title: Neuvoston 16 päivänä joulukuuta 1999 Euroopan yhteisöjen perustamissopimuksen 251 artiklassa tarkoitettua menettelyä noudattaen vahvistama yhteinen kanta (EY) N:o 14/2000 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi toimenpiteistä kehitusmaissa olevien trooppisten ja muiden metsien säilyttämisen ja kestävän hoidon edistämiseksi

eurovoc_concepts:
EU programme
developing countries
environmental policy
environmental protection
forest
tropical forest

formats: html pdf print

text: 6. 3. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 64/55 Neuvoston 16 päivänä joulukuuta 1999 vahvistama YHTEINEN KANTA (EY) N:o 14/2000 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o. /2000 antamiseksi toimenpiteistä kehitysmaissa olevien trooppisten ja muiden metsien säilyttämisen ja kestävän hoidon edistämi- seksi (2000/C 64/03) EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotka ottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 ja 179 artiklan, ottavat huomioon komission ehdotuksen(1), ottavat huomioon talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (2), ovat kuulleet alueiden komiteaa, noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä (3), sekä katsovat seuraavaa: 1) Metsillä on ihmisille useita käyttötarkoituksia ja arvoja, ja ne voivat vaikuttaa siihen, miten yhteisö saavuttaa kehi- tystä ja ympäristöä koskevat tavoitteensa, kuten köyhyy- den torjumisen, kestävän taloudellisen ja sosiaalisen kehi- tyksen sekä ympäristönsuojelun. 2) 3) Euroopan parlamentti on useissa päätöslauselmissaan ilmaissut huolensa metsien tuhoutumisesta ja sen seu- rauksista metsistä riippuvaiselle väestölle, erityisesti alku- peräiskansoille. Vastauksena Euroopan parlamentin Euroopan unionin päätöslauselmassa metsästrategiasta antamassaan esittämään pyyntöön (4), komissio antoi tiedonannon ”Metsät ja kehitysyhteistyö: Euroopan yhteisön lähesty- mistapa”, jossa esitetään yhteisön toimintastrategia met- sien säilyttämisen ja kestävän hoidon edistämiseksi kehi- tysmaissa. (1) EYVL C 87, 29. 3. 1999, s. 97. (2) EYVL C 258, 10. 9. 1999, s. 13. (3) Euroopan parlamentin lausunto, annettu 5. toukokuuta 1999 (EYVL C 279, 1. 10. 1999, s. 184), neuvoston yhteinen kanta, vahvistettu 16. joulukuuta 1999 ja Euroopan parlamentin päätös, tehty. (ei vielä julkaistu virallisessa lehdessä). (4) EYVL C 55, 24. 2. 1997, s. 22. 4) 5) 6) 7) 8) Tämän strategian tavoitteiden on oltava osa laajempaa yhteisön päämäärää edistää kaikilla maantieteellisillä alu- eilla ja ilmastovyöhykkeillä olevien metsien säilyttämistä ja kestävää käyttöä. Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat allekirjoittaneet Rion julistuksen ja Agenda 21 -toimintaohjelman sekä sitoutu- neet Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokouksen erityis- istunnossa (Ungass) annettuun päätöslauselmaan Agen- da 21 -toimintaohjelman täytäntöönpanon jatkamisesta. Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat Maailman Kauppajärjestön (WTO) jäseniä ja monenvälisten ympäristösopimusten, erityisesti biologista monimuotoisuutta koskevan yleisso- pimuksen, ilmastonmuutosta koskevan puiteyleissopi- muksen ja aavikoitumisen ehkäisemistä koskevan yleisso- pimuksen sopimuspuolia. Siten ne ovat sitoutuneet otta- maan huomioon näitä kysymyksiä koskevat vastuut, jotka ovat sopimuspuolina oleville teollisuusmaille ja kehitysmaille yhteiset, mutta samalla eriytetyt. Yhdistyneiden Kansakuntien yleiskokous kannatti vuon- na 1997 pitämässään erityisistunnossa hallitustenvälisen metsäpaneelin (IPF) esittämiä toimintaehdotuksia. Yhteisö ja sen jäsenvaltiot ovat täysipainoisesti sitoutuneet pane- maan nämä ehdotukset täytäntöön. Trooppisia metsiä koskevista toimista 20 päivänä joulu- kuuta 1995 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 3062/95 (5) vahvistettiin puitteet yhteisön tällä alalla antamalle avulle. Asetusta (EY) N:o 3062/95 sovellettiin 31 päivään joulukuuta 1999. Tässä asetuksessa olisi otettava huomioon asetuksen (EY) N:o 3062/95 sovelta- misesta saadut kokemukset. 