 c) Televisiolevitys Kannustetaan riippumattomia tuottajia luomaan teoksia (fiktiot, dokumentit ja animaatiot) niin, että toimintaan osallistuu vähintään kolme eri kielialueeseen kuuluvaa levityksestä vastaavaa yhtiötä eri jäsenvaltioista. Tuensaajien valintaperusteisiin voi kuulua määräyksiä, joilla Erityistukea myönnetään hankkeet audiovisuaalisille teoksille, joilla pyritään hyödyntämään Euroopan kulttuuriperintöä ja kulttuurien monimuotoisuutta. budjettiluokkien mukaan. eritellään d) On-line-levitys tarkoitetaan Tällä kehitettyjen tilausvideopalvelu, levityspalvelujen kertamaksutelevisio). Tarkoituksena on tuoda teokset ja Euroopan audiovisuaalinen perintö kuluttajan saataville uuden teknologian ja pitkälle kehitettyjen levityspalvelujen avulla. on-line-teosten avulla eurooppalaisten uusien viestimien (Internet, levitystä pitkälle ja Tuki luettelojen laatimiseen: toimituksesta ja levityksestä vastaavia eurooppalaisia yhtiöitä kannustetaan luomaan ja hyödyntämään luetteloita sellaisista digitaalisista eurooppalaisista teoksista, jotka on tarkoitettu hyödynnettäväksi uusien levityskeinojen avulla. Tähän pyritään teosten oikeuksien markkinointiin ja jälkiäänitykseen/tekstitykseen kannustavilla keinoilla. 3. 4 Edistäminen ja markkinoille pääsy Edistämistuen erityistavoitteet ovat yleisesti ottaen samat kuin levitystuen tavoitteet. Levitykseen myönnettäviä tukia täydentävillä järjestelmillä on kuitenkin parannettava eurooppalaisten teosten ja ohjelmien pääsyä Euroopan markkinoille ja kansainvälisille markkinoille, ja tähän pyritään välittäviä palveluja tarjoaville järjestöille (muun muassa myyntitilaisuuksien ja festivaalien järjestäjät) myönnettävien tukien avulla. Näillä järjestelmillä on • tuettava eurooppalaisten audiovisuaalialan ammattilaisten ja audiovisuaalisten ohjelmien ja perinteisille markkinoille eurooppalaisille kehittyville sekä osallistumista kansainvälisille markkinoille, • tuettava Euroopan audiovisuaalialan ammattilaisten ja audiovisuaalisten ohjelmien osallistumista toimintaan, jolla edistetään eurooppalaisten ohjelmien liikkumista, vaihtoa ja myyntiä Euroopassa ja muualla, • tuettava eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten esittämistä eurooppalaisissa ja kansainvälisissä tapahtumissa ja/tai festivaaleilla, • tuettava alan ammattilaisten ja kansallisten järjestöjen verkostoitumista Euroopassa resurssien tehokkaan käytön edistämiseksi. Samanaikaisesti myyntiä ja markkinoille pääsyä edistävien toimien kanssa suunnitellaan toteutettavaksi erityistä elokuvafestivaaleja tukevaa toimea. Festivaalit ovat samalla kertaa keino esittää kansalaisille eurooppalaisia elokuvia (yleisölle avoimet tilaisuudet) sekä edistää teosten myyntiä kyseisen maan levityksestä vastaavien yhtiöiden keskuudessa. Toisaalta eurooppalaisella tuella on myös pyrittävä edistämään festivaalien verkostoitumista, tietojen ja kokemusten vaihtoa niiden välillä sekä yhteisten toimien toteuttamista. 39 Ensisijaiset toimet: 1. Parannetaan alan ammattilaisten edellytyksiä päästä Euroopan markkinoille ja kansainvälisille markkinoille liittyvillä ja erityistoimilla seuraavanlaisten tapahtumien yhteydessä: rahoitustukeen tekniseen apuun • tärkeimmät eurooppalaiset ja kansainväliset elokuvien ja audiovisuaalisten ohjelmien myyntitilaisuudet, • aihekohtaiset myyntitilaisuudet ja erityisesti animaatio- ja dokumenttielokuvien, multimedian ja uuden teknologian myyntitilaisuudet. 2. 3. Edistetään tietokantojen ja muiden sellaisten tiedotusvälineiden ja kokemusten vaihdossa käytettävien välineiden käyttöä, jotka liittyvät eurooppalaisten ohjelmien luettelon hyödyntämiseen. Festivaalit: • Tuetaan audiovisuaalialan festivaaleja, jotka järjestetään yhteistyökumppaneiden kanssa ja joilla esitetyistä teoksista merkittävä osa on eurooppalaisia, • tuetaan vähintään kahdeksassa jäsenvaltiossa järjestettävien audiovisuaalialan tapahtumien välillä toteutettavia eurooppalaisen ulottuvuuden omaavia yhteistyöhankkeita, joilla on yhteinen toimintasuunnitelma eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten myynnin ja liikkumisen edistämiseksi, • tuetaan alan ammattilaisten tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa järjestämiä suurtapahtumia eurooppalaisen elokuvan ja audiovisuaalisten teosten hyväksi. 3. 5 Kokeiluhankkeet ja tulevaisuudessa tapahtuvat muutokset edellyttävät Digitaalitekniikan kehityksessä nyt joustavaa politiikkaa, joka on sopusoinnussa markkinoiden kehityksen kanssa ja jossa otetaan huomioon digitaalisten kanavapakettien televisiokanaville suunnitellun sisällön kasvava tarve. Ohjelman aikana toteutetaan kokeiluhankkeita sen varmistamiseksi, että teollisuuden vaatimukset, tasapainossa. Hankkeiden tarkoituksena on saada audiovisuaalisten teosten sisällöstä vastaavat yritykset hyödyntämään uusien tuotanto- ja levityspalvelujen tarjoamia mahdollisuuksia. tekninen kehitys ja ohjelman järjestelmät ovat Ensisijaiset toimet • Kokeiluhankkeet, joita toteutetaan erityisesti elokuvaperinnön hyödyntämisen alalla ja jotka koskevat eurooppalaisten audiovisuaalisten ohjelmien arkistojen digitalisoimista ja eurooppalaisten haltijoiden teosten verkostoitumista. audiovisuaalisten oikeuksien luettelon • Kokeiluhanke, jolla edistetään eurooppalaisten teosten levitystä aihekohtaisten digitaalisten kanavien ja audiovisuaalisten palvelujen kautta. Hankkeesta tehdään sen ensimmäisenä tämän toteutusvuonna tukijärjestelmän yksityiskohtaiset säännöt. Tarkoituksena on määritellä edellytykset hankkeen täytäntöönpanolle ohjelman toisesta toteutusvuodesta lähtien. perusteella määritellään toteutettavuustutkimus, jonka 40 1999/0276 (CNS) Ehdotus NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja edistämisen tukemista koskevan ohjelman täytäntöönpanosta (Media Plus - Kehittäminen, levitys ja edistäminen) (2001–2005) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 157 artiklan 3 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen1, ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon2, ottaa huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon3, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) Komissio yhteistyössä puheenjohtajavaltiona toimivan Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa järjesti audiovisuaalialan eurooppalaisen konferenssin ”Digitaaliajan haasteet ja mahdollisuudet” Birminghamissa 1998. Tässä 6–8 kuulemismenettelyssä ilmeni, että on tarpeen kehittää Euroopan audiovisuaali- teollisuuden tehostettu tukiohjelma erityisesti eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levityksen ja myynninedistämisen alalla. Digitaalisella aikakaudella audiovisuaalialan toiminta vaikuttaa myönteisesti uusien työpaikkojen syntymiseen erityisesti audiovisuaalisen sisällön tuotannossa ja jakelussa. huhtikuuta päivänä toukokuuta Kulttuuria ja audiovisuaalisia asioita käsittelevä neuvosto ilmaisi kokouksessaan 28 päivänä järjestetyn audiovisuaalialan eurooppalaisen konferenssin tuloksiin ja korosti mahdollisuutta edistää vahvaa ja kilpailukykyistä Euroopan audiovisuaalialan ohjelmateollisuutta erityisesti ottamalla huomioon Euroopan kulttuurien monimuotoisuuden ja pienten kielialueiden erityiset olosuhteet. 1998 Birminghamissa tyytyväisyytensä politiikkaa käsittelevän asiantuntijaryhmän Audiovisuaalialan kertomuksessa "The Digital Age: European Audiovisual Policy" (Luxemburg, 26. 10. 1998) ja todetaan, lujittaa erityisesti myöntämällä Media-ohjelmalle audiovisuaaliteollisuuden resurssit, jotka vastaavat alan laajuutta ja strategista merkitystä. että on tukitoimia välttämätöntä elokuva- korkean tason 1 2 3 EYVL C EYVL C EYVL C 41 (4) (5) (6) (7) (8) (9) parlamentille Euroopan tiedonannossa ”Audiovisuaalipolitiikka: tuleva toiminta” komissio tunnustaa, että on välttämätöntä lisätä erityisesti yhteisön tasolla Euroopan audiovisuaalialan kilpailukyvyn vahvistamiseksi. 4 ja ministerineuvostolle antamassaan julkista tukea Vihreässä kirjassa televiestinnän, tiedotusvälineiden ja tietotekniikan lähentymisestä sekä sen vaikutuksista sääntelyyn korostetaan, että digitaalisen ja analogisen television markkinoille suunnitellusta laadukkaasta sisällöstä voi tulla puutetta. 5 Komission julkisessa kuulemisessa vihreästä kirjasta6 ilmeni, että on tarpeen luoda tarkoitetun eurooppalaisen ja uusille viestimille suotuisa kehys perinteisille audiovisuaalisen sisällön levitykselle toiminta- ja ympäristössä. edistämiselle digitaalisessa Lähentymistä koskevan vihreän kirjan johdosta suoritettua julkista kuulemista koskevissa päätelmissään 27 päivältä syyskuuta 1999 neuvosto kehotti komissiota ottamaan huomioon kuulemisen tulokset, kun se laatii ehdotuksia toimenpiteistä Euroopan audiovisuaalialan vahvistamiseksi, multimediateollisuus mukaan lukien. 