title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2260/99 υποβολή: María Sornosa Martínez (PSE) προς την Επιτροπή. Προστασία του περιβάλλοντος και ιστορική κληρονομιά της τοποθεσίας Dos Llometes στη Βαλένθια (Ισπανία).

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
Spain
application of EU law
environmental impact
heritage protection
historic site
protection of animal life
town planning

text: 3. 10. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 280 E/21 (2000/C 280 E/019) GRAPTH ERVTHSH E-2258/99 ypobolh·: Theresa Villiers (PPE-DE) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Συζητη΄σεις επι΄ φορολογικω΄ν θεµα΄των Ποιε΄ς αλλαγε΄ς στα φορολογικα΄ καθεστω΄τα της ΕΕ φρονει΄ η Επιτροπη΄ πως θα πρε΄πει να εξετασθου΄ν µε την 1. ευκαιρι΄α της επο΄µενης ∆ιακυβερνητικη΄ς ∆ια΄σκεψης; Ειδικο΄τερα, στηρι΄ζει η Επιτροπη΄ την καθιε΄ρωση της ψηφοφορι΄ας µε ειδικη΄ πλειοψηφι΄α για οποιαδη΄ποτε 2. φορολογικα΄ θε΄µατα και, εα΄ν ναι, για ποια΄; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Febroyari·oy 2000) Όπως προκυ΄πτει απο΄ τη γνω΄µη της Επιτροπη΄ς, που εκδο΄θηκε στις 26 Ιανουαρι΄ου 2000 (1), η Επιτροπη΄ θεωρει΄ ο΄τι η φορολογι΄α και η κοινωνικη΄ ασφα΄λεια, επειδη΄ αντικατοπτρι΄ζουν τις θεµελιω΄δεις κατευθυ΄νσεις του εθνικου΄ νοµοθε΄τη ο΄σον αφορα΄ την οικονοµικη΄ και κοινωνικη΄ πολιτικη΄ και την πολιτικη΄ αλληλεγγυ΄ης, καθορι΄ζουν σηµαντικα΄ τις εθνικε΄ς πολιτικε΄ς επιλογε΄ς των πολιτω΄ν, πρα΄γµα που δικαιολογει΄, κατα΄ γενικο΄ τρο΄πο, την διατη΄ρηση της οµοφωνι΄ας. Ωστο΄σο, η Επιτροπη΄ θεωρει΄ ο΄τι ορισµε΄νες πλευρε΄ς αυτω΄ν των δυ΄ο τοµε΄ων, που ει΄ναι αλληλε΄νδετα συνδεδεµε΄νοι µε τη σωστη΄ λειτουργι΄α της εσωτερικη΄ς αγορα΄ς, θα πρε΄πει να αποφασι΄ζονται µε ειδικη΄ πλειοψηφι΄α, ιδιαι΄τερα ο΄ταν τα εµπο΄δια αυτα΄ οδηγου΄ν σε διακρι΄σεις, διπλη΄ φορολο΄γηση η΄ φοροδιαφυγη΄. Πρε΄πει να τονιστει΄ ο΄τι δεν υπα΄ρχει η τα΄ση µετακι΄νησης προς γενικη΄ εναρµο΄νιση των εθνικω΄ν συστηµα΄των, των φορολογικω΄ν βα΄σεων και ποσοστω΄ν. Επιπλε΄ον, η ψηφοφορι΄α για ειδικη΄ πλειοψηφι΄α θα πρε΄πει να εφαρµο΄ζεται ο΄ταν η΄δη ε΄χει εναρµονιστει΄ η νοµοθεσι΄α, προκειµε΄νου να απλοποιηθου΄ν και να εκσυγχρονιστου΄ν οι ισχυ΄οντες κανο΄νες και να εξασφαλιστει΄ ο΄τι αυτοι΄ εφαρµο΄ζονται περισσο΄τερο οµοιο΄µορφα. Αυτο΄ ισχυ΄ει, ιδιαι΄τερα, για το κοινο΄ συ΄στηµα ΦΠΑ και τη διακι΄νηση και τους ελε΄γχους εµπορευµα΄των που υπο΄κεινται σε ειδικε΄ς εισφορε΄ς. Τε΄λος, η Επιτροπη΄ δεσµευ΄εται για την καταπολε΄µηση της απα΄της, η οποι΄α ε΄χει καταστει΄ ολοε΄να και µεγαλυ΄τερο προ΄βληµα µε την κατα΄ργηση των δασµολογικω΄ν συνο΄ρων για τα εµπορευ΄µατα και την ελευθε΄ρωση της κι΄νησης κεφαλαι΄ων. Για το λο΄γο αυτο΄, η ψηφοφορι΄α για ειδικη΄ πλειοψηφι΄α πρε΄πει επι΄σης να εφαρµο΄ζεται σε µε΄τρα που αποσκοπου΄ν στην προ΄ληψη της αποφυγη΄ς καταβολη΄ς φο΄ρων και της φορολογικη΄ς απα΄της. Η Επιτροπη΄ θα υποβα΄λλει αργο΄τερα λεπτοµερει΄ς προτα΄σεις για το θε΄µα αυτο΄ στην διακυβερνητικη΄ δια΄σκεψη. (1) «Η υιοθε΄τηση θεσµω΄ν για την επιτυχι΄α της διευ΄ρυνσης» (cid:129) Γνω΄µη της Επιτροπη΄ς, βα΄σει του α΄ρθρου 48 της συνθη΄κης για την Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση, σχετικα΄ µε τη συ΄νοδο δια΄σκεψης των εκπροσω΄πων των κρατω΄ν µελω΄ν προκειµε΄νου να τροποποι- ηθου΄ν οι συνθη΄κες (cid:129) COM(00)34. (2000/C 280 E/020) GRAPTH ERVTHSH E-2260/99 ypobolh·: María Sornosa Martínez (PSE) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Προστασι΄α του περιβα΄λλοντος και ιστορικη΄ κληρονοµια΄ της τοποθεσι΄ας Dos Llometes στη Βαλε΄νθια (Ισπανι΄α) Στην τοποθεσι΄α Dos Llometes de Massarrojos (Βαλε΄νθια) βρι΄σκεται σε εξε΄λιξη ε΄να σχε΄διο κατασκευη΄ς οικισµου΄ που προκα΄λεσε την καταγγελι΄α περιοι΄κων και οργανω΄σεων διο΄τι εκτιµα΄ται ο΄τι το εν λο΄γω σχε΄διο βλα΄πτει το περιβα΄λλον και την ιστορικη΄ κληρονοµια΄. Οι καταγγε΄λοντες (κυρι΄ως η Colla Ecologista de Massarrojos) υπε΄βαλαν τις κατηγορι΄ες τους κατα΄ της κατασκευα΄στριας εταιρει΄ας (Onofre Miguel) στον ανακριτη΄ αριθ. 14 της Βαλε΄νθια. Με την εν λο΄γω καταγγελι΄α υποβα΄λλεται στον δικαστη΄ µι΄α ε΄κθεση της Societat Valenciana d(cid:146)Ornitologia στην οποι΄α αναφε΄ρεται ο΄τι η εν C 280 E/22 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 3. 10. 2000 λο΄γω τοποθεσι΄α αποτελει΄ βιο΄τοπο για 65 ει΄δη πτηνω΄ν, εκ των οποι΄ων 47 προστατευο΄µενα, και µι΄α µελε΄τη του Πανεπιστηµι΄ου της Βαλε΄νθια στην οποι΄α η τοποθεσι΄α χαρακτηρι΄ζεται ως «παλαιοντολογικο΄ς χω΄ρος που ενδε΄χεται να περιε΄χει απολιθω΄µατα ηλικι΄ας δε΄κα εκατοµ. ετω΄ν». Ει΄ναι διατεθειµε΄νη η Επιτροπη΄ να ενδιαφερθει΄ για το περιεχο΄µενο της ε΄κθεσης της Societat Valenciana d(cid:146)Ornitologia προκειµε΄νου να διαπιστω΄σει εα΄ν τα ει΄δη που περιε΄χονται στην καταγγελι΄α προστατευ΄ονται απο΄ την Οδηγι΄α 79/409/ΕΟΚ (1) σχετικα΄ µε την προστασι΄α των πτηνω΄ν, και εα΄ν ναι, να παρε΄µβει για την παραβι΄αση αυτη΄ της κοινοτικη΄ς νοµοθεσι΄ας; Μπορει΄ επι΄σης να ελε΄γξει η Επιτροπη΄ εα΄ν υπα΄ρχει στο σχε΄διο των Dos Llometes παραβι΄αση της κοινοτικη΄ς νοµοθεσι΄ας ως προς την οδηγι΄α 92/43/ΕΟΚ (2) σχετικα΄ µε τη διατη΄ρηση των βιοτο΄πων της δασικη΄ς χλωρι΄δας και πανι΄δας; Σκοπευ΄ει η Επιτροπη΄ να ζητη΄σει απο΄ τις αρµο΄διες αρχε΄ς πληροφορι΄ες σχετικα΄ µε το εα΄ν για την υλοποι΄ηση του σχεδι΄ου των Dos Llometes ε΄χει εκπονηθει΄ µελε΄τη περιβαλλοντικω΄ν επιπτω΄σεων, βα΄σει της οδηγι΄ας 85/337/ ΕΟΚ (3); ∆εν θεωρει΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι η καταστροφη΄ της ιστορικη΄ς κληρονοµια΄ς που θα προκαλου΄σε η κατασκευη΄ οικισµου΄ στην τοποθεσι΄α των Dos Llometes αντιβαι΄νει απολυ΄τως µε το περιεχο΄µενο της Συ΄στασης 75/65/ΕΟΚ (4) προς τα κρα΄τη µε΄λη σχετικα΄ µε την προστασι΄α της αρχιτεκτονικη΄ς και της φυσικη΄ς κληρονοµια΄ς; (1) (2) (3) (4) ΕΕ L 103 της 25. 4. 1979, σελ. 1. ΕΕ L 206 της 22. 7. 1992, σελ. 7. ΕΕ L 175 της 5. 7. 1985, σελ. 40. ΕΕ L 21 της 28. 1. 1975, σελ. 22. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Ianoyari·oy 2000) Η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει γνω΄ση των γεγονο΄των τα οποι΄α αναφε΄ρει το Αξιο΄τιµο Με΄λος. Ει΄ναι διατεθειµε΄νη να εξετα΄σει την ε΄κθεση της «Societat Valenciana d(cid:146)Ornitolog(cid:237)a», προκειµε΄νου να προσδιορι΄σει κατα΄ πο΄σον τα ει΄δη τα οποι΄α καταγρα΄φονται στην καταγγελι΄α που υποβλη΄θηκε στον ανακριτη΄ προστατευ΄ονται απο΄ την οδηγι΄α 79/409/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 2 Ιανουαρι΄ου 1979 περι΄ της διατηρη΄σεως των αγρι΄ων πτηνω΄ν. Στην περι΄πτωση αυτη΄, η Επιτροπη΄ θα ζητη΄σει απο΄ τις ισπανικε΄ς αρχε΄ς να υποβα΄λουν τις παρατηρη΄σεις τους. Η Επιτροπη΄ θα πρε΄πει να λα΄βει γνω΄ση του σχεδι΄ου «Les Dos Llometes», προκειµε΄νου να αποφανθει΄ κατα΄ πο΄σον ει΄ναι δυνατο΄ν να υποπτευθει΄ παρα΄βαση της κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄ας ο΄σον αφορα΄ την οδηγι΄α 92/43/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου της 21ης Μαι΅ου 1992 για τη διατη΄ρηση των φυσικω΄ν οικοτο΄πων, καθω΄ς και της α΄γριας πανι΄δας και χλωρι΄δας. Ωστο΄σο, η εν λο΄γω ζω΄νη, ο το΄πος Les Dos Llometes de Massarrojos (Βαλε΄νθια), δεν ε΄χει υποδειχθει΄ απο΄ τις ισπανικε΄ς αρχε΄ς στον εθνικο΄ τους κατα΄λογο το΄πων κοινοτικη΄ς σηµασι΄ας, ω΄στε να ενσωµατωθει΄ στο µε΄λλον στο δι΄κτυο «Natura 2000». Υπο΄ αυτου΄ς τους ο΄ρους, η Επιτροπη΄ δεν ει΄ναι σε θε΄ση, λαµβα΄νοντας υπο΄ψη τις πληροφορι΄ες που παρε΄χει το Αξιο΄τιµο Με΄λος, να υποπτευθει΄ οποιαδη΄ποτε παρα΄βαση της οδηγι΄ας 92/43/ΕΟΚ. Η Επιτροπη΄ δεν γνωρι΄ζει εα΄ν το προαναφερθε΄ν ε΄ργο υποβλη΄θηκε στη διαδικασι΄α εκτι΄µησης των επιπτω΄σεων, που προβλε΄πεται στην οδηγι΄α 85/337/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου, της 27ης Ιουνι΄ου 1985, για την εκτι΄µηση των επιπτω΄σεων ορισµε΄νων σχεδι΄ων δηµοσι΄ων και ιδιωτικω΄ν ε΄ργων στο περιβα΄λλον. Εν του΄τοις, ει΄ναι σκο΄πιµο να επισηµανθει΄ ο΄τι το α΄ρθρο 2 της εν λο΄γω οδηγι΄ας προβλε΄πει ο΄τι τα σχε΄δια που, ιδι΄ως, λο΄γω της φυ΄σης, του µεγε΄θους η΄ της θε΄σης τους, µπορου΄ν να ε΄χουν σηµαντικε΄ς επιπτω΄σεις στο περιβα΄λλον, πρε΄πει να υποβα΄λλονται σε εκτι΄µηση ο΄σον αφορα΄ τις επιπτω΄σεις τους πριν δοθει΄ η α΄δεια. Η δια΄ταξη αυτη΄ εφαρµο΄ζεται για τα σχε΄δια που απαριθµου΄νται στο παρα΄ρτηµα Ι και ΙΙ της οδηγι΄ας. Το α΄ρθρο 4 παρα΄γραφος 2 προβλε΄πει ο΄τι τα σχε΄δια τα οποι΄α απαριθµου΄νται στο παρα΄ρτηµα ΙΙ πρε΄πει να υποβα΄λλονται στην εν λο΄γω διαδικασι΄α, ο΄ταν τα κρα΄τη µε΄λη κρι΄νουν ο΄τι το απαιτου΄ν τα χαρακτηριστικα΄ τους. ∆εδοµε΄νου ο΄τι στην παρου΄σα περι΄πτωση εφαρµο΄ζεται η οδηγι΄α 85/337/ ΕΟΚ, οι εγκαταστα΄σεις αυτε΄ς θα πρε΄πει να συµπεριλαµβα΄νονται στο παρα΄ρτηµα ΙΙ της προαναφερθει΄σας οδηγι΄ας. Κατα΄ συνε΄πεια, τα σχε΄δια τα οποι΄α υπα΄γονται στην κατηγορι΄α αυτη΄ υποβα΄λλονται σε εκτι΄µηση, συ΄µφωνα µε τα α΄ρθρα 5 ε΄ως 10, ο΄ταν το κρα΄τος µε΄λος κρι΄νει ο΄τι το απαιτου΄ν τα χαρακτηριστικα΄ τους. Θα πρε΄πει να σηµειωθει΄ ο΄τι η οδηγι΄α 85/337/ΕΟΚ τροποποιη΄θηκε απο΄ την οδηγι΄α 97/11/ΕΚ (1). Συ΄µφωνα ο΄µως µε το α΄ρθρο 3 παρα΄γραφος 2 της οδηγι΄ας 97/11/ΕΚ, για τις αιτη΄σεις α΄δειας που ε΄χουν υποβληθει΄ πριν απο΄ τις 14 Μαρτι΄ου 1999, εξακολουθου΄ν να ισχυ΄ουν οι διατα΄ξεις της οδηγι΄ας 85/337/ΕΟΚ, πριν απο΄ την παρου΄σα τροποποι΄ηση. 3. 10. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 280 E/23 Όσον αφορα΄ την ενδεχο΄µενη αντι΄φαση του σχεδι΄ου του Les Dos Llometes µε τις διατα΄ξεις της συ΄στασης 75/65/ ΕΟΚ της Επιτροπη΄ς, της 20η΄ς ∆εκεµβρι΄ου 1974 προς τα κρα΄τη µε΄λη περι΄ της προστασι΄ας της αρχιτεκτονικη΄ς και φυσικη΄ς κληρονοµια΄ς, θα πρε΄πει να επισηµανθει΄ ο΄τι στο παρα΄γωγο κοινοτικο΄ δι΄καιο, η συ΄σταση ει΄ναι νοµικη΄ πρα΄ξη που δεν ε΄χει δεσµευτικο΄ χαρακτη΄ρα για τα κρα΄τη µε΄λη. (1) ΕΕ L 73 της 14. 3. 1997. (2000/C 280 E/021) GRAPTH ERVTHSH E-2290/99 ypobolh·: Carlos Carnero González (PSE) prow to Symboy·lio (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Το µε΄λλον της ναυπηγικη΄ς βιοµηχανι΄ας στην Ευρω΄πη Στις 5 Νοεµβρι΄ου πραγµατοποιη΄θηκε στη ναυπηγικη΄ βιοµηχανι΄α µια τετρα΄ωρη στα΄ση εργασι΄ας, µε πρωτοβουλι΄α της Ευρωπαι¤κη΄ς Οµοσπονδι΄ας Συνδικα΄των, για την προα΄σπιση της βιωσιµο΄τητας του εν λο΄γω κλα΄δου, µε συ΄νθηµα «∆ΟΥΛΕΙΑ ΓΙΑ ΤΑ ΝΑΥΠΗΓΕΙΑ: ΕΝΑ ΜΕΛΛΟΝ ΓΙΑ ΤΗΝ ΕΥΡΩΠΗ». Στις 9 Νοεµβρι΄ου, το Συµβου΄λιο Υπουργω΄ν Βιοµηχανι΄ας ανε΄λυσε λεπτοµερω΄ς την κατα΄σταση στον τοµε΄α αυτο΄. Στην Ισπανι΄α, χω΄ρα που απο΄ παρα΄δοση ε΄χει µεγα΄λες ναυπηγικε΄ς βιοµηχανι΄ες, πραγµατοποιη΄θηκε στις 27 παρελθο΄ντος Οκτωβρι΄ου µια δι΄ωρη στα΄ση εργασι΄ας σε ο΄λες τις εγκαταστα΄σεις του Οµι΄λου ASTILLEROS ESPAΡOLES, µε σκοπο΄ την προα΄σπιση της βιωσιµο΄τητας του εν λο΄γω οµι΄λου και εναντι΄ον της επιχειρου΄µενης απο΄ την Sociedad Espaροla de Participacio- nes Industriales ιδιωτικοποι΄ησης της ASTANDER. Ταυτο΄χρονα, ε΄γινε γνωστο΄ ο΄τι η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ απαιτει΄ απο΄ την Ισπανικη΄ Κυβε΄ρνηση την επιστροφη΄ ποσου΄ α΄νω των 18 δις πεσετω΄ν που ει΄χαν χορηγηθει΄ στη ναυπηγικη΄ βιοµηχανι΄α µε τη µορφη΄ φορολογικω΄ν πιστω΄σεων, επειδη΄ θεωρη΄θηκαν ο΄τι συνιστου΄ν κρατικη΄ ενι΄σχυση. Η ανα΄γκη διασφα΄λισης του µε΄λλοντος της ναυπηγικη΄ς βιοµηχανι΄ας θα ε΄πρεπε να αποτελει΄ απο΄λυτη προτεραι- ο΄τητα για την Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση, για λο΄γους οικονοµικου΄ς, κοινωνικου΄ς και απασχο΄λησης. Κα΄τι που πρε΄πει να γι΄νει µε τη συναι΄νεση των συνδικαλιστικω΄ν φορε΄ων και να διασφαλι΄ζει πρω΄τα σπ&pos; ο΄λα την απασχο΄ληση σε ε΄να ανταγωνιστικο΄ δηµο΄σιο τοµε΄α. Σε αυτο΄ το πλαι΄σιο: 1. 2. Τι µε΄τρα µπορει΄ να προτει΄νει το Συµβου΄λιο εν ο΄ψει της συνεδρι΄ασης του Νοεµβρι΄ου, για τη διασφα΄λιση της βιωσιµο΄τητας της ναυπηγικη΄ς βιοµηχανι΄ας; Γνωρι΄ζει για την ιδιωτικοποι΄ηση της ASTANDER και πιστευ΄ει σοβαρα΄ ο΄τι η λυ΄ση της δια΄λυσης του δηµο΄σιου τοµε΄α ει΄ναι εκει΄νη που θα διασφαλι΄σει την παραγωγη΄ και την απασχο΄ληση; 3. Τι πιστευ΄ει για το ντα΄µπιγκ που εφαρµο΄ζουν χω΄ρες ο΄πως η Κορε΄α και η Ιαπωνι΄α σ&pos; αυτο΄ τον τοµε΄α; (2000/C 280 E/022) GRAPTH ERVTHSH E-2311/99 ypobolh·: Carlos Westendorp y Cabeza (PSE) prow to Symboy·lio (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Ενισχυ΄σεις προς τον ναυπηγικο΄ τοµε΄α Ο ευρωπαι¤κο΄ς ναυπηγικο΄ς τοµε΄ας αντιµετωπι΄ζει σοβαρε΄ς δυσκολι΄ες. Για την Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση πρε΄πει να αποτελε΄σει προτεραιο΄τητα η εξασφα΄λιση του µε΄λλοντος µιας ανταγωνιστικη΄ς ναυπηγικη΄ς βιοµηχανι΄ας που θα συµβα΄λει στην οικονοµικη΄ και κοινωνικη΄ ανα΄πτυξη, διατηρω΄ντας το επι΄πεδο της απασχο΄λησης σε πολυα΄ριθµες περιοχε΄ς, πολλε΄ς απο΄ τις οποι΄ες ε΄χουν υψηλα΄ ποσοστα΄ ανεργι΄ας. Στην ε΄κθεση της Επιτροπη΄ς προς το Συµβου΄λιο σχετικα΄ µε την κατα΄σταση του ναυπηγικου΄ τοµε΄α στον κο΄σµο, η Επιτροπη΄ αναγνωρι΄ζει ο΄τι το καθεστω΄ς των δηµοσι΄ων ενισχυ΄σεων της Νο΄τιας Κορε΄ας προς τα ναυπηγει΄α ε΄χει αποσταθεροποιη΄σει την παγκο΄σµια αγορα΄ του εν λο΄γω τοµε΄α. Προκειµε΄νου να µπορε΄σει να επεξεργασθει΄ µε΄τρα για την εξισορρο΄πηση αυτη΄ς της κατα΄στασης, ε΄χει υπολογι΄σει η Επιτροπη΄ το υ΄ψος αυτω΄ν των ενισχυ΄σεων; Ο κανονισµο΄ς του Συµβουλι΄ου (ΕΚ) αριθ. 1540/98 (1) της 29ης Ιουνι΄ου 1998 προβλε΄πει νε΄ες ρυθµι΄σεις για τις κρατικε΄ς ενισχυ΄σεις προς το ναυπηγικο΄ τοµε΄α µε΄χρι τον ∆εκε΄µβριο του 2000. Σκοπευ΄ει το Συµβου΄λιο να παρατει΄νει αυτε΄ς τις ενισχυ΄σεις προς την ευρωπαι¤κη΄ παραγωγη΄ ως προστατευτικο΄ µε΄τρο µε΄χρις ο΄του ολοκληρωθει΄ η ε΄ρευνα ο΄σον αφορα΄ τις ενισχυ΄σεις της Νο΄τιας Κορε΄ας προς τον τοµε΄α αυτο΄ν:


title: WRITTEN QUESTION E-2328/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission. Health problems arising from the operation of an olive kernel oil plant in Iraklion (Crete).

eurovoc_concepts:
Crete
air quality
environmental impact
impact study
industrial pollution
quality of the environment

formats: html pdf print

text: 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/103 steel for concrete (1). For its part, the Commission will continue to support the work of the European Committee for Iron and Steel Standardisation (ECISS) within the context of the European Committee for Standardisation (CEN) to establish harmonised standards. However, when it comes to product quality, and in particular the possibility of products being misused, it falls to the parties involved, both buyers and sellers, to ensure that all the proper provisions are included in the contract. Since the use of steel products is subject, within the Community, to technical monitoring systems and controls which exclude the use of materials which fail to comply with standards in sensitive sectors, the falsification of quality certificates would fall within the area of private law. (1) OJ L 240, 2. 9. 1997. (2000/C 225 E/104) WRITTEN QUESTION E-2328/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (13 December 1999) Subject: Health problems arising from the operation of an olive kernel oil plant in Iraklion (Crete) In Iraklion in Crete, a particularly pollutant olive kernel processing plant is producing an extremely unpleasant odour, affecting the local residents and the city hospital, the colleges of technology and many schools and day nurseries. Despite complaints by the local and prefectural authorities and the unfavourable findings of the Technical Infrastructures and Environment Committee, the Ministry for the Environment, Town Planning and Public Works is continuing to renew the plant(cid:146)s operating licence. Can the Commission answer the following: 1. Have environmental impact studies, together with the necessary technical studies, concerning the plant as a whole been carried out? 2. Have all appropriate calculations been made and has an evaluation been carried out of measures recommended in the past? 3. Will the Commission take measures to have the plant definitively closed down in accordance with a request to the Ministry for the Environment, Town Planning and Public Works from the Crete regional Secretary-General and other bodies? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (17 January 2000) The Commission does not know if an environmental impact assessment has been carried out for the plant in question. The national authorities are responsible for checking whether the requirements of Council Directive 85/337/EEC on the impact of certain public and private projects on the environment, amended by Council Directive 97/11/EC of 3 March 1997 (1), have been met. The Commission does not have any information on the pollution caused by this plant or the approval of an environmental impact assessment. The Commission would ask the Honourable Member to send it a dossier describing the plant(cid:146)s polluting activities, so that it can contact the Greek authorities and investigate the matter. (1) OJ L 73, 14. 3. 1997


title: QUESTION ÉCRITE E-2271/99 posée par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à la Commission. Vente de médicaments sur Internet.

eurovoc_concepts:
consumer protection
electronic commerce
illicit trade
medical data
medicinal product

text: C 219 E/136 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (11 janvier 2000) Lors de la prØparation de sa proposition de directive sur les plafonds d(cid:146)Ømissions nationaux (1), la Commission a effectuØ une analyse approfondie des coßts et des avantages de sa stratØgie de lutte contre l(cid:146)ozone (et l(cid:146)acidification) au niveau du sol. Dans les simulations (cid:224) partir de modŁles que comportait cette analyse, il a ØtØ tenu compte pleinement des diffØrents facteurs naturels influen(cid:231)ant la formation d(cid:146)ozone, notamment dans le sud de l(cid:146)Europe, et des coßts pour les diffØrents pays des mesures de lutte contre les Ømissions exigØes. L(cid:146)analyse coßts/avantages de la proposition a montrØ que les avantages sont supØrieurs aux coßts pour tous les (cid:201)tats membres, y compris la GrŁce. Les avantages sont encore plus grands si l(cid:146)on tient compte des Øconomies que reprØsente pour la GrŁce le surcro(cid:238)t de rØduction des Ømissions dans les pays tiers voisins, comme le dØclare le protocole rØcemment signØ dans le cadre de la Convention de la Commission Øconomique des Nations unies pour l(cid:146)Europe (ECE) sur la pollution atmosphØrique transfrontiŁre (cid:224) grande distance. Une Øtude sur la situation (cid:224) AthŁnes a montrØ que l(cid:146)application des plafonds d(cid:146)Ømission se traduira par une rØduction sensible des concentrations d(cid:146)ozone d(cid:146)ici 2010, malgrØ les conditions climatiques particuliŁres que conna(cid:238)t cette rØgion. Des efforts supplØmentaires au niveau local permettraient de faire mieux encore. Une aide financiŁre pour des mesures en vue de lutter contre les Ømissions de polluants pourrait Œtre fournie au titre de programmes rØgionaux dans le cadre des fonds structurels communautaires. Il y en a eu des exemples en GrŁce. La Commission nØgocie actuellement le nouveau cadre d(cid:146)appui communautaire pour la GrŁce, dans lequel on envisage de financer des mesures de lutte contre la pollution atmosphØrique. (1) COM(1999) 125 final, complØtØ par SEC(1999) 2004. (2000/C 219 E/171) QUESTION (cid:201)CRITE E-2271/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Vente de mØdicaments sur Internet (13 dØcembre 1999) La possibilitØ de vendre des mØdicaments sur Internet suscite des prØoccupations et des interrogations aussi bien parmi les spØcialistes (mØdecins, pharmaciens) que parmi les consommateurs. Ces inquiØtudes ont trait (cid:224) la sØcuritØ de l(cid:146)utilisation des mØdicaments, (cid:224) la circulation de substances illØgales, ainsi qu(cid:146)au recueil d(cid:146)informations provenant des dossiers mØdicaux des patients par des instances autres que les autoritØs responsables. La Commission pourrait-elle dire quelles dimensions a prises le phØnomŁne de la vente de mØdicaments sur le rØseau? Comment entend-elle agir pour assurer la protection des consommateurs et des malades face (cid:224) ce mode de vente des mØdicaments? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (10 janvier 2000) Selon les informations dont dispose la Commission, il n(cid:146)est pas possible, (cid:224) l(cid:146)heure actuelle, d(cid:146)obtenir des donnØes fiables quant (cid:224) la quantitØ de mØdicaments vendus via Internet dans la CommunautØ. Pour tous les autres points soulevØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Commission renvoie (cid:224) la rØponse qu(cid:146)elle a donnØe (cid:224) la question Øcrite E-1852/99 de M. Valdivielso de Cue (1), relative (cid:224) la vente de mØdicaments via Internet. (1) JO C 203 E du 18. 7. 2000, p. 69