9) Neuvosto tunnusti 30 päivänä marraskuuta 1998 anta- massaan päätöslauselmassa alkuperäiskansojen keskeisen aseman ympäristönhoidossa, erityisesti kehitysmaiden metsien säilyttämisessä ja kestävässä käytössä. (5) EYVL L 327, 30. 12. 1995, s. 9. C 64/56 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 6. 3. 2000 10) Yhteisön käytettävissä olevia metsien säilyttämisen ja kestävän kehityksen rahoitusvälineitä pitäisi täydentää. 11) Olisi luotava järjestelyt tässä asetuksessa tarkoitettujen toimien rahoittamiseksi. 12) Tällä asetuksella vahvistetaan sillä perustetun ohjelman koko keston ajaksi rahoituspuitteet, jotka ovat budjettival- lan käyttäjälle talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta ja talousarviomenettelyn parantamisesta 6 päivänä tou- kokuuta 1999 Euroopan parlamentin, neuvoston ja ko- mission välillä tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (1) 33 kohdassa tarkoitettuna ensisijaisena ohjeena vuosittai- sessa talousarviomenettelyssä. 13) Olisi vahvistettava täytäntöönpanoa koskevat yksityis- kohtaiset säännöt, erityisesti toiminnan muoto, yhteistyö- kumppanit ja päätöksentekomenettely. 14) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toi- menpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siir- täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä rettyä päätöksen kesäkuuta 1999/468/EY (2) mukaisesti, neuvoston tehdyn 1999 biologisen monimuotoisuuden ja ekologisten toimintojen suojeleminen tai palauttaminen ja samanaikaisesti niiden ihmiskuntaa ja erityisesti metsistä nykyisen ja tulevan, riippuvaista väestöä hyödyttävän arvon säilyttäminen mah- dollisuuksien mukaan, ’metsän kestävällä hoidolla’ metsien ja metsäisten maiden hoitamista ja käyttöä sellaisella tavalla ja tehokkuudella, että ne säilyttävät biologisen monimuotoisuutensa, tuotta- vuutensa, uusiutumiskykynsä, elinvoimansa ja kykynsä täyttää nyt ja tulevaisuudessa ekologiset, taloudelliset ja sosiaaliset tehtävänsä paikallisella, kansallisella ja maail- manlaajuisella tasolla aiheuttamatta haittaa muille ekosys- teemeille, ’kestävällä kehityksellä’ asianomaisten väestöjen elintason ja hyvinvoinnin kohentamista ekosysteemien mahdolli- suuksien rajoissa siten, että samalla säilytetään luonnonpe- rintö ja sen biologinen monimuotoisuus nykyisille ja tuleville sukupolville, ’metsistä riippuvaisella väestöllä’ metsässä asuvia tai sitä perinteiseksi asuinympäristökseen väittäviä alkuperäiskan- soja tai muuta metsässä tai sen läheisyydessä elävää väestöä, joka on perinteisesti ollut välittömässä riippuvuus- suhteessa metsään. – – – OVAT ANTANEET TA¨ MA¨ N ASETUKSEN: 3 artikla 1 artikla Yhteisö antaa rahoitustukea ja tarvittavaa asiantuntija-apua kehitysmaissa olevien trooppisten ja muiden metsien säilyttä- misen ja kestävän hoidon edistämiseksi, jotta voitaisiin täyttää metsille paikallisella, kansallisella ja maailmanlaajuisella tasolla asetetut taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöä koskevat vaati- mukset. Tämän asetuksen nojalla annetulla tuella ja asiantuntija-avulla täydennetään ja vahvistetaan muilla kehitysyhteistyön väli- neillä annettavaa tukea ja apua. 2 artikla Tässä asetuksessa tarkoitetaan: Tämän asetuksen mukaisesti toteutettavien toimien tavoitteena on: – metsien aseman parantaminen kansallisissa politiikoissa ja metsän kestävään hoitoon perustuvien metsäpolitiikkojen sisällyttäminen kehittämissuunnitelmiin, – kestävällä tavalla hoidetuista luonnonvaroista peräisin ole- van puun ja muiden metsätuotteiden tuotannon ja käytön edistäminen, – metsävarojen ja -palvelujen asianmukaisen arvon määrittä- misen tukeminen. 