7 Komissio on pannut täytäntöön neuvoston päätöksellä 90/685/ETY hyväksytyn kehittämiseksi audiovisuaalialan toimintaohjelman (Media) (1991–1995)8, ja siihen kuuluvat eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämistä ja levittämistä tukevat toimenpiteet. teollisuuden Euroopan Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden kehitystä ja vahvistamista koskeva yhteisön puitteissa strategia neuvoston vahvistettiin päätöksellä 95/563/EY9 95/564/EY10. Strategian jatkaminen olisi varmistettava tukeutumalla ohjelmasta saatuihin kokemuksiin niin, että saadut tulokset otetaan huomioon. –ohjelman neuvoston päätöksellä Media sekä II (10) Komission kertomuksessa Media II -ohjelman (1996–2000) puitteissa saaduista tuloksista ajalta 1. 1. 1996–30. 6. 1998 todetaan, että ohjelmassa noudatetaan yhteisön tuen toissijaisuusperiaatetta suhteessa kansallisiin tukiin, sillä Media-ohjelman soveltamisalueeseen kuuluvilla tehtävillä täydennetään niitä tehtäviä, jotka kuuluvat perinteisesti kansallisten järjestelmien vastuualueeseen. 11 (11) On tarpeen ottaa huomioon audiovisuaalialan kulttuuriset näkökohdat perustamissopimuksen 151 artiklan mukaisesti. 4 5 6 7 8 9 10 11 KOM(98) 446 lopullinen, 14. 7. 1998. KOM(97) 623 lopullinen, 3. 12. 1997. SEC(1998) 1284 lopullinen, 29. 7. 1998. EYVL C 283, 6. 10. 1999, s. 1. EYVL L 380, 31. 12. 1990, s. 37. EYVL L 321, 30. 12. 1995, s. 25. EYVL L 321, 30. 12. 1995, s. 33. KOM(1999) 91 lopullinen, 16. 3. 1999. 42 (12) audiovisuaalialan markkinoiden Euroopan sellaisten eurooppalaisten teosten kehittämistä ja tuottamista, jotka ovat peräisin jäsenvaltioista tai Media Plus -ohjelmaan osallistuvista kolmansista Euroopan maista. Tämä koskee myös maita, joissa noudatetaan neuvoston direktiivin 89/552/ETY12, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivillä 97/36/EY13, 6 artiklan säännöksiä. joilla on Media Plus -ohjelman kanssa yhteistyön puitteet, syntyminen edellyttää (13) Audiovisuaalialan ohjelmateollisuuden kilpailukyky edellyttää uuden teknologian ja levitysvaiheessa. Näin ollen uuden tuotanto- käyttöä ohjelmien kehittämis-, teknologian tehokas varmistettava yhteensovittaminen erityisesti niiden toimien välillä, jotka toteutetaan osana Euroopan yhteisön tutkimusta, teknologista kehittämistä ja esittelyä tarkoittavia toimia koskevaa viidettä puiteohjelmaa (1998–2002), sellaisena kuin se on hyväksytty Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksessä N:o 182/1999/EY14. tarkoituksenmukainen alalla olisi ja (14) tieto- Eurooppa-neuvostolle antamassaan kertomuksessa "Työllisyysmahdollisuudet informaatiovallankumouksen mahdollisuuksien hyödyntäminen"15 yhteiskunnassa: komissio toteaa, että uusien audiovisuaalisten palvelujen alalla on merkittävät mahdollisuudet uusien työpaikkojen luomiseen. (15) Komissio totesi tiedonannossaan "Työllisyyttä tukeva yhteisön politiikka"16 Media II -ohjelmalla olevan myönteinen vaikutus audiovisuaalialan työllisyyteen. (16) Olisi parannettava eurooppalaisten elokuvien levityksen edellytyksiä Euroopan markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla. On tarpeen edistää kansainvälisten ja kansallisten jakelijoiden, elokuvateatterien omistajien ja tuottajien yhteistyötä sekä tukea yhteisiä aloitteita eurooppalaista ohjelmatuotantoa koskevien yhteisten toimien toteuttamiseksi. (17) Olisi parannettava eurooppalaisten teosten televisiolevityksen edellytyksiä Euroopan ja kansainvälisillä markkinoilla. On tarpeen kannustaa lähetystoiminnan harjoittajien, kuten niistä säädetään direktiivin 89/552/ETY 2 artiklassa, kansainvälisten jakelijoiden ja tuottajien yhteistyötä. (18) Olisi helpotettava riippumattomien eurooppalaisten tuottajien ja jakelijoiden pääsyä markkinoille ja edistettävä audiovisuaalialan eurooppalaisia teoksia ja yrityksiä. (19) Euroopan audiovisuaalisen kulttuuriperinnön olisi oltava kaikkien saatavilla erityisesti Euroopan tasolla toteutettavan digitalisoinnin ja verkostoitumisen kautta. (20) Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat, Kypros, Malta, Turkki ja EFTA-valtiot, liittyneet ETA-sopimukseen, voivat osallistua yhteisön ohjelmiin jotka ovat lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. (21) Muut Euroopan neuvoston yleissopimuksen televisiosta ilman rajoja allekirjoittaneet Euroopan maat kuuluvat olennaisesti Euroopan audiovisuaalialueeseen ja voivat 12 13 14 15 16 EYVL L 298, 17. 10. 1989, s. 23. EYVL L 202, 30. 7. 1997, s. 60. EYVL L 26, 1. 2. 1999, s. 1. KOM(1998) 590 lopullinen. KOM (1999) 167 lopullinen. 43 osallistua tähän ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättävien ehtojen mukaisesti. Näiden maiden on halutessaan, talousarviomäärärahat tai audiovisuaalialan teollisuuden painopistealueet huomioon ottaen, voitava osallistua ohjelmaan tai päästävä hyötymään rajoitetusta yhteistyöstä lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. (22) (23) ja yhteiseen joka Euroopan ulkopuolisten kolmansien maiden kanssa tehtävästä yhteistyöstä, perustuu lisäarvoa Euroopan audiovisuaaliselle teollisuudelle eurooppalaisten teosten edistämisen, markkinoille pääsyn, jakelun ja hyödyntämisen osalta näissä maissa. Yhteistyötä on kehitettävä lisämäärärahojen perusteella asianomaisten osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättäviä menettelyjä noudattaen. tasapainoiseen etuun, olla voi Tähän päätökseen sisältyy ohjelman koko keston ajaksi Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission 6 päivänä maaliskuuta 1995 antaman julistuksen17 2 kohdan mukainen rahoitusohje tämän kuitenkaan vaikuttamatta perustamissopimuksessa määrättyyn budjettivallan käyttäjän toimivaltaan. (24) Menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY18 2 artiklan mukaisesti tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä mainitun päätöksen 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla 1. ohjelma eurooppalaisten Perustetaan kehittämisen, levittämisen ja edistämisen tukemiseksi yhteisössä ja sen ulkopuolella, jäljempänä 'ohjelma', 1 päivästä tammikuuta 2001 31 päivään joulukuuta 2005, jonka tarkoituksena on vahvistaa Euroopan audiovisuaalialan teollisuutta. audiovisuaalisten teosten Liitteessä vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti ohjelman tavoitteiden on edistettävä a) b) c) d) Euroopan audiovisuaalialan teollisuuden kilpailukyvyn parantamista Euroopan markkinoilla eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämistä, levitystä ja edistämistä ottaen huomioon uudet teknologiat; kansainvälisillä markkinoilla tukemalla ja Euroopan kielellisen ja kulttuurisen moninaisuuden kunnioitusta; Euroopan audiovisuaalisen digitalisoitumisella ja verkostoitumisella; kulttuuriperinnön hyödyntämistä erityisesti vähäiset audiovisuaalialan mahdollisuudet audiovisuaaliseen tuotantoon ja/tai joiden pinta-ala tai kielialue on pieni; kehittämistä maissa alueilla, joissa tai on 17 18 EYVL L 102, 4. 4. 1996, s. 4. EYVL L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 44 e) tuotannon ja levityksen vahvistamista erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten kautta. Kehittämisen alalla ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: 2 artikla a) b) edistää rahoitustukea antamalla yritysten esittämien, Euroopan ja kansainvälisille markkinoille tarkoitettujen tuotantohankkeiden kehittämistä (fiktiiviset elokuvat tai televisioteokset, dokumenttiteokset, tai elokuvalevitykseen tarkoitetut televisio- animaatioteokset, elokuva- ja audiovisuaalista kulttuuriperintöä hyödyntävät teokset), edistää rahoitustukea antamalla sellaisten tuotantohankkeiden kehittämistä, hyödynnetään suunnittelun, tuotannon ja jakelun uutta teknologiaa. joissa Levityksen ja jakelun alalla ohjelman erityistavoitteet ovat seuraavat: 3 artikla a) b) c) d) e) f) eurooppalaista vahvistaa eurooppalaisia levityksestä vastaavia yhtiöitä investoimaan elokuvateatterilevitykseen tarkoitettujen muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien hankintaan ja myynnin edistämiseen, kannustamalla elokuva-alan levitystä edistää muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien laajempaa maidenvälistä levitystä Euroopan markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla niiden levitystä ja niiden esittämistä elokuvateattereissa edistävillä toimenpiteillä, vahvistaa eurooppalaisten teosten jakelua yksityiskäyttöön tarkoitettujen välineiden avulla kannustamalla levityksestä vastaavia yhtiöitä investoimaan digitaalitekniikkaan ja muissa Euroopan maissa tuotettujen teosten myynninedistämiseen tuotantomaan ulkopuolella, edistää eurooppalaiselle ja maailmanlaajuiselle yleisölle tarkoitettujen eurooppalaisten televisio-ohjelmien liikkumista yhteisössä ja sen ulkopuolella tukemalla yhteistyötä eurooppalaisten riippumattomien levityksestä ja tuotannosta vastaavien yhtiöiden välillä tuotantovaiheesta alkaen, edistää sellaisten eurooppalaisten teosten digitaalisten luettelojen tekemistä, voidaan käyttää uusien viestimien avulla, joita tukea audiovisuaalisten teosten ja elokuvien monikielisyyttä. Edistämisen ja markkinoille pääsyn alalla ohjelmalla pyritään 4 artikla a) helpottamaan ja kannustamaan eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten ja elokuvien liikkumista ja edistämistä alan markkinoilla Euroopassa ja koko maailmassa sekä eurooppalaisilla audiovisuaalialan festivaaleilla, 45 b) 1. 