title: Smernica Európskeho parlamentu a Rady 1999/93/ES z 13. decembra 1999 o rámci spoločenstva pre elektronické podpisy

eurovoc_concepts:
electronic signature
legal status
market access
single market

text: 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 239 31999L0093 L 13/12 ÚRADNÝ VESTNÍK EURÓPSKYCH SPOLOČENSTIEV 19. 1. 2000 SMERNICA EURÓPSKEHO PARLAMENTU A RADY 1999/93/ES z 13. decembra 1999 o rámci spoločenstva pre elektronické podpisy EURÓPSKY PARLAMENT A RADA EURÓPSKEJ ÚNIE, (5) so zreteľom na Zmluvu o založení Európskeho spoločenstva a najmä jej články 47 ods. 2, 55 a 95, so zreteľom na návrh Komisie (1), so zreteľom na stanovisko Hospodárskeho a sociálneho výbo- ru (2), so zreteľom na stanovisko Výboru regiónov (3), konajúc v súlade s postupom uvedeným v článku 251 zmluvy (4), keďže: (1) (2) (3) (4) 16. apríla 1997 Komisia predložila Európskemu parlamen- tu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o európskej iniciatíve v elektronickom obchode; 8. októbra 1997 Komisia predložila Európskemu parla- mentu, Rade, Hospodárskemu a sociálnemu výboru a Výboru regiónov správu o zabezpečovaní ochrany a dôvery v elektronickú komunikáciu — smerujúcu k európskemu rámcu pre digitálne podpisy a šifrovanie; 1. decembra 1997 Rada vyzvala Komisiu, aby čo najskôr predložila návrh smernice Európskeho parlamentu a Rady o digitálnych podpisoch; elektronická komunikácia a obchod si nevyhnutne vyža- dujú „elektronické podpisy“ a súvisiace služby, ktoré umož- nia overovanie pravosti dát; rozdielne predpisy vzťahujúce sa na právne uznávanie elektronických podpisov a akredi- táciu poskytovateľov certifikačných služieb v členských štátoch môžu tvoriť významnú prekážku využívania elek- tronickej komunikácie a elektronického obchodovania; naproti tomu jasný rámec spoločenstva týkajúci sa pod- mienok používania elektronických podpisov posilní dôveru v nové technológie a ich všeobecné prijatie; právne predpisy členských štátov by nemali brániť voľnému pohybu tovarov a služieb na vnútornom trhu; (1) Ú. v. ES C 325, 23. 10. 1988, s. 5. (2) Ú. v. ES C 40, 15. 2. 1999, s. 29. (3) Ú. v. ES C 93, 6. 4. 1999, s. 33. (4) Stanovisko Európskeho parlamentu z 13. januára 1999 (Ú. v. ES C 104, 14. 4. 1999, s. 49), spoločné stanovisko Rady z 28. júna 1999 (Ú. v. ES C 243, 27. 8. 1999, s. 33) a rozhodnutie Európskeho parla- mentu z 27. októbra 1999 (ešte neuverejnené v úradnom vestníku). Rozhodnutie Rady z 30. novembra 1999. vzájomná súčinnosť elektronických podpisových produk- tov by sa mala propagovať v súlade s článkom 14 zmluvy, vnútorný trh pozostáva z územia bez vnútorných hraníc, na ktorom je zabezpečený voľný pohyb tovarov; musia sa splniť základné požiadavky, ktoré sú špecifické pre elektro- nické podpisové produkty, aby sa zabezpečil voľný pohyb na vnútornom trhu a vybudovala dôvera v elektronické podpisy bez toho, že by sa to dotklo nariadenia Rady (ES) č. 3381/94 z 19. decembra 1994, ktoré stanovuje režim spoločenstva na kontrolu exportu tovaru dvojakého pou- žitia (5), a rozhodnutia Rady 94/942/CFSP z 19. decem- bra 1994 o spoločnom postupe schválenom Radou na kontrolu vývozu tovarov dvojakého použitia (6); táto smernica neuvádza do súladu poskytovanie služieb, pokiaľ ide utajovanie informácií, na ktoré sa vzťahujú vnút- roštátne právne predpisy o zásadách občianskeho spoluži- tia alebo verejnej bezpečnosti; vnútorný trh zabezpečuje voľný pohyb osôb, následkom ktorého občania a obyvatelia Európskej únie stále častejšie prichádzajú do styku s úradmi v iných členských štátoch, než v ktorých majú bydlisko; dostupnosť elektronickej komunikácie môže byť v tomto ohľade významnou služ- bou; rýchly technický rozvoj a globálny charakter internetu si nevyhnutne vyžaduje otvorený prístup k rozličným tech- nológiám a službám, ktoré sú schopné elektronicky ove- rovať pravosť dát; elektronické podpisy sa budú využívať v rozmanitých pod- mienkach a aplikáciách, ktorých dôsledkom bude široká paleta nových služieb a produktov súvisiacich alebo využí- vajúcich elektronické podpisy; definovanie takých produk- tov a služieb by sa nemalo obmedziť na vydávanie a správu certifikátov, ale by malo tiež obsahovať aj každú inú službu a produkt, ktorý využíva elektronické podpisy alebo súvisí s nimi, ako napr. registračné služby, služby časového ozna- čovania, služby adresárov, výpočtové služby alebo pora- denské služby vzťahujúce sa na elektronické podpisovanie; vnútorný trh umožňuje poskytovateľom certifikačných služieb rozvíjať svoje cezhraničné činnosti s cieľom zvyšo- vať svoju konkurencieschopnosť, a tak ponúkať spotrebi- teľom i podnikateľom nové možnosti elektronickej výmeny informácií a obchodovania bezpečným spôso- bom, bez ohľadu na hranice; na stimuláciu poskytovania certifikačných služieb na otvorených sieťach v rámci celého spoločenstva by poskytovatelia certifikačných služieb mali poskytovať svoje služby voľne, bez predchádzajúceho povolenia; predchádzajúcim povolením sa rozumie nielen akékoľvek povolenie, pri ktorom je príslušný poskytovateľ (6) (7) (8) (9) (10) (5) Ú. v. ES L 367, 31. 12. 1994, s. 1. Nariadenie naposledy zmenené a doplnené nariadením (ES) č. 837/95 (Ú. v. ES L 90, 21. 4. 1995, s. 1). (6) Ú. v. ES L 367, 31. 12. 1994, s. 8. Rozhodnutie naposledy zmenené a doplnené rozhodnutím 99/193/CFSP (Ú. v. ES L 73, 19. 3. 1999, s. 1). 240 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 certifikačnej služby povinný nadobudnúť rozhodnutie národných úradov skôr, než bude môcť poskytovať svoje certifikačné služby, ale aj každé iné opatrenie s rovnakým účinkom; (17) (11) (12) (13) programy dobrovoľnej akreditácie zamerané na zvýšenie úrovne poskytovania služieb môžu vytvoriť poskytovate- ľom certifikačných služieb primeraný rámec na ďalšie roz- víjanie svojich služieb na takú úroveň dôvery, bezpečnosti a kvality, akú vyžaduje rozvíjajúci sa trh; tieto programy by mali podnietiť rozvoj najlepších pracovných metód medzi poskytovateľmi certifikačných služieb; malo by sa pone- chať na vôľu poskytovateľov certifikačných služieb, či budú dodržiavať takéto akreditačné postupy a mať z nich pros- pech; certifikačné služby môže ponúkať buď verejnoprávny sub- jekt, alebo právnická, či fyzická osoba, pokiaľ je založená v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi; keďže člen- ské štáty by nemali zakázať poskytovateľom certifikačných služieb činnosť mimo programov dobrovoľnej akreditácie, malo by byť zabezpečené, aby takéto akreditačné prog- ramy nezmenšovali konkurenciu v certifikačných služ- bách; členské štáty môžu rozhodnúť, ako zabezpečia dohľad nad súladom s ustanoveniami uvedenými v tejto smernici; táto smernica neobmedzuje zriaďovanie dozorných systémov na báze súkromného sektoru; táto smernica nezaväzuje poskytovateľov certifikačných služieb, aby požiadali o dozor podľa niektorého použiteľného akreditačného pro- gramu; (14) je dôležité dosiahnuť rovnováhu medzi potrebami spotre- biteľa a podnikateľa; (21) (15) (16) v prílohe III sú uvedené požiadavky na bezpečné zariade- nia na vytvorenie podpisu na zabezpečenie funkčnosti zdokonalených elektronických podpisov; príloha sa neza- oberá celým systémovým prostredím, v ktorom také zaria- denia pracujú; fungovanie vnútorného trhu si vyžaduje od Komisie a členských štátov rýchle konanie, aby umožnili určiť orgány poverené posúdením súladu bezpečných zariadení na vytvorenie podpisu s prílohou III; aby sa naplnili potreby trhu, posudzovanie súladu musí byť včasné a účinné; táto smernica prispieva k využitiu a právnemu uznaniu elektronických podpisov v spoločenstve; regulačný rámec nie je potrebný na elektronické podpisy používané výlučne v systémoch, ktoré sú založené na dobrovoľných doho- dách medzi určeným počtom účastníkov podľa súkrom- ného práva; voľnosť zmluvných strán, pokiaľ ide o dojed- nanie podmienok, podľa ktorých si navzájom budú uznávať elektronicky podpísané dáta, by mala byť zacho- vaná v rozsahu, aký dovoľujú vnútroštátne právne pred- pisy; mala by sa uznávať právna účinnosť elektronických podpisov, použitých v takých systémoch, a ich prípustnosť ako dôkaz v konaní pred súdmi; cieľom tejto smernice nie je harmonizácia vnútroštátnych právnych predpisov zmluvného práva, najmä o uzatváraní a plnení zmlúv alebo iných formalitách nezmluvnej pova- hy, vzťahujúcich sa na podpisovanie; z toho dôvodu usta- novenia, ktoré sa vzťahujú na právny účinok elektronic- kých podpisov, by nemali mať vplyv na požiadavky ohľadne formy stanovenej vnútroštátnymi právnymi pred- pismi, pokiaľ ide o uzatváranie zmlúv alebo predpisy urču- júce, kedy je zmluva uzavretá; (18) ukladanie a kopírovanie dát na vytvorenie podpisu môže spôsobiť ohrozenie právnej platnosti elektronických pod- pisov; (19) (20) elektronické podpisy sa budú používať vo verejnom sek- tore v rámci orgánov štátnej správy krajín a správy spolo- čenstva a v styku takýchto orgánov s občanmi a hospodár- skymi subjektami, napríklad v systémoch verejného obstarávania, daňovej správy, sociálneho zabezpečenia, zdravotníctva a justície; harmonizované kritériá, vzťahujúce sa na právne účinky elektronických podpisov, zachovajú logický právny rámec spoločenstva; vnútroštátne právne predpisy stanovujú rôzne požiadavky na platnosť vlastnoručných podpisov; keďže na osvedčenie totožnosti elektronicky podpisujúcej osoby možno použiť certifikáty; zdokonalené elektronické podpisy založené na kvalifikovaných certifikátoch majú za cieľ vyššiu úroveň bezpečnosti; zdokonalené elektronické podpisy, ktoré sú založené na kvalifikovanom certifikáte a ktoré sú vytvorené bezpečným zariadením na vytvorenie podpisu, možno považovať za právne rovnocenné s vlast- noručným podpisom, len ak sú splnené požiadavky na vlastnoručné podpisy; na podporu všeobecného priaznivého prijatia metód elek- tronického overovania pravosti musí byť zabezpečené, aby elektronické podpisy bolo možné využiť ako dôkaz v konaní pred súdmi vo všetkých členských štátoch; právne uznávanie elektronických podpisov by malo byť založené na objektívnych kritériách a nemalo by byť spojené s povo- ľovaním činnosti dotknutého poskytovateľa certifikačných služieb; v právnych oblastiach, v ktorých možno využiť elektronické dokumenty a elektronické podpisy, sú rozho- dujúce vnútroštátne právne predpisy; táto smernica nemá vplyv na právomoc národného súdu pri rozhodovaní o súlade s požiadavkami tejto smernice a nemá vplyv na vnútroštátne právne predpisy, pokiaľ ide o nezávislosť súdu pri hodnotení dôkazov; (22) zodpovednosť poskytovateľov certifikačných služieb, ktorí poskytujú certifikačné služby verejnosti, stanovia vnútro- štátne právne predpisy; (23) rozvoj medzinárodného elektronického obchodu si vyža- duje cezhraničné dohody za účasti tretích krajín; v záujme zabezpečenia vzájomnej súčinnosti na globálnej úrovni môžu byť prospešné ujednania multilaterálnych pravidiel s tretími krajinami o vzájomnom uznávaní certifikačných služieb; 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 241 (24) (25) (26) (27) (28) aby sa zvýšila dôvera používateľov v elektronickú komu- nikáciu a elektronický obchod, poskytovatelia certifikač- ných služieb musia dodržovať právne predpisy o ochrane údajov a súkromí jednotlivca; predpisy o používaní pseudonymov v certifikátoch by nemali brániť členským štátom, aby vyžadovali identifiká- ciu osôb podľa právnych predpisov spoločenstva alebo vnútroštátnych právnych predpisov; opatrenia potrebné na implementáciu tejto smernice budú prijaté 1999/468/ES z 28. júna 1999, ktoré stanovuje postupy pri uplatňovaní výkonu právomocí udelených Komisii (1); rozhodnutia podľa Rady dva roky po implementácii Komisia vykoná kontrolu tejto smernice tak, aby sa okrem iného ubezpečila, že pokrok technológie alebo zmeny v právnom prostredí nevytvorili prekážky dosiahnutia cieľov stanovených v tejto smernici; mala by preveriť jej dôsledky v pridružených technických odboroch a predložiť o tom správu Európskemu parla- mentu a Rade; v súlade so zásadami subsidiarity a proporcionality, stano- venými v článku 5 zmluvy, nemôžu členské štáty uspoko- jivo dosiahnuť cieľ, ktorým je vytvorenie harmonizova- ného právneho rámca na zavedenie elektronického podpisovania a súvisiacich služieb, a preto ho lepšie dosiahne spoločenstvo; táto smernica nejde ďalej, než ako je potrebné na dosiahnutie tohto cieľa, PRIJALI TÚTO SMERNICU: Článok 1 Rozsah Účelom tejto smernice je uľahčiť využívanie elektronických podpisov a prispieť k ich právnemu uznaniu. Zakladá právny rámec pre elektronický podpis a určité certifikačné služby, aby sa zabezpečilo riadne fungovanie vnútorného trhu. Nezaoberá sa aspektmi uzatvárania a platnosti zmlúv alebo inými zákonnými povinnosťami, kde platia požiadavky týkajúce sa formy predpísanej vnútroštátnymi právnymi predpismi alebo právnymi predpismi spoločenstva, a nemá vplyv ani na pravidlá a obmedzenia obsiahnuté vo vnútroštátnych právnych predpisoch alebo predpisoch spoločenstva, ktoré platia pre používanie dokumentov. Článok 2 Definície Na účely tejto smernice: 1. „elektronický podpis“ (electronic signature) sú dáta v elektro- nickej forme, ktoré sú pripojené alebo logicky pridružené k ostatným elektronickým dátam a ktoré slúžia ako metóda overovania pravosti; (1) Ú. v. ES L 184, 17. 7. 1999, s. 23. 2. „zdokonalený elektronický podpis“ (advanced electronic signa- ture) je elektronický podpis, ktorý spĺňa nasledujúce požia- davky: a) je jedinečne spojený so signatárom; b) je schopný identifikovať signatára; c) d) je vytvorený s využitím prostriedkov, ktoré môže signa- tár držať vo svojej výlučnej moci, a je prepojený s dátami, na ktoré sa vzťahuje, takým spô- sobom, že každú dodatočnú zmenu dát možno hneď zis- tiť; „signatár“ (signatory) je osoba, ktorá je držiteľom zariadenia na vytvorenie podpisu a koná buď vo svojom vlastnom mene, alebo v mene fyzickej osoby alebo právnickej osoby alebo subjektu, ktorý zastupuje; „dáta na vytvorenie podpisu“ (signature-creation data) sú jedi- nečné dáta, ako napr. kódy alebo súkromné šifrovacie kľúče, ktoré používa signatár na vytvorenie elektronického podpi- su; „zariadenie na vytvorenie podpisu“ (signature-creation device) je nakonfigurovaný softvér alebo hardvér, používaný na imple- mentáciu dát na vytvorenie podpisu; „bezpečné zariadenie na vytvorenie podpisu (secure-signature- creation device)“ je zariadenie na vytvorenie podpisu, ktoré spĺňa požiadavky uvedené v prílohe III; „dáta na overenie podpisu“ (signature-verification-data) sú dáta, ako napr. kódy, alebo verejné šifrovacie kľúče, ktoré sa pou- žívajú na účely overenia elektronického podpisu; „zariadenie na overenie podpisu“ (signature-verification device) je nakonfigurovaný softvér alebo hardvér, používaný na implementáciu dát na overenie podpisu; „certifikát“ (certificate) je elektronické osvedčenie, ktoré spája dáta na overenie podpisu s osobou a potvrdzuje totožnosť tejto osoby; 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. 10. „kvalifikovaný certifikát“ (qualified certificate) je certifikát podľa požiadaviek uvedených v prílohe 1 a vydaný poskytovateľom certifikačných služieb, ktorý splnil požiadavky stanovené v prílohe II; 11. „poskytovateľ certifikačných služieb“ (certification-service- provider) je subjekt alebo právnická alebo fyzická osoba, ktorá vydáva certifikáty alebo poskytuje iné služby súvisiace s elek- tronickými podpismi; 12. „elektronický podpisový produkt“ (electronic-signature product) je hardvér alebo softvér alebo ich relevantné komponenty, ktoré sú určené pre poskytovateľa certifikačných služieb na poskytovanie služieb elektronického podpisovania alebo ktoré sú určené na vytváranie elektronických podpisov alebo overovanie ich pravosti; 13. „dobrovoľná akreditácia“ (voluntary accreditation) je každé povolenie, ktoré upravuje osobitné práva a povinnosti pri poskytovaní certifikačných služieb, ktoré na žiadosť prísluš- ného poskytovateľa certifikačných služieb udeľuje verejný alebo súkromný orgán, poverený vypracovaním takých práv a povinností a dohľadom nad ich dodržovaním, keď posky- tovateľ certifikačných služieb nemá právo vykonávať práva vyplývajúce z povolenia, pokiaľ nedostal rozhodnutie orgá- nu. 242 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Článok 3 Prístup na trh 2. Členské štáty zabezpečia na vnútornom trhu voľný obeh elek- tronických podpisových produktov, ktoré sú v súlade s touto smernicou. 1. Členské štáty nepodmienia poskytovanie certifikačných slu- žieb predchádzajúcim schválením. 