4 artikla Tämän asetuksen nojalla toteutettavien toimien kohteena 1. ovat erityisesti: – – ja muilla metsillä’, jäljempänä ’trooppisilla metsillä ’metsät’, kokonaan tai osittain luonnonvaraisia, primaarisia tai sekundaarisia, sulkeutuneita tai avoimia, kuivan, puoli- kuivan tai kostean ilmaston metsäekosysteemejä, a) joiden tarkoituksena on ’säilyttämisellä’ kaikkia toimia, metsien säilyttäminen ja niiden tilan kohentaminen, erityi- sesti toimia, joiden tarkoituksena on metsäekosysteemin (1) EYVL C 172, 18. 6. 1999, s. 1. (2) EYVL L 184, 17. 7. 1999, s. 23. realistiseen metsien arviointiin perustuvien asianmukaisten kansallisten ja kansainvälisten metsäpolitiikkojen kehittä- minen, joihin sisältyy muun muassa maankäytön suunnit- telu, kestävällä tavalla tuotettujen metsätuotteiden oikeu- denmukainen kauppa, oikeudelliset ja verotukselliset toi- menpiteet, rakenteiden muodostaminen, yksityisen sekto- rin tukeminen ja metsistä riippuvaisen väestön tukeminen sen omaehtoisen sosiaalisen, taloudellisen ja kulttuurisen kehityksen muovaamiseksi. Näissä on otettava huomioon muut alakohtaiset politiikat, joilla on merkitystä metsien sekä niistä riippuvaisen väestön etujen ja perinteisten oikeuksien kannalta; 6. 3. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 64/57 b) sellaisen metsäalueiden säilyttäminen ja niiden tilan kohen- taminen, joita pidetään tärkeinä niiden suuren ekologisen arvon vuoksi, erityisesti koska ne ovat arvokkaita biologi- sen monimuotoisuuden säilyttämisen kannalta, tai niiden paikallisten ja maailmanlaajuisten vaikutusten vuoksi, esi- merkiksi vesistöalueiden suojelun, maaperän eroosion eh- käisemisen tai ilmastonmuutoksen kannalta; – – kaikkien ehdotettujen toimien kestävyys sosiaaliselta, ta- loudelliselta ja ympäristön kannalta, ja komission riittävät jäsenvaltioiden yhteensovittamis- ja tiedotuskanavat, joilla pyritään var- mistamaan kyseisillä alueilla toteuttavien toimien johdon- mukaisuus, väliset c) metsien kestävä hoito ja käyttö, jolla saadaan aikaan taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristöä koskevia etuja, mu- kaan lukien metsäsertifiointi – pienten ja suurten metsäalu- eiden erilaiset hoito-olosuhteet huomioon ottaen – ym- päristöä säästävä puun ja muiden metsätuotteiden korjaa- minen sekä luonnollinen ja tuettu metsän uusiutuminen; – naisten ja tyttöjen ja toisaalta miesten ja poikien sukupuoli- roolit, tiedot, näkökulmat ja osallistuminen metsien hoi- toon ja käyttöön. 4. Tavoitteet on määriteltävä ottaen huomioon: d) metsän kestävän hoidon taloudellinen kannattavuus tehok- kaammalla metsätuotteiden käytöllä ja parantamalla tekni- sesti metsäalaan liittyviä myöhemmän jalostusvaiheen toi- mintoja kuten puun ja muiden metsätuotteiden jalostusta ja markkinointia pienessä ja keskisuuressa mittakaavassa, puun kestävällä käytöllä energialähteenä sekä edistämällä vaihtoehtoja metsien raivaamiseen perustuville maanvilje- lymenetelmille; – – kunkin maan tarpeet, jotka ilmenevät niiden alueellisista ja kansallisista metsiä koskevista kehitys- ja ympäristöohjel- mista, ottaen huomioon kansalliset metsäsuunnitelmat ja paikalliset tarpeet, ja yhteisön yhteistyötavoitteet sellaisina kuin komissio on ne vahvistanut maakohtaisissa strategia-asiakirjoissa. sovituissa yhteisesti e) metsäpalveluja ja -tuotteita koskevan tiedon tuottaminen ja hallinta vakaan tieteellisen perustan luomiseksi a–d alakohdassa luetelluille toimille. 2. Rahoituskelpoisiin toimiin on sisällyttävä kentällä toteu- tettavia pilottihankkeita, innovatiivisia ohjelmia, tutkimuksia ja tutkimustyötä, joiden tulokset erityisten tavoitteidensa lisäksi myötävaikuttavat yhteisön ja sen kumppanimaiden metsäpoli- tiikkojen kehittämiseen, mukauttamiseen ja parempaan täytäntöönpanoon. 