2. 3. edistämään toiminnan harjoittajien verkostoitumista Euroopassa erityisesti tukemalla kansallisten tukielinten yhteisiä toimintoja. 5 artikla Yhteisön tuen edunsaajien on rahoitettava itse huomattava osa kustannuksista. Yhteisön rahoitusosuus ei saa olla yli 50 prosenttia toimintakustannuksista. Liitteessä tarkoitetuissa tapauksissa rahoitusosuus voi olla 60 prosenttia toimintakustannuksista. Rahoitusohje tämän ohjelman toteuttamiseksi 1 kohdassa säädetylle ajanjaksolle on 350 miljoonaa euroa. Vuotuiset määrärahat myöntää budjettivallan käyttäjä rahoitusnäkymien asettamissa rajoissa. Rajoittamatta niiden sopimusten ja yleissopimusten soveltamista, joissa yhteisö on sopimuspuolena, ohjelmasta hyötyvien yritysten on oltava jatkuvasti jäsenvaltioiden tai enemmistö- ja/tai osakkuudella. jäsenvaltioiden kansalaisten hallinnassa joko välittömästi 6 artikla Ohjelman puitteissa myönnetty rahoitustuki voidaan antaa takaisin maksettavina ehdollisina ennakoina tai tukina, kuten liitteessä määritellään. Ohjelmasta myönnettyjen määrien takaisinmaksut sekä osana Media-ohjelmaa (1991–1995) ja Media II -ohjelmaa (1996–2000) toteutetuista toimista tulevat takaisinmaksut varataan Media Plus -ohjelman tarpeisiin. Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanosta 8 artiklan 2 kohdassa menettelyjen mukaisesti ja liitteessä vahvistettujen yksityiskohtaisten sääntöjen mukaisesti. tarkoitettujen 7 artikla 8 artikla 1. 2. tehtävässä Tässä päätöksen xx/xxx/EY19 5 artiklalla perustettu Media-ohjelman komitea. avustaa Euroopan parlamentin komissiota ja neuvoston Viitattaessa tähän kohtaan sovelletaan päätöksen 1999/486/EY 3 artiklassa säädettyä neuvoa-antavaa menettelyä ja otetaan huomioon mainitun päätöksen 7 artiklan 3 kohta. Sen varmistamiseksi, että ohjelmaa voidaan mukauttaa joustavasti tekniikan kehitykseen, liitteessä määritellyillä aloilla toteutetaan kokeiluhankkeita. 9 artikla 19 Katso tämän virallisen lehden sivu. 46 Tässä tehtävässä komissio voi kuulla neuvoa-antavia teknisiä ryhmiä. Neuvoa-antaviin teknisiin ryhmiin kuuluu ohjelmaan osallistuvien maiden nimittämiä audiovisuaalialojen eri ammattilaisia ja joiden puheenjohtajana toimii komission edustaja. Neuvoa-antavat tekniset ryhmät toimittavat kertomuksensa komissiolle, joka ottaa ne huomioon niin suurelta osin kuin mahdollista. 1. 2. 3. 4. 5. 1. 2. 3. 4. 10 artikla Ohjelmaan voivat osallistua Keski- ja Itä-Euroopan assosioituneet maat näiden maiden kanssa tehdyissä tai tehtävissä assosiaatiosopimuksissa tai yhteisön ohjelmiin osallistumista koskevissa assosiaatiosopimusten lisäpöytäkirjoissa vahvistettujen edellytysten mukaisesti. Kypros, Malta, Turkki ja ETA-sopimuksen allekirjoittaneet EFTA-maat voivat osallistua ohjelmaan lisämäärärahojen perusteella näiden maiden kanssa sovittavia menettelyjä noudattaen. Ohjelmaan voivat osallistua ne muut Euroopan neuvoston yleissopimuksen televisiosta ilman rajoja allekirjoittaneet maat, joita ei tarkoiteta 1 ja 2 kohdassa, lisämäärärahojen perusteella osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättäviä ehtoja noudattaen. Ennen 1, 2 ja 3 kohdassa tarkoitettujen Eurooppalaisten kolmansien maiden ottamista mukaan ohjelmaan voidaan tutkia, missä määrin näiden maiden kansallinen lainsäädäntö vastaa yhteisön lainsäädäntöä, mukaan lukien direktiivin 89/552/ETY 6 artiklan 1 kohdan 5 alakohta. Ohjelmaan voivat yhteistyökumppaneina osallistua myös muut kolmannet maat lisämäärärahojen perusteella osapuolten välillä tehtävissä sopimuksissa määrättäviä menettelyjä noudattaen. Edellä 3 kohdassa tarkoitetut eurooppalaiset kolmannet maat, jotka eivät halua osallistua ohjelmaan täysimääräisesti, voivat päästä mukaan yhteistyöhön tässä kohdassa asetettujen edellytysten mukaisesti. 11 artikla Komissio varmistaa, että tässä päätöksessä tarkoitetuista toimenpiteistä suoritetaan ennakkoarviointi, seuranta ja jälkiarviointi. Hankkeiden toteuttamisen päätyttyä komissio arvioi hankkeiden toteutustapaa ja niiden vaikutusta selvittääkseen, onko alun perin asetetut tavoitteet saavutettu. esittää Komissio ja parlamentille, sosiaalikomitealle arviointikertomuksen ohjelman vaikutuksista ja tehokkuudesta kahden täytäntöönpanovuoden aikana saavutettujen tulosten perusteella. neuvostolle Euroopan talous- sekä Kertomukseen liitetään tarvittaessa kaikki ehdotukset ohjelman tarkistamisesta mukaan lukien talousarvion tarkistukset. Ohjelman täytäntöönpanon päätteeksi komissio esittää Euroopan parlamentille, neuvostolle ohjelman täytäntöönpanosta ja tuloksista. sosiaalikomitealle kertomuksen talous- sekä ja 47 12 artikla Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä tammikuuta 2001. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 48 LIITE 1. 1. 1 TOTEUTETTAVAT TOIMENPITEET Audiovisuaalisten teosten kehittäminen Ohjelman toimenpiteillä pyritään antamaan rahoitustukea audiovisuaalialan yrityksille, jotka toimittavat • hankekohtaisia tukiehdotuksia audiovisuaalisten teosten kehittämiseksi, • tukiehdotuksia hankeluetteloiden (hankepaketit) kehittämiseksi osana keskipitkän aikavälin yritysstrategiaa. Tärkeimpiä valintaperusteita ovat hankkeiden eurooppalainen ja kansainvälinen ulottuvuus ja erityisesti • hankkeen herättämä kiinnostus tuotantokumppanien keskuudessa, • mahdollisuus hankkeen kansainväliseen hyödyntämiseen (josta osoituksena ovat levityksestä vastaavien yhtiöiden ilmaisema kiinnostus, hankkeen tuotantomahdollisuudet, tarjouksen tehneen yrityksen tai yrityksen henkilöstön aiemmat tuotannot), • suunnitelman, käsikirjoituksen ja kerronnan laatu ja omaperäisyys, • uuden teknologian hyödyntämismahdollisuus (kuten erityistehosteet, tietokoneohjelmalla tuotetut synteettiset kuvat, interaktiivisuus). Kehittämiseen tarkoitettua rahoitustukea myönnetään yleensä yksittäisille hankkeille takaisin maksettavina ehdollisina lainoina ja hankeluetteloille tukina, joita ei makseta takaisin. Rahoitusosuus on yleensä enintään 50 prosenttia hankekustannuksista, mutta sellaisten hankkeiden kohdalla, joissa hyödynnetään Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta, se voi olla 60 prosenttia kustannuksista. 1. 2 Levitys ja jakelu 1. 2. 