2. Bez ohľadu na ustanovenie odseku 1 členské štáty môžu zaviesť alebo udržovať programy dobrovoľnej akreditácie, zame- rané na zvyšovanie úrovne poskytovania certifikačných služieb. Všetky podmienky, ktoré sa na také programy vzťahujú, musia byť objektívne, transparentné, primerané a nediskriminačné. Člen- ské štáty nesmú obmedziť počet akreditovaných poskytovateľov certifikačných služieb z dôvodov, na ktoré sa vzťahuje rámec tejto smernice. 3. Každý členský štát zabezpečí vytvorenie vhodného systému, ktorý umožní dohľad nad poskytovateľmi certifikačných služieb, zriadenými na jeho území, ktorí vydávajú kvalifikované certifikáty pre verejnosť. 4. Súlad bezpečných zariadení na vytvorenie podpisu s požiadav- kami uvedenými v prílohe III bude určovať príslušný verejný alebo súkromný orgán, ktorý určí členský štát. V zmysle postupu uve- deného v článku 9 Komisia stanoví pre členské štáty kritériá, podľa ktorých určia, či by sa mal orgán zriadiť. Určenie súladu s požiadavkami uvedenými v prílohe III, vydané orgánmi podľa prvého odseku, budú uznávať všetky členské štá- ty. 5. V súlade s postupom uvedeným v článku 9 môže Komisia sta- noviť a v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev uverejniť refe- renčné čísla všeobecne uznávaných noriem pre elektronické pod- pisové produkty. Keď elektronický podpisový produkt vyhovie týmto normám, členské štáty budú predpokladať súlad medzi požiadavkami uvedenými v prílohe II, písm. f) a prílohou III. 6. Členské štáty a Komisia budú spolupracovať pri podpore vývoja a používania zariadení na overovanie podpisov so zrete- ľom na odporúčania na bezpečné overovanie podpisov, uvede- ných v prílohe IV a v záujme spotrebiteľov. 7. Členské štáty môžu používanie elektronického podpisu vo verejnom sektore podmieniť splnením ďalších možných požiada- viek. Tieto požiadavky budú objektívne, transparentné, primerané a nediskriminačné a budú sa vzťahovať výlučne na špecifické znaky príslušného použitia. Také požiadavky nesmú byť prekáž- kou cezhraničných služieb pre občanov. Článok 4 Zásady vnútorného trhu 1. Každý členský štát bude uplatňovať voči poskytovateľom cer- tifikačných služieb, zriadeným na svojom území a nimi poskyto- vaným službám vnútroštátne právne predpisy, ktoré prijme podľa tejto smernice. Členské štáty nesmú v oblastiach definovaných v tejto smernici obmedziť poskytovanie certifikačných služieb, ktoré majú pôvod v inom členskom štáte. Článok 5 Právne účinky elektronických podpisov 1. Členské štáty zabezpečia, aby zdokonalené elektronické pod- pisy, ktoré sú založené na kvalifikovanom certifikáte a ktoré sú vytvorené bezpečným zariadením na vytvorenie podpisu: a) spĺňali zákonné požiadavky na podpis vo vzťahu k dátam v elektronickej forme rovnakým spôsobom, ako vlastnoručný podpis spĺňa takéto požiadavky vo vzťahu k dátam na papieri, a b) boli prípustné ako dôkaz v konaní pred súdmi. 2. Členské štáty zabezpečia, aby elektronickému podpisu nebola odopretá právna účinnosť a prípustnosť ako dôkazu v konaní pred súdmi len z dôvodov, že: — má elektronickú formu alebo — nie je založený na kvalifikovanom certifikáte alebo — nie je založený na kvalifikovanom certifikáte vydanom akre- ditovaným poskytovateľom certifikačných služieb alebo — nie je vytvorený bezpečným zariadením na vytvorenie podpi- su. Článok 6 Zodpovednosť 1. Ako minimum členské štáty zabezpečia, aby s vydaním certi- fikátu ako kvalifikovaného certifikátu pre verejnosť alebo s poskytnutím záruky za taký certifikát pre verejnosť poskytova- teľ certifikačných služieb zodpovedal za škodu spôsobenú kaž- dému subjektu alebo právnickej, či fyzickej osobe, ktorá sa odô- vodnene spoľahne na tento certifikát: a) pokiaľ ide o presnosť všetkých informácií obsiahnutých v kva- lifikovanom certifikáte v čase vydania a aj ohľadne skutočno- sti, že certifikát obsahuje všetky náležitosti, ktoré sú pre kva- lifikovaný certifikát predpísané; b) v ubezpečení, že v čase vydania certifikátu bol signatár, iden- tifikovaný v kvalifikovanom certifikáte, držiteľom dát na vytvorenie podpisu zodpovedajúcich dátam na overenie podpisu, uvedeným alebo identifikovaným v certifikáte; c) v ubezpečení, že dáta na vytvorenie podpisu a dáta na overe- nie podpisu možno použiť komplementárne v prípadoch, keď autorom oboch je poskytovateľ certifikačných služieb; pokiaľ poskytovateľ certifikačných služieb preukáže, že nekonal nedbalo. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 243 2. Ako minimum členské štáty zabezpečia, aby poskytovateľ cer- tifikačných služieb, ktorý vydal certifikát ako kvalifikovaný certi- fikát pre verejnosť, zodpovedal za škodu spôsobenú subjektu alebo právnickej osobe alebo fyzickej osobe, ktorá sa odôvodnene spoľahla na certifikát, opomenutím zaregistrovania zrušenia cer- tifikátu, pokiaľ poskytovateľ certifikačných služieb nepreukáže, že nekonal z nedbanlivosti. 3. Členské štáty zabezpečia, aby poskytovateľ certifikačných slu- žieb mohol do kvalifikovaného certifikátu uviesť obmedzenia využitia tohto certifikátu pod podmienkou, že tieto obmedzenia sú zistiteľné tretími osobami. Poskytovateľ certifikačných služieb nebude zodpovedať za škodu vzniknutú využitím kvalifikova- ného certifikátu, ktoré presiahne obmedzenia v ňom uvedené. 4. Členské štáty zabezpečia, aby poskytovateľ certifikačných slu- žieb mohol uviesť v kvalifikovanom certifikáte obmedzenie hod- noty transakcií, na ktoré certifikát možno využiť, pod podmien- kou, že toto obmedzenie je zistiteľné tretími osobami. Poskytovateľ certifikačných služieb nebude zodpovedať za škodu vzniknutú tým, že bola prekročená maximálna medza. 5. Ustanovenia odsekov 1 až 4 nemajú vplyv na smernicu Rady 93/13/EHS z 5. apríla 1993 o neprimeraných podmienkach v spotrebiteľských zmluvách (1). Článok 7 Medzinárodné aspekty 1. Členské štáty zabezpečia, aby certifikáty, ktoré ako kvalifiko- vané certifikáty pre verejnosť vydal poskytovateľ certifikačných služieb v tretej krajine, boli uznávané ako právne rovnocenné s certifikátmi, ktoré vydal poskytovateľ certifikačných služieb zria- dený v spoločenstve, ak: a) poskytovateľ certifikačných služieb spĺňa podmienky uvedené v tejto smernici a je akreditovaný v rámci programu dobro- voľnej akreditácie, zavedeného v členskom štáte, alebo b) poskytovateľ certifikačných služieb založený v spoločenstve, ktorý spĺňa podmienky uvedené v tejto smernici, za certifikát ručí alebo c) certifikát alebo poskytovateľ certifikačných služieb je uznaný podľa bilaterálnej alebo multilaterálnej dohody medzi spolo- čenstvom a tretími krajinami alebo medzinárodnými organi- záciami. 2. Na uľahčenie cezhraničných certifikačných služieb s tretími krajinami a právneho uznávania zdokonalených elektronických podpisov pochádzajúcich z tretích krajín Komisia, tam, kde je to vhodné, vypracuje návrhy, aby sa dosiahla účinná implementácia noriem a medzinárodných dohôd aplikovateľných na certifikačné služby. Najmä a podľa potreby predloží Rade návrhy vhodných mandátov na rokovanie o bilaterálnych a multilaterálnych doho- dách s tretími krajinami a s medzinárodnými organizáciami. Rada rozhodne kvalifikovanou väčšinou. 3. Vždy, keď Komisia dostane informácie o akýchkoľvek ťažko- stiach, s ktorými sa stretli podniky spoločenstva, pokiaľ ide o prí- stup na trh v tretích krajinách, môže v prípade potreby predložiť Rade návrh vhodného mandátu na rokovanie o porovnateľných právach pre podniky spoločenstva v týchto tretích krajinách. Rada rozhodne kvalifikovanou väčšinou. Opatrenia prijaté podľa tohto odseku nemajú vplyv na povinnosti spoločenstva a členských štátov podľa príslušných medzinárod- ných dohôd. Článok 8 Ochrana dát 1. Členské štáty zabezpečia, aby poskytovatelia certifikačných služieb a národné orgány zodpovedné za akreditáciu alebo dohľad spĺňali požiadavky uvedené v smernici Európskeho parlamentu a Rady 95/46/ES z 24. októbra 1995 o ochrane osobnosti s ohľa- dom na spracovanie osobných dát a o voľnom pohybe takých dát (2). 2. Členské štáty zabezpečia, aby poskytovateľ certifikačných slu- žieb, ktorý vydáva certifikáty pre verejnosť, smel zhromažďovať osobné dáta len priamo od subjektu dát alebo s výslovným súhla- som subjektu dát a len v rozsahu, aký je potrebný na účely vyda- nia a udržovania certifikátu v platnosti. Dáta sa nesmú zhromaž- ďovať alebo spracúvať na iný účel bez výslovného súhlasu subjektu dát. 3. Bez vplyvu na právny účinok, ktorý majú pseudonymy podľa vnútroštátnych právnych predpisov, členské štáty nebudú brániť poskytovateľom certifikačných služieb, aby v certifikáte uvádzali namiesto mena signatára jeho pseudonym. Článok 9 Výbor 1. Komisii bude pomáhať „Výbor pre elektronický podpis“ (Electronic-Signature Committee), ďalej len „výbor“. 2. Pri odkazoch na tento odsek, platia vždy články 4 a 7 rozhod- nutia 1999/468/ES, s prihliadnutím na ustanovenia článku 8 cito- vaného rozhodnutia. Lehota uvedená v článku 4 ods. 3 rozhodnutia 1999/468/EC bude tri mesiace. 3. Výbor schváli svoje vlastné pravidlá postupu. Článok 10 Úlohy výboru Výbor vyjasní požiadavky uvedené v prílohách tejto smernice, kritériá, na ktoré sa odvoláva článok 3 ods. 4, a všeobecne uznávané normy pre elektronické podpisové produkty, stanovené a uverejnené podľa článku 3 ods. 5, v súlade s postupom uvedeným v článku 9 ods. 2 (1) Ú. v. ES L 95, 21. 4. 1993, s. 29. (2) Ú. v. ES L 281, 23. 11. 1995, s. 31. 244 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 Článok 11 Oznamovanie 1. Členské štáty oznámia Komisii a ostatným členským štátom nasledujúce: a) informácie o národných dobrovoľných akreditačných progra- moch, vrátane všetkých dodatočných požiadaviek podľa článku 3 ods. 7; b) mená a adresy národných orgánov zodpovedných za akredi- táciu a dohľad, ako aj orgánov podľa článku 3 ods. 4; c) mená a adresy všetkých akreditovaných národných poskyto- vateľov certifikačných služieb. 2. Všetky informácie, dodané podľa odseku 1, a zmeny týchto informácií členské štáty oznamujú bezodkladne. Článok 12 Kontrola Článok 13 Implementácia 1. Členské štáty prijmú zákony, iné právne predpisy a správne opatrenia, ktoré budú v súlade touto smernicou do 19. júla 2001. Bez odkladu o tom budú informovať Komisiu. s Keď členské štáty schvália tieto opatrenia, budú obsahovať odkaz na túto smernicu alebo budú sprevádzané takýmto odkazom pri príležitosti ich oficiálneho zverejnenia. Členské štáty stanovia metódy takéhoto odkazu. 2. Členské štáty oznámia Komisii text hlavných ustanovení domáceho práva, ktoré schvália v oblasti upravenej touto smer- nicou. Článok 14 Platnosť Táto smernica nadobudne platnosť v deň uverejnenia v Úradnom vestníku Európskych spoločenstiev. Článok 15 Adresáti 1. Komisia bude kontrolovať vykonanie tejto smernice a podá o ňom správu Európskemu parlamentu a Rade najneskôr do 19. júla 2003. 2. Kontrola okrem iného posúdi, či by sa rozsah tejto smernice nemal upraviť so zreteľom na vývoj technológie, trhu a práva. Na základe získaných skúseností bude správa obsahovať najmä posú- denie aspektov harmonizácie. Podľa potreby bude správa dopl- nená legislatívnymi návrhmi. Táto smernica je adresovaná členským štátom. V Bruseli 13. decembra 1999 Za Európsky parlament prezident N. FONTAINE Za Radu prezident S. HASSI 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 245 PRÍLOHA I Požiadavky na kvalifikované certifikáty Kvalifikované certifikáty musia obsahovať: a) označenie, že certifikát sa vydáva ako kvalifikovaný certifikát; b) identifikačné údaje poskytovateľa certifikačnej služby a štát, v ktorom je zriadený; c) meno alebo pseudonym signatára, ktorý bude identifikovaný ako taký; d) ustanovenie o osobitnom atribúte signatára, ktoré sa zahrnie, ak je relevantné, v závislosti od účelu, na ktorý je certifikát určený; e) dáta na overenie podpisu, zodpovedajúce dátam na vytvorenie podpisu, ktorých držiteľom je signatár; f) označenie začiatku a konca platnosti certifikátu; g) identifikačný kód certifikátu; h) zdokonalený elektronický podpis poskytovateľa certifikačných služieb, ktorý ho vydal; i) obmedzenia rozsahu použitia certifikátu, pokiaľ je to potrebné, a j) obmedzenia hodnoty transakcií, na ktoré certifikát možno použiť, pokiaľ je to potrebné. 246 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 PRÍLOHA II Požiadavky na poskytovateľov certifikačných služieb, vydávajúcich kvalifikované certifikáty Poskytovatelia certifikačných služieb musia: a) preukázať spoľahlivosť potrebnú na poskytovanie certifikačných služieb; b) zabezpečiť prevádzku rýchleho a bezpečného adresára a bezpečnú a okamžitú zrušovaciu službu; c) zabezpečiť, aby bolo možné presne určiť dátum a čas vydania alebo zrušenia certifikátu; d) v súlade s vnútroštátnymi právnymi predpismi vhodnými prostriedkami overovať totožnosť a prípadne všetky špecifické atribúty osoby, ktorej sa kvalifikovaný certifikát vydáva; e) zamestnávať personál, ktorý má pre poskytované služby potrebné odborné vedomosti, prax a kvalifikáciu, najmä spôsobilosť na manažérskej úrovni, odborné znalosti o technológii elektronického podpisovania a je obozná- mený s vhodnými bezpečnostnými postupmi; musí tiež používať administratívne a riadiace postupy, ktoré sú pri- merané a zodpovedajú uznávaným normám; f) využívať dôveryhodné systémy a produkty, ktoré sú chránené proti úpravám a zabezpečujú technickú a krypto- grafickú bezpečnosť nimi podporovaného procesu; g) prijať opatrenia proti falšovaniu certifikátov a v prípadoch, keď poskytovateľ certifikačných služieb dáta na vytvo- renie podpisu generuje, ručiť za utajenie počas procesu generovania takýchto dát; h) udržovať dostatočné finančné zdroje na prevádzku v súlade s požiadavkami uvedenými v tejto smernici, najmä znášať riziko zodpovednosti sa škody, napr. primeraným poistením sa; i) zaznamenávať všetky relevantné informácie, týkajúce sa kvalifikovaného certifikátu počas primeranej doby, najmä na zabezpečenie dôkazov o certifikácii na účely súdneho konania. Takú evidenciu možno viesť elektronicky; j) neukladať ani nekopírovať dáta na vytvorenie podpisu osoby, ktorej poskytovateľ certifikačných služieb poskytol kľúčové manažérske služby; k) pred uzavretím zmluvného vzťahu s osobou, ktorá žiada o certifikát na podporu svojho elektronického podpisu, informovať túto osobu trvanlivými komunikačnými prostriedkami o presných podmienkach využívania certifi- kátu, vrátane všetkých obmedzení jeho použitia, existencie dobrovoľného akreditačného programu a postupov pri sťažnostiach a urovnávaní sporov. Takéto informácie, ktoré možno poslať elektronicky, musia byť písomné a ľahko pochopiteľné. Dôležité časti týchto informácií musia byť na vyžiadanie dostupné tiež tretím osobám, spo- liehajúcim sa na certifikát; l) využívať spoľahlivé systémy na ukladanie certifikátov v overiteľnej forme tak, aby: — zápisy a zmeny mohli robiť len oprávnené osoby, — pravosť informácií bolo možné skontrolovať, — certifikáty boli na prezeranie verejne dostupné len v prípadoch, keď dal na to súhlas držiteľ certifikátu, a — operátorovi boli zrejmé akékoľvek technické zmeny, ktoré ohrozujú tieto bezpečnostné požiadavky. 13/zv. 24 SK Úradný vestník Európskej únie 247 PRÍLOHA III Požiadavky na bezpečné zariadenia na vytvorenie podpisu 1. Bezpečné zariadenia na vytvorenie podpisu musia vhodnými technickými a procedurálnymi prostriedkami zabezpečovať aspoň, aby: a) dáta na vytvorenie podpisu, použité na vygenerovanie podpisu, sa mohli vyskytnúť prakticky iba jedenkrát a aby bolo primerane zabezpečené ich utajenie; b) dáta na vytvorenie podpisu, použité na vygenerovanie podpisu, sa s rozumnou mierou istoty nedali odvodiť a podpis bol chránený proti falšovaniu s využitím v súčasnosti dostupnej technológie; c) dáta na vytvorenie podpisu, použité na vygenerovanie podpisu, oprávnený signatár spoľahlivo chránil proti využitiu inými. 2. Bezpečné zariadenia na vytvorenie podpisu nesmú pozmeniť dáta, ktoré majú byť podpísané, alebo zabrániť ich zobrazeniu signatárovi skôr, ako sa začne proces podpisovania. 248 SK Úradný vestník Európskej únie 13/zv. 24 PRÍLOHA IV Odporúčania pre bezpečné overovanie podpisu Počas procesu overovania podpisu by malo byť s primeranou istotou zabezpečené, aby: a) dáta použité na overenie podpisu korešpondovali s dátami zobrazenými pre overovateľa; b) podpis bol spoľahlivo overený a výsledok takéhoto overenia sa správne zobrazil; c) overovateľ mohol podľa potreby spoľahlivo potvrdiť obsah podpísaných dát; d) pravosť a platnosť požadovaného certifikátu v čase overenia podpisu bola spoľahlivo overená; e) výsledok overovania a totožnosť signatára boli správne zobrazené; f) zreteľne bolo uvedené použitie pseudonymu a g) všetky zmeny významné z hľadiska bezpečnosti bolo možné zistiť