3. Erityistä huomiota kiinnitetään seuraaviin seikkoihin: – – ympäristön kannalta ja sosiaalisesti vastuullisen yksityis- yrittäjyyden tukeminen metsätuotteiden jalostus- ja mark- kinointiketjussa sovittujen yksityissektorin kehittämistä koskevien politiikkojen yhteydessä ja ottaen huomioon ja paikallisiin olemassa olevat yhteisöihin perustuva taloudellinen toiminta, järjestelmät sosiaaliset kehitysmaiden yhteistyökumppaneiden suoran osallistu- misen tukeminen ja samanaikaisesti toimien asianmukai- sen laajuuden varmistaminen ja hallinnollisten menettely- jen mukauttaminen niin, että ne soveltuvat paikallisesti hoidettaviksi, 5. Tämän asetuksen nojalla toteutettavia toimia ennen on tehtävä ympäristövaikutuksia ja sosiaalisia ja kulttuuria koskevia vaikutuksia koskevat arvioinnit, mukaan lukien arvio siitä, miten suunnitellut toimet vastaavat asianomaisten met- sistä riippuvaisen väestön ja paikallisyhteisöjen kehitystavoit- teita, sekä analyysi rahoituksellisesta ja taloudellisesta toteutet- tavuudesta. Näitä toimia on myös edellettävä avoin tiedonvaih- to metsistä riippuvaisen väestön ja paikallisyhteisöjen kanssa, ja toimien edellytyksenä on oltava näiden tuki. Tämän asetuksen nojalla toteutettavat toimet on sovitet- 6. tava yhteen metsien säilyttämistä ja kestävää hoitoa koskevien kansallisten ja kansainvälisten ohjelmien ja toimien kanssa, ja ensin mainituilla toimilla voidaan tukea viimeksi mainittuja toimia, erityisesti hallitustenvälisen metsäpaneelin ja hallitus- tenvälisen metsäfoorumin (IPF:n/IFF:n) toiminnasta laadittuja toimintaehdotuksia. Toimet on, kun siihen on aihetta, toteutettava alueellisten 7. järjestöjen ja kansainvälisten yhteistyöohjelmien puitteissa, ja niillä on tuettava kokonaisvaltaisen metsien säilyttämistä ja kestävää hoitoa koskevan politiikan kehittämistä. 5 artikla – metsistä riippuvaisen väestön ja paikallisyhteisöjen osallis- tuminen tämän asetuksen mukaisiin toimiin, ottaen huo- mioon niiden kehitystavoitteet ja taloudelliset, sosiaaliset ja sivistykselliset oikeudet muun muassa kehittämällä niiden toimintakykyä, jotta ne voisivat täysin osallistua kaikkiin päätöksentekoprosesseihin, jotka voivat saada tämän asetuksen Yhteistyökumppaneita, mukaista apua, ovat kansainväliset järjestöt, valtiot, alueet ja alueelliset elimet, hajautetut yksiköt, julkiset virastot ja laitok- set, yksityiset toimijat ja tuotannonalat, osuuskunnat, paikallis- yhteisöt, valtiosta riippumattomat järjestöt sekä paikallista väestöä ja erityisesti metsistä riippuvaista väestöä edustavat yhdistykset. C 64/58 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 6. 3. 2000 6 artikla tutkimuksista, Yhteisön rahoituksella voidaan kattaa kustannuksia, 1. jotka johtuvat teknisestä avusta, opetus-, koulutus- ja muista palveluista, hankinnoista ja työsuorituksis- ta, pienistä raha-avustuksista sekä arvioinneista, tilintarkastuk- sista ja arviointi- ja seurantatehtävistä. Se voi komissiota ja tuensaajaa hyödyttäen kattaa budjettivallan käyttäjän vuosit- tain vahvistamissa rajoissa teknisen ja hallinnollisen avun kustannuksia toiminnoista, jotka eivät kuulu julkisen hallinnon vakituisiin tehtäviin ja jotka liittyvät ohjelmien tai hankkeiden määrittelyyn, valmisteluun, hallinnointiin, seurantaan, tilintar- kastukseen ja valvontaan. Yhteisön rahoituksella voidaan kattaa tiettyyn toimeen liittyviä investointeja kiinteän omaisuuden hankintaa lukuun ottamatta sekä toistuvia menoja (hallinto-, ylläpito- ja toimintamenot mukaan lukien). 6. Komissio yhdessä jäsenvaltioiden kanssa ryhtyy tarvitta- viin aloitteisiin asianmukaisen yhteensovittamisen ja tiiviin yhteistyön varmistamiseksi erityisesti tietojenvaihdon osalta yhteistyökumppaneiden, rahoittajien ja muiden asiaan liitty- vien, erityisesti Yhdistyneiden Kansakuntien järjestelmään kuu- luvien kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta toimilla olisi mahdollisimman suuri vaikutus maailmanlaajuisella, kansalli- sella ja paikallisella tasolla. 7 artikla Tämän asetuksen nojalla annettavaa rahoitustukea annetaan avustuksina. 