1 Elokuvien jakelu Edellä 3 artiklassa esitettyjen tavoitteiden saavuttamiseksi ryhdytään soveltamaan seuraavia toimintalinjoja: a) Otetaan käyttöön takaisin maksettavan ehdollisen tuen järjestelmä eurooppalaisten elokuvien levityksestä vastaaville yhtiöille, jotka toimivat tuotantomaan ulkopuolella. Tämän järjestelmän tarkoituksena on • kannustaa eurooppalaisten levityksestä vastaavien yhtiöiden verkostoitumista yhteistyössä kansainvälisten tuotannosta ja levityksestä vastaavien yhtiöiden kanssa Euroopan markkinoita koskevien yhteisten strategioiden edistämiseksi, • kannustaa erityisesti levityksestä vastaavia yhtiöitä investoimaan eurooppalaisille elokuville sopivaan myynninedistämiseen ja levitykseen riippumatta elokuvien tuotantobudjetista, 49 • tukea eurooppalaisten monikielinen tuotanto). teosten monikielisyyttä (jälkiäänitys, tekstitys, Tuen edunsaajien valintaperusteisiin voi kuulua määräyksiä, joilla toimenpiteet eritellään budjettiluokkien mukaan. Erityistukea myönnetään elokuville, joilla pyritään hyödyntämään Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta. b) Eurooppalaisten levityksestä vastaavien yhtiöiden ”automaattinen” tukijärjestelmä, jossa tukea myönnetään suhteessa muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien saavuttamiin katsojamääriin ohjelmaan osallistuvissa maissa elokuvakohtaisen ja maan mukaan vaihtelevan enimmäismäärän a) asettamissa rajoissa. Levityksestä vastaavat yhtiöt voivat käyttää näin muodostuvan tuen vain sijoittamalla sen • muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien hankintaan, • muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien toimituksellisiin kuluihin (kopioiden valmistaminen, jälkiäänitys ja tekstitys) sekä myynninedistämis- ja mainoskuluihin. Uudelleeninvestointia koskevissa yksityiskohtaisissa säännöissä yhteisön rahoitusosuudeksi voidaan määritellä yli 50 prosenttia (ei kuitenkaan yli 60 prosenttia) hankekustannuksista. Tämä koskee erityisesti tuotantovaiheessa tehtäviä investointeja ja investointeja sellaisiin elokuviin, joissa hyödynnetään Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta. c) d) e) Elokuvien kansainvälistä levitystä harjoittavien eurooppalaisten yhtiöiden (valtuutetut myyjät) tuki, joka määräytyy sen mukaan, miten ne menestyvät markkinoilla tiettynä ajanjaksona. Kansainväliset levityksestä vastaavat yhtiöt voivat käyttää näin muodostuvan tuen vain sijoittamalla sen Euroopan markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla olevien uusien eurooppalaisten teosten myynninedistämiseen. Tuki, jolla kannustetaan elokuvateatterien omistajia ottamaan kaupallisten ensi- iltaelokuvateatterien ohjelmistoihin useita muissa Euroopan maissa tuotettuja elokuvia vähimmäisajaksi. Kullekin elokuvateatterille myönnetty tuki voidaan määritellä suhteessa muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien saavuttamiin katsojamääriin ja tiettynä ajanjaksona. Myönnetyllä tuella on erityisesti kehitettävä koulutus- valistustoimia, jotka kohdennetaan elokuvissa käyville nuorille. Tukea voidaan myöntää myös sellaisen eurooppalaisten elokuvateatterien omistajien verkoston luomiseksi ohjelmistojen ja suunnittelun edistämiseksi. lujittamiseksi, kehitetään yhteisiä toimia jossa Tukijärjestelmä, jolla ääniraitojen (musiikki perusteella. edistetään kansainvälisten ja tehosteet) tuotantoa. Tuki myönnetään tuotantobudjetin eurooppalaisten elokuvien 1. 2. 2 Eurooppalaisten teosten off-line-levitys Tällä tarkoitetaan eurooppalaisten teosten levitystä yksityiskäyttöön tarkoitettujen levityksen apuvälineiden avulla. toimituksesta ja levityksestä vastaavien yhtiöiden automaattinen Automaattinen tuki: tukijärjestelmä, jolla edistetään eurooppalaisten elokuvien ja audiovisuaalisten teosten levitystä yksityiskäyttöön tarkoitettujen levityksen apuvälineiden kautta (kuten videokasetit, 50 DVD-videolevyt, DVD-rom). Tuki määräytyy sen mukaan, kuinka toimituksesta ja levityksestä vastaavat yhtiöt ovat menestyneet markkinoilla tietyllä ajanjaksolla. Levityksestä vastaavat yhtiöt voivat käyttää näin muodostuvan tuen vain sijoittamalla sen • digitaalisten apuvälineiden avulla levitettävien muissa Euroopan maissa tuotettujen uusien teosten toimitus- ja levityskuluihin, • muuten kuin digitaalisten apuvälineiden kautta levitettävien muissa Euroopan maissa tuotettujen uusien teosten myynninedistämiskuluihin. Järjestelmällä pyritään • edistämään uuden teknologian käyttöä yksityiskäyttöön tarkoitettujen eurooppalaisten jota kaikki eurooppalaiset teosten toimittamisessa (luodaan digitaalinen masternauha, levityksestä vastaavat yhtiöt voivat käyttää), • kannustetaan erityisesti levityksestä vastaavia yhtiöitä investoimaan muissa Euroopan maissa tuotetuille elokuville ja audiovisuaalisille teoksille sopiviin myynninedistämis- ja levityskuluihin, • tukemaan eurooppalaisten teosten monikielisyyttä (jälkiäänitys, tekstitys ja monikielinen tuotanto). 1. 2. 3 Televisiolevitys Kannustetaan riippumattomia tuottajia luomaan teoksia (fiktiot, dokumentit ja animaatiot) niin, että toimintaan osallistuu vähintään kolme eri kielialueeseen kuuluvaa levityksestä vastaavaa yritystä eri jäsenvaltioista. valintaperusteisiin Tuensaajien eritellään budjettiluokkien mukaan. Erityistukea myönnetään audiovisuaalisille teoksille, joilla pyritään hyödyntämään Euroopan kulttuuriperintöä ja kulttuurien monimuotoisuutta. kuulua määräyksiä, hankkeet joilla voi 1. 2. 4 Eurooppalaisten teosten on-line-levitys tarkoitetaan eurooppalaisten uusien kehitettyjen Tällä levityspalvelujen tilausvideopalvelu, kertamaksutelevisio). Tarkoituksena on edistää Euroopan audiovisuaalialan ohjelmatuotannon pitkälle mukautumista kehitettyjen palvelujen osalta. on-line-teosten avulla on-line-levityksen digitaalitekniikan kehitykseen viestimien erityisesti (Internet, levitystä pitkälle ja digitalisoimista Teosten ja myynninedistämismateriaalin luomista edistävillä toimenpiteillä kannustetaan eurooppalaisia yhtiöitä luetteloja luomaan eurooppalaisista digitaalisista teoksista, joita voidaan käyttää uusissa viestimissä. (on-line-yhteyksien digitaalisessa aihekohtaiset muodossa tarjoajat, kanavat) mainos- olevan ja 1. 3 Edistäminen 51 1. 3. 1 Edistäminen ja markkinoille pääsy Ohjelman toimenpiteillä pyritään a) parantamaan alan ammattilaisten edellytyksiä päästä Euroopan markkinoille ja liittyvillä ja kansainvälisille markkinoille erityistoimilla seuraavanlaisten tapahtumien yhteydessä: rahoitustukeen tekniseen apuun • tärkeimmät eurooppalaiset ja kansainväliset elokuvamessut, • tärkeimmät eurooppalaiset ja kansainväliset televisiomessut, • aihekohtaiset myyntitilaisuudet ja erityisesti animaatio- ja dokumenttielokuvien, multimedian ja uuden teknologian myyntitilaisuudet. b) edistämään eurooppalaisten ohjelmien luetteloja koskevan tietokannan toteuttamista. Tätä varten komissio kannustaa alan toiminnan harjoittajien verkostoitumista Euroopassa erityisesti tukemalla kansallisten myynninedistämisjärjestöjen yhteisiä toimia. Tärkeimpiä hankkeiden valintaperusteita ovat • eurooppalainen ulottuvuus, • alan ammattilaisille (tuottajille, levittäjille, valtuutetuille myyjille) tarkoitettujen palvelujen laatu, • palvelujen tarjoajien ja alan toiminnan harjoittajien asiantuntemus myynninedistämisen alalla. Rahoitusosuus on yleensä enintään 50 prosenttia hankekustannuksista. 1. 3. 2 Festivaalit Ohjelman toimenpiteillä pyritään: • tukemaan audiovisuaalialan festivaaleja, jotka järjestetään yhteistyökumppanien kanssa ja joilla esitettävistä teoksista suuri osa on eurooppalaisia, • tukemaan vähintään kahdeksassa audiovisuaalialan järjestettävien tilaisuuksien kesken toteutettavia eurooppalaisia yhteistyöhankkeita, joilla on yhteinen eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten myynninedistämistä ja liikkumista edistävä toimintasuunnitelma. jäsenvaltiossa alueilta peräisin olevien teosten myynninedistämistä, joilla tuetaan sellaisista jäsenvaltioista tai Erityistä huomiota kiinnitetään festivaaleihin, sellaisilta joilla on vähäiset mahdollisuudet audiovisuaalialan tuotantoon, sekä nuorten eurooppalaisten taiteilijoiden teosten myynninedistämistä ja joilla toteutetaan ohjelmistoihin sisällytettyjen eurooppalaisten teosten levityksen seurantaa. Etusija annetaan verkostohankkeille, joilla saadaan aikaan kestävää yhteistyötä tilaisuuksien kesken. 52 Rahoitusosuus on yleensä enintään 50 prosenttia hankekustannuksista. 1. 3. 3 Eurooppalaisen tuotannon myynninedistämistoimenpiteet Edistetään alan ammattilaisten ja myynninedistämistoimenpiteitä, eurooppalaisten elokuvien ja audiovisuaalisten teosten luomista. jäsenvaltioiden tiiviissä suurelle edistetään joilla yhteistyössä yleisölle toteuttamia tarkoitettujen 1. 4 Kokeiluhankkeet Komissio toteuttaa kokeiluhankkeita seuraavilla aloilla: – elokuvaperinnön säilyttäminen ja hyödyntäminen kannustamalla yhteistyökumppanuuksia elokuva-alan toiminnan harjoittajien ja julkisten tai yksityisten elinten kesken, – eurooppalaisten audiovisuaalisten ohjelmien arkistojen digitalisointi, – eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten luettelon oikeuksien haltijoiden verkostoituminen, – eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten ohjelmointi aihekohtaisille kanaville ja niiden levittäminen digitaalisessa muodossa, – uusien pitkälle kehitettyjen on-line-levityspalvelujen kehittämiselle ja levitykselle sopivan toimintaympäristön luominen. Komissio voi tarvittaessa turvautua neuvoa-antavien teknisten ryhmien apuun. 2. 2. 