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2273/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione. Adozioni internazionali.

eurovoc_concepts:
EU programme
Greece
Israel
Romania
action programme
adoption of a child
child protection
children's rights
private international law
religious sect

text: C 225 E/82 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 Analogamente a quanto avviene nel caso di numerose normative applicabili nel settore dei prodotti 5. legislatore comunitario sia intervenuto per alimentari, la Commissione ritiene che, una volta che il armonizzare le norme tecniche di composizione, qualsiasi intervento nazionale non farebbe altro che intralciare gli scambi all(cid:146)interno della Comunit(cid:224). Viceversa, l(cid:146)applicazione di norme nazionali piø restrittive Ł consentita se queste ultime sono giustificate da considerazioni legate alla sanit(cid:224) pubblica. (1) GU L 208 del 24. 7. 1992. (2) GU L 221 del 12. 8. 1974. (3) COM(95) 722 def. (2000/C 225 E/082) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2273/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Adozioni internazionali L(cid:146)eco recentemente sollevata dalle attivit(cid:224) di membri della cosiddetta setta dei «Cristiani preoccupati» ha evidenziato il problema delle adozioni, e in particolare quello dell(cid:146)adozione di bambini provenienti da paesi dell(cid:146)Europa dell(cid:146)est. Tra i 25 membri della setta vi sono sei bambini con esigenze speciali adottati dalla Romania. Questi bambini hanno, come tutti, bisogno di un ambiente sicuro invece di essere costretti a viaggiare tra la Grecia e l(cid:146)Israele con un gruppo di adulti le cui intenzioni sono sconosciute ma che, secondo quanto riferito sulla stampa, intendono commettere suicidio allo scoccare dell(cid:146)anno 2000, mettendo probabilmente in pericolo le vite dei bambini. Il Parlamento europeo ha affermato che le adozioni internazionali incontrollate, come anche lo sfrutta- mento a fini sessuali dei minori rappresentano fondamentali problemi attuali, in particolare per bambini dei paesi dell(cid:146)Europa dell(cid:146)est. Nella sua risoluzione sul miglioramento della normativa e della cooperazione fra gli Stati membri sull(cid:146)adozione di minori del 12 dicembre 1996 (1), il PE ha invitato la Commissione, il Consiglio e gli Stati membri a adottare misure legali e di altro genere per proteggere i bambini oggetto di adozioni internazionali. Alla luce del crescente numero di casi di abusi, sfruttamento e violazione dei diritti del bambino, quali misure urgenti intende la Commissione adottare per istituire un quadro giuridico rigoroso per regolamen- tare le adozioni internazionali? (1) GU C 20 del 20. 1. 1997, pag. 176. Risposta data dal sig. Vitorino in nome della Commissione (21 gennaio 2000) La Commissione ringrazia l(cid:146)onorevole parlamentare per aver richiamato la sua attenzione sui casi di maltrattamento, abbandono e violazione dei diritti dei minori. L(cid:146)onorevole parlamentare chiede esplicita- mente alla Commissione quali misure urgenti intende adottare per istituire un quadro giuridico rigoroso per regolamentare le adozioni internazionali. La Commissione ritiene che tale quadro giuridico-istituzionale per le adozioni internazionali esista gi(cid:224). L(cid:146)attuazione effettiva di tutti gli strumenti interessati contribuir(cid:224) ad evitare i casi di violazione dei diritti dei minori. Sul piano legislativo, la Commissione fa riferimento in particolare alla Convenzione dell(cid:146)Aia del 29 maggio 1993 sulla protezione dei minori e sulla cooperazione in materia di adozione internazionale. Tutti gli Stati membri sono membri della Conferenza dell(cid:146)Aia di diritto internazionale privato. Dalle informazioni fornite dalla segreteria di detta conferenza, risulta che la convenzione del 29 maggio 1993 Ł stata ratificata da 27 Stati membri della conferenza stessa, di cui solo 7 sono Stati membri dell(cid:146)Unione europea. La Grecia non ha ancora firmato la convenzione. La Romania e Israele, paesi menzionati dall(cid:146)onorevole parlamentare, l(cid:146)hanno invece ratificata. Nella risoluzione del 12 dicembre 1996 sul miglioramento del diritto e della cooperazione tra gli Stati membri in materia di adozione dei minori, citata dall(cid:146)onorevole parlamentare, il Parlamento aveva compreso l(cid:146)importanza della convenzione e invitato gli Stati membri a ratificarla. 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/83 la Commissione desidera fare riferimento all(cid:146)iniziativa Per quanto riguarda le azioni non legislative, DAPHNE lanciata nel 1997, e sostituita attualmente dal programma di azione comunitaria DAPHNE (2000-2004) avviato il 1o gennaio 2000. L(cid:146)obiettivo del programma DAPHNE Ł di contribuire ad assicurare un elevato livello di protezione della salute fisica e mentale proteggendo i minori, gli adolescenti e le donne contro la violenza (compresa la violenza sotto forma di sfruttamento o abuso sessuale), prevenendo la violenza stessa e aiutando le vittime di atti di violenza, in modo da evitare, in particolare, nuovi rischi di subire violenza. E(cid:146) da notare che questo programma di azione comunitaria Ł aperto alla partecipazione dei paesi associati dell(cid:146)Europa centrale, tra i quali la Romania, paese citato dall(cid:146)onorevole parlamentare. (2000/C 225 E/083) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2275/99 di Vittorio Sgarbi (PPE-DE) alla Commissione (13 dicembre 1999) Oggetto: Norme europee in materia di Sale da gioco Allo stato attuale sussistono considerevoli diversit(cid:224) tra i vari Stati membri in materia di regolamentazione del gioco d(cid:146)azzardo sul proprio territorio; tali diversit(cid:224) fanno s(cid:237) che in alcuni paesi come l(cid:146)Italia vi sia un blocco totale delle concessioni con una conseguente ridottissima offerta rispetto ad una domanda assai diffusa, per contro, tutti i paesi confinanti con l(cid:146)Italia stessa, tra cui anche la Slovenia, oramai prossima all(cid:146)ingresso in Europa, sono dotati di legislazioni piø aperte verso il gioco d(cid:146)azzardo tanto Ł vero che numerosi sono i Casin(cid:242) e le sale da gioco esistenti. Considerato che sono moltissimi gli italiani che si recano all(cid:146)estero per frequentare le sale da gioco. Considerato che tale attivit(cid:224) produce introiti per migliaia di miliardi per le casse delle municipalit(cid:224) o degli Stati ove si sviluppa il gioco d(cid:146)azzardo che, di fatto, vengono sottratti alle comunit(cid:224) di origine per la mancanza di una offerta adeguata. Considerato che parte significativa di tali introiti proviene dalle tasche degli italiani di fatto obbligati dalla legislazione italiana a frequentare le sale da gioco straniere. Considerato che, in chiave europea, si Ł sempre ricercata l(cid:146)uniformit(cid:224) tra gli Stati membri di norme atte altres(cid:236) a creare forti divergenze in campo socioeconomico. Considerati gli enormi volumi economici prodotti dalle case da gioco, potrebbe la Commissione far sapere: (cid:129) se ha in programma la predisposizione di una direttiva comunitaria che offra pari opportunit(cid:224) sia agli imprenditori o agli enti interessati che ai clienti in materia di apertura, gestione e frequentazione di sale da gioco? (cid:129) In caso negativo ritiene la Commissione opportuno avviare una procedura finalizzata all(cid:146)appianamento delle disparit(cid:224) legislative esistenti eliminando ogni possibile concorrenza, basata su evidenti divergenze normative, atta a penalizzare fortemente l(cid:146)Italia rispetto ai paesi contermini? (cid:129) Inoltre reputa essa opportuno emanare una direttiva comunitaria in materia onde uniformare nel piø breve tempo possibile le legislazioni vigenti nei vari Stati dell(cid:146)Unione? Risposta data dal sig. Bolkestein a nome della Commissione (17 gennaio 2000) La Commissione desidera attirare l(cid:146)attenzione dell(cid:146)onorevole parlamentare sulle peculiarit(cid:224) delle attivit(cid:224) connesse con i giochi d(cid:146)azzardo, che inducono i giocatori a spendere e possono avere conseguenze dannose sul piano individuale e sociale. Di conseguenza l(cid:146)organizzazione dei giochi d(cid:146)azzardo in tutti gli Stati membri riflette la preoccupazione di evitare di stimolare la domanda in questo settore, prevenire i reati e le frodi ed evitare che essi siano organizzati a scopo di lucro personale e commerciale, bens(cid:236) unicamente con finalit(cid:224) sportive, culturali o di beneficenza. Alla luce delle considerazioni di ordine morale, religioso o culturale ad esse collegate, gli Stati membri tendono perci(cid:242) a restringere tali attivit(cid:224) attraverso un sistema di limitazione delle concessioni


title: Commission Regulation (EC) No 2629/1999 of 13 December 1999 establishing rules for the management and distribution of textile quotas established for the year 2000 under Council Regulation (EC) No 517/94

eurovoc_concepts:
import policy
management
market-sharing agreement
quantitative restriction
textile product
third country

text: L 321/8 EN Official Journal of the European Communities 14. 12. 1999 COMMISSION REGULATION (EC) No 2629/1999 of 13 December 1999 establishing rules for the management and distribution of textile quotas established for the year 2000 under Council Regulation (EC) No 517/94 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, quantities which can be allocated to each operator by that method; Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EC) No 517/94 of 7 March 1994 on common rules for imports of textile products from certain third countries not covered by bilateral agree- ments, protocols or other arrangements, or by other specific Community import rules (1), as last amended by Commission Regulation (EC) No 2542/1999 (2), and in particular Articles 17(3), 17(6) and 21(2) and 3 thereof, in conjunction with Article 25(3) thereof, (1) Whereas the Council, through Regulation (EC) No 517/ 94, established quantitative restrictions on imports of certain textile products originating in certain third coun- tries and envisaged, in Article 17(2), that these quotas would be allocated in chronological order of receipt of notifications from the Member States according to the principle of first come, first served; (2) Whereas Article 17(3) of Regulation (EC) No 517/94 stipulates that it is possible, in certain circumstances, to make use of allocation methods which differ from the method based exclusively on the chronological order of receipt of notifications from Member States, as well as to envisage the division of the quotas into tranches or to set aside part of a specific quantitative limit exclusively for applications which are backed up by proof of the results of previous imports; (3) Whereas it is advisable, in order not to affect unduly the continuity of trade flows, to adopt rules for management the quotas established for 2000 and distribution of under Regulation (EC) No 517/94 before the quota year begins; (4) Whereas the measures contained in Commission Regula- tion (EC) No 2650/98 (3) establishing rules for the management and distribution of textiles quotas estab- lished for the year 1999 pursuant to Regulation (EC) No 517/94 proved to be satisfactory; (5) Whereas in order to satisfy the greatest possible number of operators it therefore seems appropriate to make the ‘first come, first served’ allocation method based on the chronological order of receipt of the notifications from Member States more flexible by placing a ceiling on the (6) Whereas efforts should nevertheless be made to guar- antee a degree of continuity in trade; whereas this consideration and the desirability of efficient quota administration make it appropriate for operators to be allowed to make their import authorisation application for 2000 equivalent to the quantity (for each textile category and each third country) which they imported in 1999; initial (7) Whereas for optimum use of the quantities it is appro- priate to envisage that each operator, after 50 % utilisa- tion of a licence, can introduce a new request for a licence, not a predetermined quantity, provided quantities are available in the quotas; exceeding (8) Whereas it is appropriate for the sake of sound adminis- tration to make import authorisations valid for nine months from the date of issue and to stipulate that the Member States can issue licences only after being noti- fied of the Commission's decision and only if an oper- ator can prove the existence of a contract and certify (except where specifically provided otherwise) that he has not already been allocated a Community import authorisation under this Regulation for the categories and countries competent concerned; whereas national authorities are however authorised, in response to importers' applications, to extend by three months and up to 31 March 2001 licences of which at least 50 % has been used by the application date; the (9) Whereas in order to obviate any potential problems caused by the possible impact of a millenium bug on computer systems the import authorisations shall start to be allocated in December 1999; (10) Whereas the measures contained in this Regulation are in accordance with the opinion expressed by the Committee established by Regulation (EC) No 517/94, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 (1) OJ L 67, 10. 3. 1994, p. 1. (2) OJ L 307, 2. 12. 1999, p. 14. (3) OJ L 335, 10. 12. 1998, p. 43. This Regulation specifies certain rules concerning the manage- ment of quantitative quotas established by Regulation (EC) No 517/94 and applicable for 2000. 14. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 321/9 Article 2 Article 4 The quotas referred to in Article 1 and shown in Annexes IIIB and IV to Regulation (EC) No 517/94 shall be allocated on a ‘first come, first served’ basis according to the chronological order of receipt by the Commission of Member States' notifica- tions of applications from individual operators, for amounts not exceeding the maximum quantities per operator stipulated in the Annex hereto. These maximum quantities shall not, however, apply to opera- tors able to prove to the competent national authorities when making their first application for 2000 that they imported, for given categories, given third countries and under import licences granted to them for 1999, more than the maximum In the case of such quantities specified for each category. operators, the competent authorities may authorise imports of no more than the quantities imported in 1999 for given third countries and given categories, provided that enough quota is available. Article 3 Any importer who has used 50 % or more of the amount allocated to him through a licence under this Regulation may make a further application for a licence, for the same category and country of origin, for amounts not exceeding the maximum quantities laid down in the Annex hereto, provided that enough of the quota is available. The requests for import authorisations can be submitted to the Commission as of 20 December 1999 at 10 a. m. , Brussels time. Import authorisations shall be valid for nine months from the date of issue, but not earlier than 1 January 2000, and in no case later than 31 December 2000. On licences issued before 1 January 2000, the the competent authorities of Member States will indicate in box 13 (further particulars): ‘This license is valid from 1 January 2000. ’ At the importer's request, the competent national authorities may, however, grant a three-month extension for licences which are at least 50 % used up at the time of the request. The extension must in no case last beyond 31 March 2001. The competent authorities of the Member States shall issue authorisations only after being notified of the Commission's decision and only if an operator can prove the existence of a contract and, without prejudice to the provisions of Article 3, certify in writing that he has not already been allocated a Community import authorisation under this Regulation for the categories and countries concerned. Article 5 This Regulation shall enter into force on 1 January 2000. Article 4 shall apply as from 20 December 1999. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 13 December 1999. For the Commission Pascal LAMY Member of the Commission L 321/10 EN Official Journal of the European Communities 14. 12. 1999 ANNEX Maximum amounts referred to in Article 2 Country concerned Category Unit Maximum amount North Korea 1 2 3 4 5 6 7 8 9 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 24 26 27 28 29 31 36 37 39 59 61 68 69 70 73 74 75 76 77 78 83 87 kilograms kilograms kilograms pieces pieces pieces pieces pieces kilograms pairs pieces pieces pieces pieces pieces kilograms pieces kilograms pieces pieces pieces pieces pieces pieces pieces kilograms kilograms kilograms kilograms kilograms kilograms pieces pieces pieces pieces pieces kilograms kilograms kilograms kilograms kilograms 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 2 500 2 500 5 000 5 000 14. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 321/11 Country concerned Category Unit Maximum amount Republic of Bosnia-Herzegovina Croatia Federal Republic of Yugoslavia 109 117 118 142 151A 151B 161 1 2 2a 3 5 6 7 8 9 15 16 67 1 2 2a 3 5 6 7 8 9 15 16 67 1 2 2a 3 5 6 7 8 9 15 16 67 kilograms kilograms kilograms kilograms kilograms kilograms kilograms kilograms kilograms kilograms kilograms pieces pieces pieces pieces kilograms pieces pieces kilograms kilograms kilograms kilograms kilograms pieces pieces pieces pieces kilograms pieces pieces kilograms kilograms kilograms kilograms kilograms pieces pieces pieces pieces kilograms pieces pieces kilograms 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 20 000 20 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 20 000 20 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 20 000 20 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000 5 000


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2256/99 υποβολή: Robert Evans (PSE) προς την Επιτροπή. «Αλογομαχίες».

eurovoc_concepts:
European social policy
Spain
animal show
animal welfare
equidae