8 artikla Rahoituspuitteet ovat 63 miljoonaa euroa kaudelle 2000–2006. tämän asetuksen täytäntöönpanoa varten Koulutus-, opetus- ja tutkimusohjelmia lukuun ottamatta toistuvia menoja saadaan yleensä kattaa vain alkuvaiheessa ja asteittain vähenevästi. Budjettivallan käyttäjä myöntää vuotuiset määrärahat rahoitus- näkymien rajoissa. 2. Edellä 5 artiklassa määritellyiltä yhteistyökumppaneilta on haettava rahoitusosuutta jokaiseen yhteistyötoimeen. Sitä on pyydettävä yhteistyökumppanien mahdollisuuksien rajoissa ja kunkin toimen luonteen mukaisesti. 3. Voidaan pyrkiä löytämään mahdollisuuksia yhteisrahoi- tukseen muiden rahoittajien, erityisesti jäsenvaltioiden ja asian- omaisten kansainvälisten järjestöjen kanssa. Tällöin on py- rittävä yhteensovittamiseen muiden avunantajien toimenpitei- den kanssa. On toteutettava tarvittavat toimenpiteet, jotta tämän 4. asetuksen nojalla annettavasta tuesta ilmenisi sen yhteisöllinen luonne. 5. Perustamissopimuksessa määrättyjen johdonmukaisuu- den ja täydentävyyden tavoitteiden saavuttamiseksi ja mahdol- lisimman suuren tehokkuuden takaamiseksi kaikkien toimien osalta komissio toteuttaa jäsenvaltioiden kanssa tarpeelliset yhteensovittamistoimet, joita ovat erityisesti: a) niitä toimia koskevien tietojen järjestelmällinen vaihto ja tai joita yhteisö ja jäsenvaltiot rahoittavat analysointi, joiden rahoittamista ne suunnittelevat; 9 artikla 1. Komissio vastaa tässä asetuksessa tarkoitettuihin toimiin liittyvästä arvioinnista, rahoituspäätöksistä ja hallinnoinnista voimassa olevia talousarvio- ja muita menettelyjä noudattaen ja erityisesti Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellet- tavassa varainhoitoasetuksessa säädettyjä menettelyjä noudat- taen. Komissio vahvistaa vuosittain 10 artiklan 2 kohdassa 2. säädettyä menettelyä noudattaen strategiset suuntaviivat ja ensisijaiset tavoitteet seuraavana vuonna toteutettavien toi- mien täytäntöönpanoa varten. 3. Komissio tekee 10 artiklan 2 kohdassa säädettyä menet- telyä noudattaen päätökset, jotka koskevat tämän asetuksen nojalla rahoitettaviin yksittäisiin toimiin myönnettäviä vähintään kahden miljoonan euron avustuksia. 4. Komissio ilmoittaa 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle lyhyesti rahoituspäätöksistä, joita se aikoo tehdä arvoltaan alle kahden miljoonan euron avustuksen myöntämi- sestä tässä asetuksessa tarkoitetuille toimille. Ilmoitus on saatettava tiedoksi viimeistään viikkoa ennen päätöksen teke- mistä. b) näiden toimien yhteensovittaminen toteuttamispaikalla säännöllisten kokousten avulla sekä edunsaajamaassa ole- vien komission ja jäsenvaltioiden edustajien välisen tietojen vaihdon avulla. 5. Komissiolla on oikeus hyväksyä sellaiset lisäsitoumukset, jotka tarvitaan näiden toimien yhteydessä odotettavissa olevien tai todellisten kustannusten ylitysten tai lisätarpeiden kattami- seen, jos ylitys tai lisätarve on enintään 20 prosenttia alkuperäi- sestä, rahoituspäätöksellä vahvistetusta maksusitoumuksesta. 6. 3. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 64/59 6. Tämän asetuksen nojalla tehdyissä rahoitussopimuksissa on määrättävä, että komissio ja tilintarkastustuomioistuin voivat suorittaa paikalla tarkastuksia noudattaen komission vahvistamia tavanomaisia menettelyjä, jotka ovat voimassa olevien säännösten, erityisesti Euroopan unionin yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen mukaisia. 7. Jos toimista on rahoitussopimuksia yhteisön ja edunsaa- jamaan välillä, rahoitussopimuksissa on määrättävä, että yh- teisö ei rahoita veroja, tulleja eikä muita maksuja. Jäsenvaltioiden ja edunsaajamaan luonnolliset henkilöt 8. ja oikeushenkilöt voivat osallistua tarjouskilpailuihin sekä hankintasopimuksiin tasapuolisin ehdoin. Osallistumisoikeus voidaan ulottaa muihin kehitysmaihin ja perustelluissa poik- keustapauksissa muihin kolmansiin maihin. 