1 TÄYTÄNTÖÖNPANOMENETTELY Toimintatapa Ohjelman toteuttamiseksi komissio toimii tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa. Se kuulee myös muita osapuolia, joita asia koskee. Komissio valvoo, että alan ammattilaisten osallistuminen ohjelmaan kuvastaa Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta. 2. 2 Rahoitus 2. 2. 1 Yhteisön rahoitusosuus Yhteisön rahoitusosuus ei ylitä 50 prosenttia suunniteltujen toimenpiteiden kustannuksista (paitsi liitteessä mainituissa tapauksissa, joissa rahoitusosuudelle on asetettu enimmäismäärä), ja se myönnetään takaisin maksettavina ehdollisina ennakoina tai lainoina taikka tukina. Kun kyse on teosten monikielisyydestä, yhteisö osallistuu myöntämällä tukea toiminnalle. 2. 2. 2 Ennakkoarviointi, seuranta ja jälkiarviointi Ennen kuin komissio hyväksyy yhteisön tukea koskevan hakemuksen, se arvioi hakemuksen huolellisesti selvittääkseen sen yhdenmukaisuuden tämän päätöksen ja tämän liitteen 2 ja 3 kohdassa esitettyjen edellytysten kanssa. Yhteisön tukea koskeviin hakemuksiin on kuuluttava 53 • rahoitussuunnitelma, jossa on eritelty kaikki hankkeiden rahoituksen osat komissiolta haettu rahoitustuki mukaan luettuna, • työn alustava aikataulu, • kaikki muut komission vaatimat tarpeelliset tiedot. 2. 2. 3 Rahoitusta koskevat määräykset ja rahoituksen valvonta Komissio määrittelee tämän päätöksen mukaisiin toimenpiteisiin liittyviä maksusitoumuksia ja maksuja koskevat säännöt varainhoitosäännösten asianmukaisten säännösten mukaisesti. 2. 3 Soveltaminen 2. 3. 1 Komissio vastaa ohjelman täytäntöönpanosta. Tätä tarkoitusta varten se voi turvautua yhteistyöhön sellaisten konsulttien ja teknisen avun toimistojen kanssa, jotka valitaan tarjouspyyntömenettelyllä niiden alakohtaisen asiantuntemuksen perusteella. Tekninen apu rahoitetaan ohjelman talousarviosta. Komissio voi myös 8 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun solmia tilapäisiä kumppanuuksia erityiselinten, kuten Eureka menettelyn mukaisesti Audiovisuelin, ohjelman kanssa myynninedistämistavoitteita. toteuttaakseen vastaavat yhteisiä toimia, jotka Komissio vastaa ohjelmasta tukea saavien lopullisesta valinnasta ja päättää myönnettävästä rahoitustuesta 7 artiklan säännösten mukaisesti. Ohjelman toteutuksen ja erityisesti ohjelmasta rahoitusta saavien hankkeiden arvioinnin varmistamiseksi sekä verkostoitumisen varmistamiseksi komissio huolehtii siitä, että se kehittämisen, hyödyntää tuotannon, levityksen ja myynninedistämisen alalla. audiovisuaalialan asiantuntijoiden tunnustettujen pätevyyttä 2. 3. 2 Komissio tiedottaa asianmukaisilla toimilla ohjelman tarjoamista mahdollisuuksista ja edistää sen toimintaa. Komissio ja jäsenvaltiot toimenpiteet erityisesti Media-desk - tarvittavat yhteyspisteiden ja tiedotuspisteiden verkostojen toimintaa jatkamalla ja valvoen niiden ammattitaidon vahvistamista toteuttavat • ohjelman myynninedistämisen ja siitä tiedottamisen varmistamiseksi, • kannustaakseen alan ammattilaisia osallistumaan mahdollisimman laajasti ohjelman toimenpiteisiin, • avustaakseen alan ammattilaisia hankkeiden esittelyssä ehdotuspyyntöjen yhteydessä, • edistääkseen alan ammattilaisten rajatylittävää yhteistyötä, • huolehtiakseen pysyvästä yhteydestä jäsenvaltioiden eri tukea antaviin elimiin, jotta tämän ohjelman mukaiset toimenpiteet täydentäisivät kansallisia tukitoimenpiteitä. 54 1. TOIMENPITEEN NIMI RAHOITUSSELVITYS Eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten kehittämisen, levittämisen ja myynninedistämisen tukemista koskeva ohjelma 2. BUDJETTIKOHTA B 3 2010 3. OIKEUSPERUSTA Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 157 artikla 4. TOIMENPITEEN KUVAUS 4. 1 Toimenpiteen yleistavoite Ohjelman tarkoituksena on korjata Euroopan audiovisuaali- ja multimediasisältöteollisuuden puutteita, joista esimerkkinä ovat eurooppalaisten teosten vähäinen liikkuvuus tuotantomaan ulkopuolella ammatillinen täydennyskoulutus) ja loppuvaiheen investointien (levitys ja myynninedistäminen) jatkuva riittämättömyys suhteessa tuotantovolyymiin ja kilpaileviin amerikkalaisiin teoksiin. Yleistavoitteet ovat: alkuvaiheen investointien (hankkeiden kehittäminen, sekä – – – – – – – lisätä Euroopan audiovisuaalisen teollisuuden kilpailukykyä erityisesti Euroopan markkinoilla tukemalla sellaisten hankkeiden kehittämistä, joiden levityksen ja/tai jakelun mahdollisuudet ovat hyvät, vahvistaa riippumattomia eurooppalaisia tuotannosta ja levityksestä vastaavia yrityksiä (jotka ovat pääasiassa pk-yrityksiä) tukemalla niiden verkostoitumista, parantaa Euroopan sisältöteollisuuden asemaa uusien audiovisuaalisten viestimien markkinoilla, edistää audiovisuaalisten teosten liikkumista Euroopan markkinoilla ja niiden myynnin edistämistä yhteisön ulkopuolella, lisätä niiden maiden ja alueiden mahdollisuuksia, joilla on vähäiset mahdollisuudet audiovisuaalialan tuotantoon ja/tai joiden pinta-ala ja kielialue on pieni, varmistaa Euroopan kielellisen ja kulttuurisen monimuotoisuuden huomioon ottaminen, hyödyntää Euroopan audiovisuaalista perintöä. 4. 2 Toimenpiteen kesto ja sen uusimista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. (Koulutus) Media Plus joulukuuta 2005. Sen mahdollista uusimista käsitellään uudessa päätösmenettelyssä, perustuu perustamissopimuksen määräyksiin. -ohjelma kestää 1 päivästä tammikuuta 2001 31 päivään joka 55 5. MENOJEN JA TULOJEN LUOKITUS 5. 1 Ei-pakolliset menot 5. 2 Jaksotetut määrärahat 5. 3 Ei sovelleta 6. MENO- / TULOLAJI Kehittämiseen myönnetty rahoitustuki annetaan yksittäisille hankkeille yleensä takaisin maksettavina ehdollisina lainoina ja hankeluetteloille tukina, joita ei makseta takaisin. Rahoitusosuus on yleensä enintään 50 prosenttia hankekustannuksista, mutta se voi olla 60 prosenttia kustannuksista joissa hyödynnetään Euroopan kulttuurista monimuotoisuutta. sellaisissa hankkeissa, ja video) tukina, Levitykseen myönnetty rahoitustuki annetaan valikoiduissa tukijärjestelmissä yleensä takaisin maksettavina ehdollisina lainoina (elokuva ja televisio) ja automaattisissa tukijärjestelmissä (elokuva takaisin. Valtuutetuille myyjille, elokuvateattereille, kansainvälisten ääniraitojen tuottamiseen sekä digitaalisten teosten luettelojen laatimiseen myönnetty tuki on myös tukea, jota ei makseta takaisin. Rahoitusosuus on yleensä enintään 50 prosenttia hankekustannuksista, mutta se voi olla 60 prosenttia kustannuksista kulttuurista joissa monimuotoisuutta,. hyödynnetään Euroopan ei makseta hankkeissa, sellaisissa joita Myynninedistämiseen ja kokeiluhankkeille myönnetty tuki annetaan yleensä tukina, joita ei makseta takaisin. 7. RAHOITUSVAIKUTUKSET 7. 1 Toimenpiteen kokonaiskustannusten laskentatapa Määrärahat on laskettu kahdesta tietolähteestä saatujen tietojen perusteella: – – Media II -ohjelman täytäntöönpanosta saatavilla olevat tiedot (kutakin toimialaa ja toimintalinjaa koskevat tietokannat). Luvut perustuvat tarjouksien tekijöiden (jotka edustavat vähintään 50:tä prosenttia alan ammattilaisista) toimittamiin asiakirjoihin. järjestetty Muun muassa seuraavien asiakirjojen tiedot: audiovisuaalialan konferenssien pöytäkirjat (Birminghamissa pidetty audiovisuaalialan eurooppalainen konferenssi, tason Helsingissä asiantuntijaryhmän (Oreja-ryhmä), Media II -ohjelman väliarviointi (BIPE), komission asiakirjat (lähentymistä koskeva vihreä kirja, tiedonanto audiovisuaalipolitiikan tulevasta toiminnasta). Näihin asiakirjoihin sisältyy makrotaloutta koskevien analyysien lisäksi tiedot Euroopan audiovisuaaliteollisuuden alakohtaisista tarpeista. audiovisuaalipolitiikan koskeva foorumi), raportti digitaaliaikaa korkean ohjelman Tämän sekä Media-ohjelman (1991–1995) ja Media II -ohjelman (1996–2000) puitteissa harjoitetusta toiminnasta tulevat takaisinmaksut varataan Media Plus -ohjelman tarpeisiin. puitteissa myönnettyjen lainojen 56 Kehittäminen Kustannusten arvioitu jakautuminen kehittämisen alalla (miljoonaa euroa). KEHITTÄMINEN 2001 2002 2003 2004 2005 YHT Hankkeiden kehittäminen Yksittäisten hankkeiden kehittäminen Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen hakemusten määrä (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) Hankepakettien kehittäminen Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen hakemusten määrä (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) Kehittämistuki yhteensä Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) hakemusten määrä Levitys 2 1000 170 6,4 1 150 51 6,375 3 1150 221 2 1000 170 6,4 1 150 51 6,375 3 1150 221 2 1000 170 6,4 1 150 52 6,5 3 1150 222 2 1000 170 6,4 1 150 51 6,375 3 1150 221 2 1000 170 6,4 1 150 51 