text: C 203 E/158 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 18. 7. 2000 Pv·w mporoy·n oi belgike·w arxe·w na dhlv·noyn o·ti «oydemi·a e·ndeijh yfi·statai poy na afh·nei na ypoteuei· o·ti h ejetastikh· epitroph· e·labe ue·sh ype·r eno·w ek tvn ypochfi·vn» kai vw ek toy·toy na yponoei·tai o·ti mporei· na aitiologhuei· h mh th·rhsh orisme·nvn diata·jevn toy kanonismoy· poy die·pei thn ejetastikh· epitroph·; Pv·w symbai·nei, sto dey·tero gy·ro, dy·o me·lh thw ejetastikh·w epitroph·w na mhn e·xoyn prosypogra·cei thn telikh· kri·sh stiw 22 Ioyli·oy 1998 kai se mi·a dey·terh fa·sh oi dy·o ypografe·w na emfani·zontai ek ne·oy sthn kri·sh ayth·; Pv·w symbai·nei e·na me·low thw ejetastikh·w epitroph·w, o k. Henri Montois, na ei·nai syndedeme·now me to prokriue·n arxitektoniko· grafei·o Art&Build; Den uevrei· h Epitroph· o·ti h odhgi·a 92/50/EOK (2) kai sygkekrime·na to a·ruro 12, den thrh·uhke eidika· o·son afora· ta krith·ria ajiolo·ghshw tvn meletv·n poy perilamba·nontai ston kanonismo· thw ejetastikh·w epitroph·w kata· th diaty·pvsh thw kri·shw ston prv·to gy·ro o·poy den dietypv·uh safv·w h katanomh· baumv·nse ka·ue mele·th (pra·gmati, h mele·th poy epe·tyxe tiw perisso·terew ch·foyw e·labe arnhtiko·tero sxo·lio se sxe·sh me tiw a·llew!); Den uevrei· h Epitroph· o·ti pre·pei na e·xei meri·dio sthn eyuy·nh thw diaxei·rishw toy diagvnismoy· aytoy· gnvri·zontaw o·ti ei·xe ekprosvphuei· sthn ejetastikh· epitroph· me e·na taktiko· me·low; Sthn apa·nthsh· thw prow thn i·dia grapth· erv·thsh, h Epitroph· dhlv·nei epi·shw o·ti «elh·fuhsan me·tra prokeime·noy na emplakoy·n oi dia·foroi endiafero·menoi ky·kloi»sto plai·sio thw ekpo·nhshw tvn meletv·n. Mporei· h Epitroph· na dieykrini·sei ta me·tra ayta·; Zhth·uhke h gnv·mh tvn katoi·kvn sthn i·dia fa·sh; (1) (2) EE C 27 E thw 29. 1. 2000, sel. 91. EE L 209 thw 24. 7. 1992, sel. 1. Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Dekembri·oy 1999) Kato·pin thw apa·nthshw poy do·uhke sth grapth· erv·thsh P-1486/99 (1) toy ajio·timoy me·loyw, h Epitroph· ane·labe mia diadikasi·a para·bashw kata· toy Belgi·oy gia parabi·ash toy a·ruroy 13 (sxetika· me tiw enisxy·seiw) thw odhgi·aw 92/50/EOK toy Symboyli·oy thw 18hw Ioyni·oy 1992 kai to syntonismo· tvn diadikasiv·n sy·nachw dhmosi·vn symba·sevn tvn yphresiv·n (2). Stiw 4 Noembri·oy 1999 diabiba·sthke proeidopoihtikh· epistolh·. Sto baumo· o·poy ayth· h erv·thsh toy ajio·timoy me·loyw perie·xei ne·a stoixei·a, fai·netai na epiba·lletai h symplhrvmatikh· eje·tash. H Epitroph· den ua paralei·cei na dv·sei thn kata·llhlh syne·xeia. (cid:211)pvw h·dh anafe·ruhke sthn apa·nthsh sth grapth· erv·thsh P-1486/99, h mo·nh dhmopratoy·sa arxh· sthn ypo·ch apo·fash ei·nai h perife·reia Bryjellv·n-prvteyoy·shw. H emplokh· thw Koino·thtaw periori·zetai se mia symmetoxh· sth xrhmatodo·thsh. (cid:201)naw ypa·llhlow toy Symboyli·oy, toy Koinoboyli·oy kai thw Epitroph·w symmetei·xan metajy· tvn melv·n poy dio·rise h epitroph·. H symmetoxh· ayth· sthn kritikh· epitroph· den e·xei pa·ntvw xarakth·ra poy na desmey·ei thn eyuy·nh tvn uesmikv·n orga·nvn sto plai·sio thw ana·ueshw thw sy·mbashw ayth·w. (1) (2) EE C 27 E thw 29. 1. 2000, sel. 91. EE L 209 thw 24. 7. 1992. (2000/C 203 E/204) GRAPTH ERVTHSH E-2256/99 ypobolh·: Robert Evans (PSE) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: «Alogomaxi·ew» Ua mporoy·se h Epitroph· na anafe·rei kata· po·son kri·nei paradekto· sthn Ispani·a na ejakoloyuei· na epitre·petai to «a·ulhma» thw «alogomaxi·aw»; Poli·tew thw eklogikh·w moy perife·reiaw ei·dan me apotropiasmo· sth bretanikh· thleo·rash a·gria a·loga na ri·xnontai sto e·dafow meta· apo· pa·lh, sto o·noma thw diaske·dashw thn v·ra poy ta «dama·zoyn». Proti·uetai a·rage h Epitroph· na la·bei ka·poia me·tra prokeime·noy na mh synteloy·ntai pra·jeiw te·toiaw vmo·thtaw sta kra·th me·lh; 18. 7. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 203 E/159 Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Ianoyari·oy 2000) H Eyrvpai¤kh· Epitroph· endiafe·retai poly· gia thn kalh· metaxei·rish tvn zv·vn kai apodi·dei sto ue·ma ayto· mega·lh proteraio·thta. Ypa·rxoyn koinotikoi· kano·new o·son afora· thn prostasi·a tvn alo·gvn o·tan xrhsimopoioy·ntai gia gevrgikoy·w skopoy·w, kata· th metafora· toyw kai kata· th sfagh·. Sy·mfvna me to ne·o prvto·kollo sxetika· me thn prostasi·a tvn zv·vn poy episyna·ptetai sthn synuh·kh gia thn EK, h Koino·thta kai ta kra·th me·lh ua dv·soyn mega·lh prosoxh· stiw apaith·seiw svsth·w metaxei·rishw tvn zv·vn kata· th diaty·pvsh kai ylopoi·hsh tvn koinotikv·n politikv·n gevrgi·aw, metaforv·n, esvterikh·w agora·w kai e·reynaw. Afete·roy, kai idiai·tera o·son afora· thn prostasi·a tvn zv·vn, h armodio·thta thw Koino·thtaw den ektei·netai prow to paro·n sth xrhsimopoi·hsh tvn alo·gvn gia istorike·w kai paradosiake·w ekdhlv·seiw se e·na kra·tow me·low, kai synepv·w, to ue·ma ayto· anh·kei sth dikaiodosi·a toy en lo·gv kra·toyw me·loyw. (2000/C 203 E/205) GRAPTH ERVTHSH E-2262/99 ypobolh·: Ward Beysen (ELDR) prow thn Epitroph· (13 Dekembri·oy 1999) Ue·ma: Odhgi·a 96/92 H eleyue·rvsh tvn agorv·n ene·rgeiaw ua prokale·sei ky·ma sygkentrv·sevn. dh anagge·llontai oi prv·tew diasynoriake·w sygxvney·seiw h· ejagore·w epixeirh·sevn. Poia ei·nai h a·poch thw Epitroph·w vw prow tiw ejeli·jeiw ayte·w; Kata· po·so lamba·nontai ypo·ch oi syne·peiew tvn ejeli·jevn aytv·n gia thn apasxo·lhsh; H odhgi·a 96/92 (1) kauori·zei tiw basike·w arxe·w gia to a·noigma thw eyrvpai¤kh·w agora·w hlektrismoy·. To a·noigma ayto· ua pre·pei na epiteyxuei· se o·la ta kra·th me·lh ypo· iso·timoyw oikonomikoy·w o·royw. H dey·terh e·kuesh thw Epitroph·w gia thn enarmo·nish apariumei· men tiw ptyxe·w poy ua pre·pei ako·mh na ryumisuoy·n, oy·tvw v·ste to iso·timo ayto· a·noigma na diasfalisuei·, alla· den anafe·rei th stre·blvsh toy antagvnismoy· poy prokalei·tai apo· tiw diaforetike·w dome·w idiokthsi·aw tvn epixeirh·sevn hlektrismoy· sthn Eyrvpai¤kh· nvsh. Lo·gv tvn diaforv·n poy yfi·stantai o·son afora· to ko·stow kefalai·oy tvn idivtikv·n, eisagme·nvn sto xrhmatisth·rio, epixeirh·sevn afeno·w kai tvn dhmosi·vn epixeirh·sevn afete·roy, oi idivtike·w epixeirh·seiw antimetvpi·zoyn o·lo kai perisso·tero a·nisoyw o·royw antagvnismoy·, to·so vw prow thn ejagora· ne·vn epixeirh·sevn o·so kai vw prow thn a·mesh prosfora· proi¤o·ntvn kai yphresiv·n sthn agora·. Poia me·tra proti·uetai h Epitroph· na la·bei gia na dioruv·sei th stre·blvsh ayth·; (1) EE L 27 thw 30. 1. 1997, sel. 20. Apa·nthsh thw k. de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (21 Dekembri·oy 1999) (cid:211)pvw svsta· anafe·rei o k. boyleyth·w, h Epitroph· pre·pei na ejasfali·sei o·ti h apeleyue·rvsh pragmatopoiei·tai env· tayto·xrona lamba·nontai ypo·ch oi ba·simew anhsyxi·ew sxetika· me tiw prooptike·w apasxo·lhshw sth biomhxani·a paragvgh·w hlektrismoy·. Ei·nai safe·w o·ti ua pragmatopoihuoy·n anadiarurv·seiw alla· ei·nai eji·soy safe·w o·ti ypa·rxei epei·goysa ana·gkh gia thn eisagvgh· toy antagvnismoy· se ayto·n ton tome·a. H diadikasi·a apeleyue·rvshw ayja·nei thn antagvnistiko·thta thw biomhxani·aw thw Koino·thtaw, synepv·w ua e·xei uetiko· anti·ktypo sthn apasxo·lhsh stiw biomhxani·ew poy ka·noyn entatikh· xrh·sh thw ene·rgeiaw. Epiple·on pare·xei uetika· ofe·lh stoyw poli·tew. Sy·mfvna me ta prokatarktika· apotele·smata mele·thw poy mo·liw pare·labe h Epitroph·, kata· ta e·th 1996-1998 shmeiv·uhke ptv·sh tvn timv·n toy hlektrikoy· rey·matow gia ta noikokyria·, to·so grh·gora o·so kai gia tiw biomhxanike·w time·w. Ta kra·th me·lh e·xoyn thn ky·ria eyuy·nh ston tome·a thw apasxo·lhshw, o·mvw h Epitroph· anagnvri·zei o·ti ei·nai anagkai·o na diadramati·sei kai h i·dia hgetiko· ro·lo se ayto·n ton tome·a kai jeki·nhse mele·th gia ayto· to ue·ma. H mele·th den apoble·pei sth me·trhsh tvn posotikv·n synepeiv·n gia thn apasxo·lhsh sth biomhxani·a paragvgh·w hlektrismoy·. Ayto· ei·nai ady·nato, dedome·nhw thw ana·ptyjhw thw apasxo·lhshw stiw biomhxani·ew entatikh·w xrh·shw thw ene·rgeiaw vw apote·lesma tvn xamhlo·tervn timv·n toy hlektrikoy· rey·matow, kai synepv·w ua dhmioyrgoy·se diastreblvme·nh eiko·na. Vsto·so o sto·xow ei·nai na diadouoy·n kai na xrhsimopoihuoy·n vw mauh·mata oi empeiri·ew tvn xvrv·n o·poy e·xei h·dh pragmatopoihuei· h apeleyue·rvsh thw biomhxani·aw hlektrismoy· kai na kauodhghuoy·n ta kra·th me·lh o·son afora· thn ek ne·oy kata·rtish tvn ergazome·nvn, th dhmioyrgi·a ne·vn ue·sevn ergasi·aw se


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2441/99 von Marco Pannella (TDI) an den Rat. Chemische, biologische und radiologische Angriffe auf die kurdische Bevölkerung im Irak.

eurovoc_concepts:
Iraq
Kurdistan question
biological weapon
chemical weapon
common foreign and security policy
humanitarian aid
national minority
pollution of waterways
public health