9. Hankintojen on oltava peräisin jäsenvaltioista, edunsaaja- maasta tai muista kehitysmaista. Olosuhteiden niin vaatiessa hankinnat voivat poikkeustapauksissa olla peräisin muista maista. 10. Erityistä huomiota kiinnitetään: – – toimien kustannustehokkuuden ja kestävän vaikutuksen aikaansaamiseen, tavoitteiden ja tulosmittareiden selkeään määrittelyyn ja seurantaan kaikkien toimien osalta. 10 artikla 1. Komissiota avustaa asianomainen maantieteellisin perus- tein asetettu komitea, jäljempänä ’komitea’, jonka tehtävänä on kehitysyhteistyö. Jos tähän kohtaan viitataan, 2. sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 4 ja 7 artiklassa säädettyä menettelyä ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Neuvoston päätöksen 1999/468/EY 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan yhdeksi kuukaudeksi. 3. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä. 11 artikla Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle 1. jokaisen varainhoitovuoden päätyttyä syyskuun 1 päivään mennessä kertomuksen, joka sisältää tiivistelmän varainhoito- vuoden aikana rahoitetuista toimista sekä arvioinnin tämän asetuksen täytäntöönpanosta kyseisenä aikana. Tiivistelmässä on erityisesti esitettävä tiedot rahoitettujen toi- mien määrästä ja luonteesta sekä yhteistyökumppaneista ja edunsaajamaista. Kertomuksessa on mainittava myös erityis- toimien osalta toteutettujen ulkopuolisten arviointien lu- kumäärä. 2. Komissio arvioi säännöllisesti yhteisön rahoittamia toi- mia todetakseen, onko toimien tavoitteet saavutettu, ja voidak- seen antaa suuntaviivat tulevien toimien tehokkuuden paranta- miseksi. Arvioinneissa otetaan huomioon edunsaajien näke- mykset metsistä riippuvainen väestö ja paikallisyhteisöt mu- kaan lukien. Komissio toimittaa 10 artiklan 1 kohdassa tarkoitetulle komitealle yhteenvedon tehdyistä arvioinneista. Arviointikertomukset ovat jäsenvaltioiden, Euroopan parla- mentin ja muiden asianosaisten käytettävissä. 3. Komissio ilmoittaa jäsenvaltioille hyväksytyt toimet sekä niiden kustannukset, luonteen, edunsaajamaan ja yhteistyö- kumppanit kuukauden kuluessa siitä, kun se on tehnyt päätöksensä. Komission yksiköt, mukaan lukien asianomaisissa maissa 4. olevat komission edustustot, julkaisevat ja toimittavat asian- omaisille osapuolille jossa määritellään rahoitusoppaan, toimien valintaa koskevat suuntaviivat ja arviointiperusteet. 12 artikla 1. Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Sitä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2006. 2. Neljän vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta komissio esittää Euroopan parlamentille ja neuvostolle koko- naisarvion yhteisön tämän asetuksen nojalla rahoittamista toimista yhteisön kehitysyhteistyötä koskevan kokonaistarkas- telun yhteydessä sekä asetuksen tulevaisuutta, myös sen mah- dollista muuttamista tai sen voimassaolon päättämistä koske- vat ehdotukset. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, jäsenvaltioissa. ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa Tehty. Euroopan parlamentin puolesta Puhemies Neuvoston puolesta Puheenjohtaja C 64/60 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 6. 3. 2000 NEUVOSTON PERUSTELUT I JOHDANTO 1. Komissio antoi 3. helmikuuta 1999 neuvostolle asetusehdotuksen, joka perustuu EY:n perustamis- sopimuksen 175 ja 179 artiklaan (entiset 130 s ja 130 w artikla) ja jossa säädetään voimassaolevan talousarvion alamomenttiin B7-6 2 0 1 ”Trooppiset metsät” liittyvien toimien tavoitteista ja menettelyistä. 2. Euroopan parlamentti antoi lausuntonsa 5. toukokuuta 1999 (ensimmäisen käsittelyn jälkeen). 3. Talous- ja sosiaalikomitealta sekä alueiden komitealta pyydettiin lausunnot. Talous- ja sosiaaliko- mitea antoi omansa 7. heinäkuuta 1999. Alueiden komitea ilmoitti 25. lokakuuta 1999 päivätyllä kirjeellä, ettei se aio antaa lausuntoa kyseisestä asetusehdotuksesta. 