6,375 3 1150 221 10 5000 850 32,0 5 750 256 32,0 15 5750 1106 12,775 12,775 12,9 12,775 12,775 64,0 Kustannusten arvioitu jakautuminen levityksen alalla (miljoonaa euroa). LEVITYS 2001 2002 2003 2004 2005 YHT Elokuvalevityksen tuki Elokuvalevityksen valikoitu tuki Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) hakemusten määrä automaattinen Elokuvalevityksen tuki Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) hakemusten määrä 3 500 300 10 1 150 130 11 3 500 270 10 1 150 130 11 3 500 230 9 1 150 130 11 3 500 220 8 1 150 130 11 3 500 220 9 1 150 130 11 15 2500 1240 45,0 5 750 650 55,0 Valinta- prosentti - Tuki sopimus- ta kohti 17% - 37 647 34% - 125 000 19% - 57 866 Valinta- prosentti - Tuki sopimus- ta kohti 50% - 36 290 87% - 84 615 Elokuvateatterien tuki Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä 1 1 1 1 1 5 29% 57 Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) hakemusten määrä Valtuutettujen myyjien tuki Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) hakemusten määrä Ääniraitojen tuotantotuki Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) hakemusten määrä Televisiolevityksen tuki Televisiolevityksen valikoitu tuki Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) hakemusten määrä Off-line-levityksen tuki Toimittamisen automaattinen tuki (DVD) Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) hakemusten määrä On-line-levityksen tuki Luettelojen laatimisen tuki Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) hakemusten määrä Levitystuki yhteensä Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen hakemusten määrä (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) 500 120 3,5 500 150 3,5 500 150 3,5 500 150 3,5 500 150 3,5 2500 720 17,5 - 24 306 2 40 20 1 1 130 20 0,4 3 170 80 9 1 130 50 3 1 60 30 2 2 40 20 1 2 130 20 0,4 3 170 80 9 1 130 70 3 1 60 30 2 2 40 20 1 2 130 20 0,4 3 170 80 9 1 130 100 3 1 60 30 2 2 40 20 1 2 130 20 0,4 3 170 80 9 1 130 100 3 1 60 30 2 2 40 20 1 2 130 20 0,4 3 170 80 9 1 130 100 3 1 60 30 2 10 200 100 5,0 9 650 100 2,0 15 850 400 45 5 650 420 15,0 5 300 150 10,0 50% - 50 000 15% - 20 000 47% - 112 500 65% - 35 714 50% - 66 667 13 1680 750 39,4 14 1680 770 39,4 14 1680 760 38,4 14 1680 750 37,4 14 1680 750 37,4 69 8400 3780 192,0 45% - 51 455 58 Myynninedistäminen Kustannusten arvioitu jakautuminen myynnin edistämisen alalla (miljoonaa euroa). MYYNNINEDISTÄMINEN 2001 2002 2003 2004 2005 YHT Myynninedistäminen ja markkinoille pääsy markkinoiden Audiovisuaalisten tuki Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) hakemusten määrä suurtapahtumien Festivaalien ja tuki Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) hakemusten määrä Myynninedistämistuki yhteensä Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen hakemusten määrä (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) Kokeiluhankkeet 3 100 40 4,0 2 200 55 2,0 5 300 95 6 3 100 40 4,0 3 200 55 2,0 6 300 95 6 3 100 40 4,0 3 200 55 2,0 6 300 95 6 3 100 40 4,0 3 200 55 2,0 6 300 95 6 3 100 40 4,0 3 200 55 2,0 15 500 200 20,0 14 1000 275 10 6 300 95 29 1500 475 6 30,0 Kustannusten arvioitu jakautuminen kokeiluhankkeiden alalla (miljoonaa euroa) KOKEILUHANKKEET 2001 2002 2003 2004 2005 YHT Valinta- prosentti - Tuki sopimus- ta kohti 40% - 100 000 28% - 36 364 32% - 63 158 Valinta- prosentti - Tuki sopimusta kohti Kokeiluhankkeet Ehdotuspyyntöjen arvioitu määrä Tukihakemusten arvioitu määrä Hyväksyttyjen hakemusten määrä (arvio) Yhteensä (miljoonaa euroa) 2 30 3 2,0 2 30 6 4,0 2 30 6 4,0 2 30 6 5,0 2 30 6 5,0 10 150 27 20,0 18% - 740 741 59 7. 2 Kustannusten jakautuminen toimenpiteen eri tekijöiden kesken Kustannusten arvioitu jakautuminen kokeiluhankkeiden alalla (miljoonaa euroa) 2001 2002 2003 2004 2005 Yhteensä Toimenpide Kehittäminen Yksittäisten hankkeiden tuki Hankepakettien tuki (Slate funding) Kehittämistuki yhteensä Levitys Elokuvalevityksen valikoitu tuki Elokuvalevityksen automaattinen tuki Elokuvateatterien tuki Valtuutettujen myyjien tuki Ääniraitojen tuotantotuki Elokuvalevityksen tuki yhteensä Televisiolevityksen valikoitu tuki Televisiolevityksen tuki yhteensä Yksityiseen käyttöön tarkoitettujen teoksien automaattinen tuki Off-line-levityksen tuki yhteensä Luettelojen laatimisen tuki On-line-levityksen tuki yhteensä Levitystuki yhteensä Myynninedistäminen Audiovisuaalisten markkinoiden tuki Festivaalien ja suurtapahtumien tuki Myynninedistämistuki yhteensä Tekninen kehittäminen 6,4 6,375 12,775 6,4 6,375 12,775 10,0 11,0 3,0 1,0 0,4 25,9 9,0 9,0 3,0 3,0 2,0 2,0 39,4 4,0 2,0 6,0 10,0 11,0 3,0 1,0 0,4 25,9 9,0 9,0 3,0 3,0 2,0 2,0 39,4 4,0 2,0 6,0 6,4 6,5 12,9 9,0 11,0 3,0 1,0 0,4 24,9 9,0 9,0 3,0 3,0 2,0 2,0 38,4 4,0 2,0 6,0 6,4 6,375 12,775 6,4 6,375 12,775 8,0 11,0 3,0 1,0 0,4 23,9 9,0 9,0 3,0 3,0 2,0 2,0 37,4 40 2,0 6,0 8,0 11,0 3,0 1,0 0,4 23,9 9,0 9,0 3,0 3,0 2,0 2,0 37,4 4,0 2,0 6,0 Kokeiluhankkeet Monialaiset kustannukset KAIKKI YHTEENSÄ 2,0 8,3 68,98 4,0 8,3 70,98 4,0 8,3 70,10 5,0 8,3 69,98 5,0 8,3 69,98 Alaa koskevat toimet 32,0 32,0 64,0 45,0 55,0 15,0 05,0 02,0 125,0 45,0 45,0 15,0 15,0 10,0 10,0 192,0 20,0 10,0 30,0 20,0 41,5 350,0 EY, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat) Kustannusten jakautuminen 2001 2002 2003 2004 2005 Yhteensä – Media-desk-toiminta – Selvitykset ja asiantuntijoiden kokoukset1 – Tiedotus ja julkaisut Yhteensä 2,40 0,40 1,00 3,80 2,40 0,40 2,40 0,40 2,40 0,40 2,40 0,40 1,00 1,00 1,00 1,00 3,80 3,80 3,80 3,80 12,00 2,00 5,00 19,00 1 Komission 22. 4. 1992 antamassa tiedonannossa (SEC(1992) 769) mainittujen perusteiden mukaiset kustannukset. Komissio kutsuu asiantuntijat kokouksiin saadakseen neuvoja hankkeiden valinnassa kunkin ehdotuspyynnön yhteydessä. 60 7. 3 Talousarvion B-osaan kuuluvat teknisestä avusta aiheutuvat toimintamenot Monialaiset kustannukset EY, miljoonaa euroa (nykyiset hinnat) 2001 2002 2003 2004 2005 Yhteensä – Teknisen avun toimisto2 Yhteensä 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 4,5 22,5 22,5 Ehdotusten valinnassa ja seurannassa komissio voi saada teknistä ja/tai hallinnollista apua ulkopuolisilta tahoilta. Media I ja Media II -ohjelmien yhteydessä komissiota avustivat joilla oli asiantuntemusta ohjelman kattamilla aloilla. Tämän teknisen avun toimistot, ohjelman ja/tai hallinnollisesta avusta päätetään komission määrittelemien suuntaviivojen perusteella. Jos tämän ohjelman täytäntöönpanon yhteydessä päätetään käyttää teknisen avun toimistoja, komissiolle ilmoitetaan siitä asianmukaisesti teknisen avun toimistoja koskevan käsikirjan mukaisesti. täytäntöönpanon ulkopuolisesta käytettävästä yhteydessä teknisestä 7. 4 Maksusitoumusmäärärahojen/maksumäärärahojen aikataulu EY, miljoonaa euroa 2001 2002 2003 2004 2005 Yhteensä Maksusitoumusmäärärahat 68,98 70,98 70,10 69,98 69,98 350,0 Maksumäärärahat 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 Yhteensä 34,49 24,14 10,35 - - - - 68,98 - 35,49 24,84 10,65 - - - 70,98 - - 35,05 24,54 10,52 - - - - - 34,99 24,49 10,50 - - - - 34,99 24,49 10,50 70,10 69,98 69,98 34,49 59,63 70,24 70,17 69,99 34,99 10,50 350,0 8. PETOSTENVASTAISET TOIMENPITEET Ohjelman tuensaajat valitaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä useita kertoja vuodessa julkaistavien ehdotuspyyntöjen perusteella. Ennen kuin komissio hyväksyy yhteisön selvittääkseen sen tukea koskevan hakemuksen, yhdenmukaisuuden neuvoston päätösten ja ehdotuspyynnössä esitettyjen edellytysten kanssa. se arvioi hakemuksen huolellisesti 2 Teknisen avun toimisto antaa komissiolle teknistä ja hallinnollista apua hanke-ehdotusten tutkimisessa ja valittujen hankkeiden toteutuksen seurannassa. Teknisen avun toimiston käyttäminen ei merkitse minkäänlaista toimivallan siirtämistä komissiolta, jolla on täysi päätösvalta. 61 Yhteisön tukea koskevaan hakemukseen on kuuluttava – – – rahoitussuunnitelma, jossa on eritelty kaikki hankkeiden rahoituksen osat komissiolta haettu rahoitustuki mukaan luettuna, työn alustava aikataulu, kaikki muut komission ehdotuspyyntöön liittyvissä yksityiskohtaisissa ohjeissa vaaditut tarpeelliset tiedot. Ehdotusten valinnassa komissiota avustavat teknisen avun toimistot, joilla on asiantuntemusta ohjelman kattamilla aloilla. Tukikelpoisiksi todetut hankkeet esitetään ensin riippumattomille joka koostuu ohjelmaan asiantuntijoille ja toimitetaan sitten Media-ohjelman komitealle, osallistuvien valtioiden edustajista. Euroopan komissio tekee lopullisen päätöksen. Ennen rahoitusosuuksien maksamista on toimitettava yksityiskohtaiset selvitysasiakirjat ja valvonta toimintakertomukset. Maksamiseen (tilintarkastus) ja keskitetty seuranta. liittyvät myös toteutettava paikalla Lisäksi eri elimet (tilintarkastustuomioistuin, varainhoidon valvoja sekä tulojen ja menojen toteutettavien toimenpiteiden hallinnoinnista vastaavia elimiä ja hyväksyjä) valvovat tuensaajia. 