text: C 219 E/164 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 1. 8. 2000 Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (6. Januar 2000) Die endg(cid:252)ltige Stillegung eines Sydkraft-Kernreaktors in Barseb(cid:228)ck am 30. November 1999 k(cid:246)nnte zu einer Wettbewerbsverzerrung auf dem betreffenden Markt gef(cid:252)hrt haben. Allerdings entnimmt die Kommission einer Vereinbarung zwischen dem Eigent(cid:252)mer und der schwedischen Regierung, da(cid:223) der Eigent(cid:252)mer des Kraftwerks keine rechtlichen Schritte gegen die Entscheidung der schwedischen Regierung mehr stellen wird, sobald die Vereinbarung nach Genehmigung durch das Parlament im Fr(cid:252)hjahr 2000 in Kraft tritt. Die Kommission pr(cid:252)ft derzeit, welche Folgen die Stillegung des Kernreaktors im Rahmen der Umwelt- rechtsvorschriften der Gemeinschaft hat. Hinsichtlich der verfahrenstechnischen Aspekte im Zusammenhang mit dem Ersuchen um Vorabent- scheidung durch den Europ(cid:228)ischen Gerichtshof hat die Kommission bereits Kontakt mit der schwedischen Regierung aufgenommen. (2000/C 219 E/208) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2441/99 von Marco Pannella (TDI) an den Rat (13. Dezember 1999) Betrifft: Chemische, biologische und radiologische Angriffe auf die kurdische Bev(cid:246)lkerung im Irak Im Zuge der als V(cid:246)lkermord an der kurdischen Bev(cid:246)lkerung bezeichneten Kampagne im Jahr 1988, die Zehntausende von Toten und Vermi(cid:223)ten forderte, hat das irakische Regime mehr als 200 D(cid:246)rfer im Norden des Irak bombardiert. Bei dieser Milit(cid:228)roperation, die den gr(cid:246)(cid:223)ten Angriff dieser Art auf die Zivilbev(cid:246)lkerung darstellt, wurden riesige Mengen an chemischen und vermutlich biologischen und radio- logischen Kampfmitteln eingesetzt. Diese Mittel haben die Umwelt und die Grundwasserspeicher im Norden des Irak verseucht, dessen Fl(cid:252)sse das ganze Land durchqueren und im Persischen Golf m(cid:252)nden. Welche Initiativen hat der Hohe Repr(cid:228)sentant der GASP angesichts der Berichte (cid:252)ber die hohe Zahl von Krebserkrankungen und angeborenen Mi(cid:223)bildungen bei Kindern im Irak ergriffen oder welche gedenkt er zu ergreifen, damit die zust(cid:228)ndigen internationalen Organe endlich den Zustand der Wasserreserven (cid:252)berpr(cid:252)fen, um festzustellen, ob chemische, biologische und radiologische Stoffe oder ihre Derivate weiterhin die Bev(cid:246)lkerung vergiften? Welche Initiativen hat der Hohe Repr(cid:228)sentant der GASP ergriffen oder gedenkt er zu ergreifen, damit elf Jahre nach den Vorf(cid:228)llen die zust(cid:228)ndigen internationalen Organe damit beginnen, sich um die medizi- nische Behandlung der (cid:220)berlebenden zu k(cid:252)mmern und Untersuchungen einzuleiten, um die Stoffe zu entdecken, die vom Regime Saddam Husseins benutzt wurden; und kann er angeben, ob diese Stoffe noch Gefahren f(cid:252)r die Bev(cid:246)lkerung darstellen? Kann der Hohe Repr(cid:228)sentant der GASP mitteilen, welche Initiativen er ergriffen hat oder zu ergreifen gedenkt, um die Auswirkungen der chemischen Kampfmittel sowie anderer Waffen der Massenzerst(cid:246)rung auf die Landwirtschaft im Norden des Irak u. a. auf die Viehzucht, den Wald, die Fischerei sowie die Folgen f(cid:252)r die Tier- und Pflanzenwelt zu untersuchen und zu bewerten? Das Halabja Post Graduate Medical Institute (HMI), das im August 1999 im kurdischen Gebiet des Irak gegr(cid:252)ndet wurde, um Behandlungsmethoden zu entwickeln und die Forschungsprogramme (cid:252)ber die (cid:220)berlebenden der chemischen Angriffe zu f(cid:246)rdern, steht vor zahlreichen materiellen und technischen Problemen, welche die Durchf(cid:252)hrung der angestrebten Ziele behindern k(cid:246)nnen. Kann der Hohe Repr(cid:228)sentant der GASP mitteilen, ob vorgesehen ist, eine Sachverst(cid:228)ndigendelegation zu einem Besuch des HMI zu entsenden, um sich selbst ein Bild von den spezifischen medizinischen Bed(cid:252)rfnissen der (cid:220)berlebenden der chemischen, biologischen und radiologischen Angriffe zu machen und insgesamt den Bedarf des HMI zu beurteilen? 1. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 219 E/165 Antwort (31. Januar 2000) Ein von der Europ(cid:228)ischen Kommission in Auftrag gegebener und finanzierter Evaluierungsbericht (cid:252)ber die humanit(cid:228)re Lage im Nordirak vom Juni 1999 gibt eine (cid:220)bersicht (cid:252)ber die humanit(cid:228)re Lage in den kurdisch-kontrollierten Gebieten in Nordirak. Aus dem Bericht geht hervor, da(cid:223) zahlreiche dringend notwendige, grundlegende humanit(cid:228)re Bed(cid:252)rfnisse befriedigt werden m(cid:252)ssen, wie Minenr(cid:228)umung, (cid:220)ber- windung der Unterern(cid:228)hrung und Wiederherstellung der Trinkwasseraufbereitungsanlagen. Zu diesen notwendigen Aktivit(cid:228)ten kommen die Untersuchung und Beurteilung der Auswirkungen der chemischen und sonstigen Massenvernichtungswaffen auf die allgemeinen Lebensbedingungen im Nordirak hinzu. Die Durchf(cid:252)hrung des Erd(cid:246)l-f(cid:252)r-Nahrungsmittel-Programms mu(cid:223) beschleunigt und rationalisiert werden, was die volle Mitwirkung der irakischen Regierung voraussetzt. Eine wirksame Durchf(cid:252)hrung der humanit(cid:228)ren Hilfe w(cid:252)rde auch durch eine Verbesserung der politischen Lage im Nordirak erleichtert. Die vor kurzem vereinbarten Normalisierungsma(cid:223)nahmen zwischen den beiden wichtigsten kurdischen Parteien sind in diesem Zusammenhang ein wichtiger Schritt. Der Rat wird mit Unterst(cid:252)tzung des Generalsekret(cid:228)rs/Hohen Vertreters f(cid:252)r die GASP die Lage im Irak einschlie(cid:223)lich der n(cid:246)rdlichen Provinzen genauestens weiter- verfolgen und dazu beitragen, da(cid:223) die Europ(cid:228)ische Union, sofern es die Umst(cid:228)nde erlauben, den Bed(cid:252)rfnissen des irakischen Volks geb(cid:252)hrend Rechnung tr(cid:228)gt. (2000/C 219 E/209) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2444/99 von John Cushnahan (PPE-DE) an die Kommission (16. Dezember 1999) Betrifft: Vorruhestandssystem Hat die Kommission eine Entscheidung dar(cid:252)ber getroffen, wann Landwirte einen Ausgleich aufgrund der K(cid:252)rzung um 5,055 % im Rahmen des Vorruhestandssystems erhalten, die sich aus der Einf(cid:252)hrung des Euro im Januar 1999 f(cid:252)r diejenigen ergibt, die dem System vor 1998 beigetreten sind? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (21. Dezember 1999) Der Herr Abgeordnete wird auf die Antwort der Kommission auf die schriftliche Anfrage E-2170/99 von Herrn McCartin (1) verwiesen. (1) Siehe Seite 110. (2000/C 219 E/210) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2448/99 von Ilkka Suominen (PPE-DE) an den Rat (13. Dezember 1999) Betrifft: Zukunft des Jugendprogramms der EU und des Rates (cid:132)Jugend(cid:147) Die Verwirklichung des gemeinschaftlichen Jugendprogramms war eines der wichtigsten Ziele des finni- schen Vorsitzes des Rates der Europ(cid:228)ischen Union. Jetzt hat sich jedoch gezeigt, da(cid:223) aufgrund des Widerstands einiger Mitgliedstaaten gegen die Haushaltsdotierung des Programms eine Verschiebung der f(cid:252)r Anfang kommenden Jahres geplanten Umsetzung des Jugendprogramms zu erwarten ist. Der Generalsekret(cid:228)r des Rates der Europ(cid:228)ischen Union hat in seinem Bericht die Einstellung der in unregelm(cid:228)(cid:223)igen Zeitabst(cid:228)nden zusammentretenden R(cid:228)te, wie des Rates (cid:132)Jugend(cid:147), vorgeschlagen. Der Rat (cid:132)Jugend(cid:147) hat bedeutende Programme eingeleitet, mit denen die Mobilit(cid:228)t der Jugendlichen in Europa sp(cid:252)rbar ausgeweitet wurde; dadurch wurde die B(cid:252)rgern(cid:228)he konkret auf die Tagesordnung der Union gesetzt


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2305/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission. Das Jahr-2000-Problem auf Flughäfen.

eurovoc_concepts: International Civil Aviation Organisation

text: 1. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 219 E/133 (2000/C 219 E/165) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2267/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission (24. November 1999) Betrifft: Jahr 2000-Problem auf Flugh(cid:228)fen Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission ergriffen bzw. wird sie ergreifen, um sicherzustellen, da(cid:223) alle internationalen Flugh(cid:228)fen in den Mitgliedstaaten gegen das sogenannte (cid:132)Jahr 2000-Problem(cid:147) gefeit sind? (2000/C 219 E/166) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2303/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Das Jahr-2000-Problem auf Flugh(cid:228)fen Teilt die Kommission die Ansicht, da(cid:223) die Sicherheit von EU-Reisenden auf internationalen Flugh(cid:228)fen vor den Risiken im Zusammenhang mit dem Jahr-2000-Problem gew(cid:228)hrleistet ist? (2000/C 219 E/167) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2304/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Das Jahr-2000-Problem auf Flugh(cid:228)fen Wird die Kommission gegebenenfalls Berichte (cid:252)ber die Anf(cid:228)lligkeit von EDV-Anlagen auf internationalen Flugh(cid:228)fen f(cid:252)r den (cid:132)Jahr-2000-Bazillus(cid:147) ver(cid:246)ffentlichen? (2000/C 219 E/168) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2305/99 von Sir Robert Atkins (PPE-DE) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Das Jahr-2000-Problem auf Flugh(cid:228)fen Wie viele internationale Flugh(cid:228)fen in der EU haben die n(cid:246)tigen Anpassungen vorgenommen, um Sch(cid:228)den, Gefahren oder Versp(cid:228)tungen f(cid:252)r Flugg(cid:228)ste und Fracht infolge des (cid:132)Jahr-2000-Problems(cid:147) zu vermeiden? Gemeinsame Antwort von Frau Loyola de Palacio im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen P-2267/99, E-2303/99, E-2304/99 und E-2305/99 (16. Dezember 1999) Ebenso wie in anderen Bereichen, in denen das Jahr 2000-Problem (Y2K) eine Rolle spielt, hat die Kommission im Bereich des Luftverkehrs und der Flugh(cid:228)fen vor allem die Aufgabe, die Weiterleitung von Informationen zu erleichtern. Im Einklang mit den innerstaatlichen Zust(cid:228)ndigkeiten und dem Subsidiari- t(cid:228)tsprinzip sind in erster Linie die Flughafenbeh(cid:246)rden und die nationalen Zivilluftfahrtbeh(cid:246)rden f(cid:252)r das Y2K-Problem auf Flugh(cid:228)fen zust(cid:228)ndig. Es gibt weltweit vereinbarte Sicherheitsvorschriften, und es obliegt den Mitgliedstaaten, f(cid:252)r die Einhaltung der f(cid:252)r Flugh(cid:228)fen geltenden Regeln und Vorschriften zu sorgen. Daneben haben eine Reihe internationaler Organisationen im Rahmen ihrer jeweiligen Zust(cid:228)ndigkeiten ihre Aufgaben zu erf(cid:252)llen. C 219 E/134 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 1. 8. 2000 Die Internationale Zivilluftfahrt-Organisation (ICAO) hat Bewertungskriterien f(cid:252)r das Y2K-Problem aus- gearbeitet, die sich auf Luftverkehrsdienste, Flugh(cid:228)fen und Luftfahrtunternehmen beziehen, und sie hat ihre Mitgliedstaaten aufgefordert, eine kritische Bewertung der Einhaltung der Y2K-Vorschriften durchzuf(cid:252)hren und entsprechende Informationen (cid:252)ber den Stand der (cid:220)bereinstimmung ihrer jeweiligen Dienste bereitzu- stellen. Diese Informationen werden befugten Beamten zug(cid:228)nglich gemacht, und die ICAO hat einen der (cid:214)ffentlichkeit zug(cid:228)nglichen globalen Statusbericht (cid:252)ber die Bereitschaft zum (cid:220)bergang in das Jahr 2000 vorgelegt. Eurocontrol konzentriert sich vor allem auf die Ausarbeitung von Notfallpl(cid:228)nen. In Zusammenarbeit mit der ICAO richtet Eurocontrol eine europ(cid:228)ische regionale Y2K-Koordinierungsstelle ein f(cid:252)r die Erfassung und Weiterleitung von Informationen an die L(cid:228)nder der jeweiligen Region im Hinblick auf m(cid:246)gliche Korrekturen operationeller Notfallma(cid:223)nahmen zur Beseitigung eventuell auftretender St(cid:246)rungen der Luft- verkehrssysteme. Diese Stelle wird innerhalb der zentralen Verkehrsflu(cid:223)regelungsstelle von Eurocontrol in Br(cid:252)ssel arbeiten und am 31. Dezember 1999 und 1. Januar 2000 einsatzbereit sein. In Erg(cid:228)nzung der ICAO-Initiative hat die Europ(cid:228)ische Zivilluftfahrt-Konferenz (ECAC) die rechtlichen Aspekte eventueller Ma(cid:223)nahmen im Zusammenhang mit der Y2K-Bereitschaft und hinsichtlich von Einschr(cid:228)nkungen des Betriebs in F(cid:228)llen, in denen keine Angaben (cid:252)ber die Einhaltung der Vorschriften vorliegen oder in denen Gr(cid:252)nde vorliegen, die auf eine Nichteinhaltung schlie(cid:223)en lassen, gepr(cid:252)ft. F(cid:252)r F(cid:228)lle, in denen die bereitgestellten Informationen als unzul(cid:228)nglich erachtet werden, wurde eine gemeinsame Vorgehensweise festgelegt, um auftretende Probleme zu l(cid:246)sen. Die Lage wird so bald wie m(cid:246)glich gepr(cid:252)ft und erforderlichenfalls werden entsprechende Ma(cid:223)nahmen eingeleitet. in Zusammenarbeit mit der Internationalen Die Internationale Zivilluftfahrt-Organisation (IATA) hat Flughafen-Dachorganisation (Airports council (ACI)) das im Juni 1998 angelaufene Y2K- international Projekt ausgearbeitet, dessen Schwerpunkt auf der Sensibilisierung, der verst(cid:228)rkten industriellen Zusam- menarbeit, der Erfassung der Informationen (cid:252)ber die Y2K-Bereitschaft und der F(cid:246)rderung der Notfall- planung liegt. Im Rahmen der IATA haben die Fluggesellschaften ein Programm eingef(cid:252)hrt, das sich auf die Luftverkehrssysteme und Flugh(cid:228)fen, die Flugzeuge und die Hersteller von Motoren und Luftfahrtelektronik erstreckt. Aufgrund der eingegangenen Informationen und Berichte, beispielsweise der von den Vertretern der internationalen Regierungsorganisationen und Industrieverb(cid:228)nde auf einem von der Kommission am 29. und 30. September 1999 veranstalteten Workshop vorgelegten Berichte ist die Kommission der Auffassung, da(cid:223) die Luftfahrtindustrie auf die L(cid:246)sung potentieller Probleme in den europ(cid:228)ischen L(cid:228)ndern entsprechend den Pl(cid:228)nen f(cid:252)r die Einhaltung der Vorschriften und den Notfallpl(cid:228)nen gut vorbereitet ist. In diesen Pl(cid:228)nen sind unmittelbare Sicherheitsprobleme zufriedenstellend abgedeckt. Dennoch ist die M(cid:246)g- lichkeit von Kapazit(cid:228)tsengp(cid:228)ssen in den Tagen nach der Umstellung nicht auszuschlie(cid:223)en. Hinsichtlich der internationalen Flugh(cid:228)fen in den Mitgliedstaaten l(cid:228)(cid:223)t sich aus den vorliegenden Infor- mationen schlie(cid:223)en, da(cid:223) sorgf(cid:228)ltige und umfassende Programme zur Erkennung und Beseitigung poten- tieller Y2K-Probleme angelaufen sind, die rechtzeitig f(cid:252)r die Umstellung fertiggestellt sein sollen. Ferner sei erw(cid:228)hnt, da(cid:223) von der Kommission im Juli 1999 entsprechend der Aufforderung des Europ(cid:228)i- schen Rats in K(cid:246)ln eine hochrangige Arbeitsgruppe (cid:252)ber den Datumswechsel zur Jahrtausendwende jeweils einmal monatlich zusammengetreten und wird auch w(cid:228)hrend der eingesetzt wurde. Sie ist restlichen Zeit des Jahres verschiedene Aspekte des Y2K-Problems auf Gemeinschaftsebene behandeln. (2000/C 219 E/169) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2269/99 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (13. Dezember 1999) Betrifft: Gefahr der Verwendung medizinischer Erzeugnisse aus PVC, die einen hohen Gehalt an DEHP aufweisen. Nachdem aus PVC hergestellte Kinderspielzeuge aus dem Markt genommen wurden, befa(cid:223)t sich nun eine neue Meldung von Greenpeace mit medizinischen Gegenst(cid:228)nden, wie z. B. Flaschen f(cid:252)r die Aufbewahrung von Blut, Serum oder Produkten f(cid:252)r die parenterale Ern(cid:228)hrung, die dasselbe Material enthalten und deren Gehalt an DEHP 800mal h(cid:246)her liegt als die zul(cid:228)ssigen H(cid:246)chstwerte, die aber in Krankenh(cid:228)usern extrem h(cid:228)ufig zum Einsatz kommen