4. Neuvoston työryhmä on Euroopan parlamentin lausunnon sekä komission siitä ilmaiseman kannan valossa laatinut ehdotuksen yhteiseksi kannaksi, jossa otetaan huomioon Amsterdamin sopimuksen voimaantulon aiheuttamat tietyt muutokset. 5. Neuvosto hyväksyi yhteisen kannan 16. joulukuuta 1999 EY:n perustamissopimuksen 251 artik- lan mukaisesti. II EHDOTUKSEN TARKOITUS Kyseisellä ehdotuksella pyritään varmistamaan neuvoston asetuksen (EY) N:o 3062/95 20 päivältä joulukuuta 1995 perusteella toteutettujen toimien jatkuvuus kyseisen asetuksen voimassaolon päättyessä 31. joulukuuta 1999. Ehdotus on monivuotinen ohjelma, jolla pyritään edistämään kansainvälisiä toimenpiteitä trooppisten metsien ja muiden metsien säilyttämiseksi ja kestävän hoidon edistämiseksi kehitysmaissa. III YHTEISEN KANNAN ARVIOINTI 1 Yleistä 1. 1 Neuvosto hyväksyi merkittävän osan Euroopan parlamentin tekemistä tarkistuksista (katso jäljempänä 2. 3 kohta). Se, että komissio ja neuvosto hylkäsivät Euroopan parlamentin joko yhteen tai useampaan seuraavassa tarkistuksia tai niiden osia, perustui mainittuun syyhyn: tavallisesti – menettelytapaa tai hallinnointia koskevat ehdotukset, jotka eivät noudattaneet tavanomaista muotoilua ja vastaavien asetusten käytäntöjä, mukaan lukien varainhoitoasetus, – lainsäädännöstä tai toimintapoliittisista asiakirjoista otettuja lainauksia pidettiin tarpeetto- mina ja niiden katsottiin tarpeettomasti pidentävän tekstiä, – tarkistuksia pidettiin liian epäselvinä tai subjektiivisina tai niissä toistettiin muualla asetuksessa tai hyväksytyissä tarkistusehdotuksissa ilmaistuja asioita, 6. 3. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 64/61 – tarkistukset voisivat hyväksyttäessä rajoittaa soveltamisalaa ja näin ollen myös kyseisellä asetuksella tavoiteltujen toimien tehokkuutta, – tarkistukset, jotka koskevat komission toimialaan kuuluvaa hallinnointia. 1. 2 Neuvosto vahvisti yhteisessä kannassaan komission ehdotuksen sisällön ja sanamuodon, lukuun ottamatta 2. 2 kohdassa mainittuja poikkeuksia (erityishuomautukset). Neuvosto piti parempana, että yhteistä kantaa koskevan ehdotuksen 9 artiklan 2 kohtaan lisättäisiin maininta (10 artiklassa säädetyn komiteamenettelyn mukaisesti toteutettavasta) maantieteellisen komi- tean kokouksesta, jossa pyritään hyväksymään vuosittain strategiset suuntaviivat ja painopisteet strategisen lähestymistavan korostamiseksi. 2 Erityishuomautukset 2. 1 Oikeusperusta Neuvosto katsoo yhteisessä kannassaan, että komission ehdotuksessa oikeusperustaksi ehdote- tut 175 ja 179 artiklat (ennen 130 s ja 130 w artikla) ovat ehdotuksen tarkoituksen ja sisällön kannalta kaikkein asianmukaisimmat. 2. 2 Neuvoston komission ehdotukseen tekemät muutokset 2. 2. 1 Ohjelman kesto Neuvosto hyväksyi asetuksen voimassaoloajaksi seitsemän vuotta (2000–2006), mikä vastaa vahvistettujen rahoitusnäkymien voimassaoloaikaa. Komission on määrä antaa arviointiselvi- tyksensä neljän vuoden kuluttua asetuksen voimaantulosta ja sen on määrä sisältää ehdotuksia uudesta asetuksesta. 2. 2. 2 Rahoitus Seitsemän vuoden ohjelman seurauksena rahoituspuitteet vahvistettiin 63 miljoonaksi euroksi, mikä noudattaa vuoden 2000 talousarvioehdotuksen 10 miljoonan euron vuosittaista määrära- haa. Kyseistä määrärahaa on myöhemmin vähennetty kymmenellä prosentilla, jotta otetaan huomioon budjettineuvoston kesäkuussa 4 luokan kuluista tekemä päätös. Hyväksymällä kyseisen alustavan määrärahan neuvosto otti osittain huomioon Euroopan parlamentin tarkistusehdotuksen n:o 34. 2. 2. 