9. KUSTANNUSTEHOKKUUSANALYYSIN OSATEKIJÄT 9. 1 Määrälliset erityistavoitteet ja kohderyhmä Kehittämisessä tavoitteena on korjata Euroopan teollisuudessa vallitseva tilanne, jossa kehittämisvaiheen investoinnit ovat riittämättömiä, erityisesti sellaisten hankkeiden osalta, joilla on hyvät mahdollisuudet kaupalliseen menestykseen Euroopan markkinoilla. Tavoitteena on myös ja muodostamaan verkostoja. lujittamaan asemaansa riippumattomia yrityksiä avustaa Kehittämistuen tarkoituksena on – – lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä antaa lisärahoitusta yrityksille, jotka kehittävät fiktio-, animaatio- ja dokumenttiteoksia koskevia hankkeita sekä hyödyntävät uutta teknologiaa, pitkällä aikavälillä toteuttaa toimenpiteitä yhteisvaikutuksessa koulutustuen kanssa ja muuttaa ammattikäytäntöjä niin, että nykyistä enemmän huomiota kiinnitetään hankkeiden kehittämiseen. Kehittämistuella pyritään siis – – vireimpiä riippumattomia kannustamaan kehitysstrategioita, kasvattamaan näiden yritysten koko sellaiseksi, että lisääntyvän liiketoiminnan sekä lisätä luetteloista saatujen tulojen ja liikevoiton kasvun ansiosta ne voivat investointeja eurooppalaisten hankkeiden kehittämiseen. toteuttamaan kaupallisia tuottajia 62 Levitystuella pyritään lyhyellä aikavälillä – – – – – Euroopan maissa lisäämään eurooppalaisten teosten hyödyntämistä Euroopassa levityksen eri apuvälineitä apuna käyttäen ja edistämään eurooppalaisten teosten liikkumista markkinoilla, saamaan muissa (kulttuuritarjonnan moninaisuus) tukemalla erityisesti monikielistä tuotantoa, parantamaan näiden teosten asemaa, näkyvyyttä ja kannattavuutta levityksen eri apuvälineiden avulla (elokuva, video ja DVD-videolevyt, televisio), kannustamaan kansallisia ja kansainvälisiä levittäjiä (valtuutettuja myyjiä) lisäämään investointejaan kaikkiin eurooppalaisiin teoksiin (mainonta, myynninedistäminen), kannustamaan kansallista ja kansainvälistä levitysalaa investoimaan yhä enemmän erityisesti muissa Euroopan maissa tuotettujen teosten tuotantovaiheeseen. saataville tuotetut yleisön teokset keskipitkällä aikavälillä – – – – – parantamaan eurooppalaisten teosten liikkuvuutta ja kannattavuutta Euroopan markkinoilla ja kansainvälisillä markkinoilla kuluttajien käytettävissä olevien levityksen apuvälineiden kautta, lisäämään levityksestä vastaavien yhtiöiden (elokuva, video, televisio) kilpailukykyä sekä eurooppalaisten teosten oikeuksien luettelojen laatimista ja hyödyntämistä, kehittämään verkostoitumista ja yhteisiä strategioita Euroopassa kehittämällä levityksen ja tuotannon välisiä yhteyksiä, lisäämään Euroopan markkinoille tarkoitettujen teosten tuotantoa (levitysjohtoinen tuotanto) kunnioittamalla kielellistä ja kulttuurista monimuotoisuutta, kehittämään eurooppalaisen yleisön tietämystä muissa Euroopan maissa tuotetuista teoksista ja heidän mieltymystään niihin ja vahvistamaan näin Euroopan kulttuuri- identiteettiä eri ilmaisukeinojen avulla. Myynninedistämistuella pyritään – – – – osallistumista edistämään eurooppalaisten audiovisuaalialan ammattilaisten ja audiovisuaalisten ohjelmien asemaa perinteisillä markkinoilla sekä kehittyvillä eurooppalaisilla ja kansainvälisillä markkinoilla, edistämään eurooppalaisten audiovisuaalialan ammattilaisten ja audiovisuaalisten ohjelmien on eurooppalaisten ohjelmien liikkumisen, vaihdon ja myynnin edistäminen Euroopassa ja sen ulkopuolella, edistämään eurooppalaisten audiovisuaalisten teosten esittämistä eurooppalaisissa ja kansainvälisissä tapahtumissa ja/tai festivaaleilla, edistämään alan ammattilaisten ja kansallisten järjestöjen verkostoitumista Euroopassa resurssien optimoimiseksi. tarkoituksena toimintaan, kaikkeen jonka Ala - Kehittäminen Kohderyhmä Riippumattomat eurooppalaiset tuotantoyhtiöt (pk-yritykset) - Fiktiot - Dokumentit - Animaatiot - Multimedia 63 Levitys Myynnin- edistäminen - - - - - - - - - - - Eurooppalaiset elokuvalevityksestä vastaavat yhtiöt (muun muassa elokuvat, videot, DVD-videolevyt) Riippumattomat eurooppalaiset elokuva- ja televisiotuottajat Eurooppalaiset valtuutetut myyjät Teosten oikeuksien haltijat (luettelot): muun muassa levityksestä vastaavat yhtiöt Aihekohtaiset kanavat Riippumattomat eurooppalaiset elokuvateatterien omistajat Eurooppalaiset ja kansainväliset audiovisuaalialan messut Kansainväliset audiovisuaalialan festivaalit, teoksista suuri osa on eurooppalaisia Kansainvälisistä joilla esitettävistä teoksista suuri osa on eurooppalaisia, huolehtivat eurooppalaiset järjestöt Eurooppalaiset audiovisuaalialan toiminnan harjoittajat Kansainväliset audiovisuaalialan tapahtumat, eurooppalaisten ammattilaisten asemaa joissa edistetään alan joilla esitettävistä teosten myyntiä audiovisuaalialan festivaaleista, lahjakkaiden ja 9. 2 Toimenpiteen perustelut Yhteisön rahoitustuen tarpeellisuus erityisesti toissijaisuusperiaate huomioon ottaen: Ehdotettu tukiohjelma on osa Euroopan unionin audiovisuaalipolitiikkaa. toimii toissijaisuusperiaatteen mukaisesti kansallisiin Ohjelma toimenpiteisiin, sillä se perustuu näihin toimenpiteisiin ja täydentää niitä. Ohjelman tavoitteet vastaavat perustamissopimuksessa ja erityisesti sen 157 artiklassa mainittuja tavoitteita, koska sillä pyritään suhteessa nykyisiin – – – – nopeuttamaan teollisuuden mukauttamista rakenteellisiin muutoksiin, edistämään kaikkialla yhteisössä yritysten, erityisesti pienten ja keskisuurten yritysten, aloittamisen ja kehittämisen kannalta suotuisaa toimintaympäristöä, edistämään yritysten välisen yhteistyön kannalta suotuisaa toimintaympäristöä, edistämään innovaatioita, tutkimusta ja teknologista kehittämistä koskevan politiikan antamien teollisten mahdollisuuksien parempaa hyväksikäyttöä. Toimenpiteen toteuttamisessa käytettävien menettelytapojen valinta: Kyseessä on taloudellinen kannustin, jolla pyritään hankkimaan investointeja teollisuudesta ja lisäämään liiketoimintaa huomattavasti. Toimintatapa on yhdenmukainen markkinoiden toiminnan kanssa samalla kun sillä vauhditetaan markkinoiden toimintaa. Valtioiden julkiset tuet on kohdennettu selkeästi tuotannon tukemiseen, kun taas Media- ohjelman tuet on kohdennettu hankkeiden kehittämiseen ja teosten levitykseen. Kansallisten tuotantotukien osuus on 59 prosenttia kaikista kansallisista tuista, kun taas levitystuen osuus on 5 prosenttia ja hyödyntämistuen osuus 6 prosenttia kaikista tuista. Yhteisön pääomien liikkuvuutta lisäävien Media II –ohjelman taloudellisten toimenpiteiden kerrannaisvaikutus kehittämisessä on keskimäärin 4,19 ja levityksessä 7,2. 64 – Tärkeimmät epävarmuustekijät, jotka voivat vaikuttaa toimenpiteen erityistuloksiin: kyseessä on riskialtis kokeiluluontoinen teollisuus. 9. 3 Toimenpiteen seuranta ja arviointi Suoritusten osoittimet: Yksittäiset hankkeet - - - Kehitettyjen hankkeiden määrä Tuotantovaiheessa olevien hankkeiden määrä Tuotantoyritysten kehittämisvaiheessa (euroissa) investointien määrä - Media-tuella kehitettyjen, tuotantomaan ulkopuolelle Kehittäminen Hankepaketit - - - - levitettyjen teosten määrä Ohjelmasta tukea saavien yritysten määrä Kehitettyjen hankkeiden määrä yritystä ja vuotta kohti Tuotantovaiheessa olevien hankkeiden määrä Niiden yritysten määrä, yhteisvaikutusta hankkeiden kehittämisessä jotka ovat saaneet aikaan Elokuvalevityksen valikoitu tuki Elokuvalevityksen automaattinen tuki Valtuutettujen myyjien tuki Levitys - - - - ja (elokuvaa tuotantobudjettiin Tuotantomaan ulkopuolelle levitettyjen elokuvien määrä (yhtiötä, maata ja vuotta kohti) Levityksestä vastaavien yhtiöiden määrä yhtä levitettyä elokuvaa kohti (verkostot) Eurooppalaisten levityksestä vastaavien yhtiöiden määrä (osallistuminen ohjelmaan) Elokuvan keräämien maksavien katsojien määrät - - Kopioiden määrä aluetta kohti - Myynninedistämiskustannukset suhteessa kohti) vähimmäistakuuseen (Minimum Guaranti) Niissä Euroopan maissa tuotettujen levitettyjen elokuvien määrä, tuotantomahdollisuudet ovat vähäiset Takaisinmaksut (elokuvan menestys markkinoilla) - Tuotantomaan ulkopuolelle levitettyjen elokuvien määrä - Eurooppalaisten levityksestä vastaavien yhtiöiden määrä - Elokuvan keräämien maksavien katsojien määrät - - Kopioiden määrä aluetta kohti - Myynninedistämiskustannukset suhteessa ja muualle joiden audiovisuaaliset aluetta ja maksettuun aluetta ja maksettuun kohti) vähimmäistakuuseen (minimum garanti) Sijoitukset kopioihin ja mainontaan, vähimmäistakuisiin (minima garanties) ja yhteistuotantoon Ohjelmasta tukea saavien yritysten määrä Tuettujen elokuvien määrä Alueet, joihin kutakin elokuvaa on myyty Saadut tulot myytyä elokuvaa kohti Verkostoituneiden elokuvateatterien määrä tuotettujen Euroopan maissa - - - - - - Muissa tuotantobudjettiin (elokuvaa elokuvien ja - Elokuvateatterien tuki - Muissa Euroopan maissa tuotettujen elokuvien keräämät katsojamäärät esittäminen - Muissa Euroopan maissa tuotetuista elokuvista saatujen myynninedistämiseen suhteessa määrä Ääniraitojen tuotantotuki - - - - tulojen sijoitettuihin varoihin Tuettujen hankkeiden määrä Tukea saavien yritysten määrä Levityksen jakautuminen maittain Tuetuista elokuvista saadut tulot 65 Televisiolevityksen valikoitu tuki Yksityiskäyttöön tarkoitettujen teosten automaattinen tuki (video, DVD) Luettelojen laatimiseen myönnettävä tuki - - - (suhteessa niiden alueiden määrään, Tuettujen hankkeiden määrä Hankkeeseen osallistuvien kumppanimaiden määrä Takaisinmaksut joille elokuvaa on myyty) - Myynnin jakautuminen maittain - - Saadut tulot Tuotantomaan ulkopuolella levitettyjen eurooppalaisten teosten määrä kutakin levityksen apuvälinettä kohti Ohjelmasta tukea saavien eurooppalaisten toimittajien määrä Teosten markkinoinnista saatavien tulojen määrä kutakin levityksen apuvälinettä kohti Niistä maista peräisin olevien teosten määrä, mahdollisuudet tuotantoon vähäiset DVD-videolevyn muodossa saatujen tulojen uudelleeninvestointi Tuettujen yritysten määrä Tuettuihin luetteloihin sisältyvä tuntimäärä tuotannon lajia ja tuotantomaata kohti audiovisuaaliseen joissa ovat levitetyistä teoksista - - - - - - - Myynnin jakautuminen alueittain ja saadut tulot - Komission rahoitustuen ja kokonaisinvestointien välinen yhteys (suhteessa luettelon volyymiin) - Tuettujen tavaramerkkien määrä audiovisuaalisten markkinoiden ja - Markkinoilla toimivien ja tavaramerkkejä omistavien Edistäminen Edistämistuki yhtiöiden ja muiden kumppanien määrä - Markkinoilla olevien ohjelmien määrä - - - - - Ohjelmien vaihdon volyymi Saatujen tulojen määrä Tuettujen audiovisuaalialan festivaalien määrä Eurooppalaisten elokuvien osuus Tuotantomaan ulkopuolella esitettyjen eurooppalaisten elokuvien osuus Katsojamäärä Festivaaliesityksen elokuvien määrä Esitettyjen, nuorten elokuvantekijöiden teosten määrä kaupallisesti levitettyjen jälkeen Festivaalien ja suurtapahtumien tuki - - - Komissio seuraa keskeisimpiä indikaattoreita ohjelman täytäntöönpanon aikana. Rahoitustuen saajien on komission kanssa tekemiensä sopimusten mukaisesti annettava tarvittavat tiedot jatkuvaa arviointia, väliarviointia ja jälkiarviointia varten. Säädettyä jälkiarviointia koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja toteuttamisaikataulu: Komissio laatii ohjelmasta kaksi arviointikertomusta. laaditaan kahden vuoden kuluttua ohjelman Välikertomus: Ensimmäinen kertomus täytäntöönpanosta. Kertomuksessa on tarkoitus tehdä ensimmäinen arviointi ohjelman puolivälissä saavutetuista tuloksista, jotta ohjelman toista toteutusvaihetta varten voidaan tehdä tarvittavat muutokset ja tarkistukset. Tätä tarkoitusta varten komissio voi turvautua perusteella ulkopuolisten tarjouspyynnön kautta. Komissio esittää kertomuksensa Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle. apuun. Konsultit asiantuntemuksen konsulttien valitaan 66 Loppukertomus: Toinen kertomus laaditaan ohjelman täytäntöönpanoon kuluneiden viiden vuoden kuluttua. Kertomuksen tarkoituksena on verrata tukijärjestelmistä saatuja tuloksia ohjelman tavoitteisiin. Samoin kuin välikertomusta laadittaessa komissio voi turvautua ulkopuolisten konsulttien apuun. Komissio esittää loppukertomuksen Euroopan parlamentille, neuvostolle sekä talous- ja sosiaalikomitealle. Media II -ohjelmasta saatujen kokemusten perusteella komissio harkitsee, jatkaako se tuensaajien tilien tarkastuksia (vuosittain noin 30) varmistaakseen yhteisön varojen moitteettoman käytön. Tilintarkastusten tulokset esitetään kirjallisessa kertomuksessa. Tulosten arviointi: Tiedot, joiden perusteella ohjelman suorituskykyä, tuloksia ja vaikutuksia mitataan, saadaan seuraavista lähteistä: – – – – – hakuasiakirjoihin sisältyvien ja tuensaajien kanssa tehtyjen sopimusten seurannasta saatujen tietojen perusteella laaditut tilastotiedot, tilintarkastukseen (vuosittain 30), valittujen ohjelman tuensaajien tilintarkastuskertomukset Media-desk -yhteyspisteiden ja tiedotuspisteiden verkostoissa ja kansallisilla markkinoilla käydyt keskustelut, asiantuntijoiden ja instituutioiden edustajien kanssa käydyt keskustelut (kansalliset ja kansainväliset toimialajärjestöt), audiovisuaalialan ammattilaisten ja erityiskoulutuselinten edustajien kanssa käydyt keskustelut. 10. HALLINTOMENOT A-OSA) (YLEISEN TALOUSARVION PÄÄLUOKKA III, Tiedot on ilmoitettava samanaikaisesti budjettipääosastoon sekä henkilöstön ja hallinnon pääosastoon. Henkilöstön ja hallinnon pääosasto toimittaa tiedot ja niitä koskevan lausuntonsa budjettipääosastoon. Tarvittavien hallinnollisten varojen tosiasiallinen käyttöönotto riippuu komission vuotuisesta varojen jakamista koskevasta päätöksestä, ja siinä otetaan huomioon henkilöstön määrä ja budjettivallan käyttäjän myöntämät lisämäärärahat. 67 10. 1 Vaikutus henkilöstön määrään Toimi Toimenpiteen hallinnointiin osoitettava henkilöstö vakinaiset virat Väliaikaiset toimet Virkamiehet tai väliaikainen henkilöstö Muu henkilöstö 9A ; 6B ; 8C ; A B C joista Kesto lisähenkilöstöä 4A ; 3B ; 5C ; 2001–2005 PO:n tai kyseisen yksikön nykyistä henkilöstöä 5A ; 3B ; 3C Yhteensä 23 11 12 5 vuotta Tarvittava hallinnollinen henkilöstö voidaan saada käyttöön komission vuosittaisen varojen myöntämistä koskevan päätöksen puitteissa ottaen erityisesti huomioon budjettivallan käyttäjän myöntämä lisärahoitus. Koulutuksen ja kulttuurin pääosaston on siis otettava huomioon se mahdollisuus, että budjettivallan käyttäjä ei tämän lainsäädäntöehdotuksen tultua hyväksytyksi myönnäkään komissiolle tarvittavaa lisärahoitusta. Jos henkilöstöä ei voida siirtää komission muista yksiköistä, koulutuksen ja kulttuurin pääosaston on vastattava henkilöstön lisätarpeeseen yksinomaan sisäisin siirroin. 10. 2 Lisähenkilöstön rahoituksellinen kokonaisvaikutus Määrärahat Laskutapa (euroa) 23 henkilöä/vuosi x 108 000 Talousarvion osastot A1, A2, A4, A5 ja A7. (yksikköhinta) x 5 vuotta. € Virkamiehet 12 420 000 Väliaikainen henkilöstö - Muu henkilöstö (Budjettikohta A0-7002) Yhteensä 12 420 000 Määristä ilmenevät lisähenkilöstöstä aiheutuvat kokonaiskustannukset koko toimenpiteen ajalta, kun kyseessä on määräaikainen toimi, ja 12 kuukauden ajalta, kun toimenpiteen kestoa ei ole määritelty. 68 10. 3 Toimenpiteeseen liittyvästä toiminnasta aiheutuvien muiden kulujen kasvu, etenkin komiteoiden ja asiantuntijaryhmien kokouskulut Budjettikohta (nro ja nimike) A-7031 Komiteat, joiden kuuleminen on välttämätöntä Määrärahat 949 000 A-7030 Kokouskulut 1 662 000 (euroa) Laskutapa € € komitea: kokousta Islannista kansallista asiantuntijaa asiantuntijaa asiantuntijaa/valtuuskunta, asiantuntijaa € asiantuntijaa 30 Media-ohjelman kohti) + 650 (2 – kohti (900 2 laskentaperuste: komission virkamatkakulut 1998) + 2 asiantuntijaa asiantuntijaa kohti - laskentaperuste: komission Norjasta (650 virkamatkakulut kohti: komitean 1998). Yhteensä €. Komitea kokoontuu kerran kuukaudessa x 5 vuotta = 22 600 1 356 000. Media-ohjelman komitean talousarviosta varataan 70 % Media Plus -päätöstä varten. Kuultavat asiantuntijaa (2 asiantuntijaa valtuuskuntaa kohti, 800 ja oleskelukulut), 2 asiantuntijaa matka- asiantuntijaa kohti matkakustannuksiin – laskentaperuste: komission € oleskelua varten) + 2 asiantuntijaa virkamatkakulut 1998 ja 149,63 Norjasta – kohti matkakustannuksiin € laskentaperuste: komission virkamatkakulut 1998 ja 149,63 € oleskelua varten). Yhteensä ryhmän kokousta kohti: 27 700 Ryhmä kokoontuu kerran kuukaudessa x 5 vuotta. tekniset asiantuntijaryhmät: 30 muuta kuin kansallista /asiantuntija, € (900 asiantuntijaa Islannista (650 € €. Yhteensä 2 611 000 Talousarvion osastoihin A-7 liittyvät kulut kohdassa 10 katetaan koulutuksen ja kulttuurin pääosaston kokonaismäärärahoista. 69