3 Komiteamenettely (10 artikla) Neuvosto muutti komiteamenettelyä, jonka mukaan komitea käyttäisi toimivaltaa hallintoko- miteamenettelyn mukaisesti, sellaisena kuin komiteamenettelystä säädetään komissiolle siirre- tyn toimeenpanovallan käyttämisestä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyssä neuvoston päätöksessä. Neuvosto katsoo, että tämä komiteamenettely varmistaa parhaan mahdollisen koordinoinnin jäsenvaltioiden toimissa ja edistää tarvittavaa täydentävyyttä. Lisäksi komission vuosittainen asiakirja strategisista suuntaviivoista ja painopisteistä annetaan asianmukaiselle maantieteelliselle komitealle hyväksyttäväksi hallintokomiteamenettelyn mu- kaisesti. C 64/62 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 6. 3. 2000 2. 3 Euroopan parlamentin tarkistukset 2. 3. 1 Neuvoston hyväksymät Euroopan parlamentin tarkistukset Neuvosto hyväksyi kokonaan 18 tarkistusta, jotka komissio oli hyväksynyt, sekä sisällöltään Euroopan parlamentin tarkistuksen n:o 34. 2. 3. 2 Neuvoston hylkäämät Euroopan parlamentin tarkistukset Komission hylkäämien tarkistusten lisäksi neuvosto hylkäsi muita tarkistuksia, joiden osalta ei päästy vaadittavaan yksimielisyyteen. IV PA¨ A¨ TELMA¨ T Neuvosto katsoo, että sen yhteisen kannan teksti on tasapainoista ja varmistaa asetuksen (EY) N:o 3062/95 mukaisesti toteutettujen toimien jatkuvuuden kyseisen päätöksen voimassaoloajan päättyessä 31. joulukuuta 1999. Yhteisessä kannassa käy ilmi tarve noudattaa yhteisön sitoumuksia säilyttää trooppiset ja muut metsät sekä taata niiden kestävään kehitykseen perustuva hoito


eurovoc_concepts:
Vietnam
aid to disaster victims
flood
food shortage
humanitarian aid

formats: pdf print

text: 18. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 296/209 Giovedì 16 dicembre 1999 18. Calamità: Uragano in Danimarca, Germania e Regno Unito B5-0376/1999 Risoluzione del Parlamento europeo sui disastri causati dall’uragano in Danimarca, Germania e Regno Unito Il Parlamento europeo, A. considerando i disastri causati dall’uragano che, il 3 dicembre 1999, ha colpito talune zone della Ger- mania settentrionale, della Danimarca meridionale e del Regno Unito, B. costernato nel constatare il numero di vittime causato da questa calamità naturale, C. preoccupato per le migliaia di famiglie e imprese rimaste prive di elettricità per diversi giorni dopo la tempesta, D. preoccupato per i gravi danni ai boschi nello Jutland meridionale che danneggiano le condizioni di vita di un numero incalcolabile di specie di fauna e flora e, al contempo, mettono seriamente a repen- taglio le misure di protezione ambientale attuate dallo Stato danese nel corso di molti anni, E. considerando che, oltre alle vittime e ai danni ambientali, l’uragano ha causato danni diretti alle abita- zioni, alle autovetture, alle imprese, alle fattorie e alle infrastrutture regionali (strade, reti di alimenta- zione, ecc. ) stimati a circa 135. 000. 000 euro, esprime le sue più sentite condoglianze alle famiglie delle vittime e alle persone colpite da questa 1. calamità; chiede alle autorità competenti di elaborare valutazioni esaustive e rigorose sui danni causati ai 2. boschi e sulle altre ripercussioni ambientali; chiede ai fornitori danesi di energia elettrica di far sì che in futuro la rete di alimentazione sia meno 3. vulnerabile a simili catastrofi naturali; 4. consapevole che sarà necessaria una dotazione finanziaria notevole per il rimboschimento e per porre rimedio ai danni causati alla proprietà; invita pertanto la Commissione a sostenere, nella misura del possibile, le regioni colpite mediante il finanziamento delle misure necessarie; 5. missione, in tale contesto, di sostenere le autorità regionali e locali interessate, in particolare per quanto riguarda l’utilizzazione a fini precisi dell’aiuto esistente, e di conceder loro tutto l’aiuto possibile; incarica la sua Presidente di trasmettere la presente risoluzione alla Commissione, al Consiglio, ai 6. governi e alle regioni degli Stati membri interessati. 19. Calamità: Inondazioni in Vietnam B5-0336/1999 Risoluzione del Parlamento europeo sulle inondazioni in Vietnam Il Parlamento europeo, A. B. considerando che oltre cento persone hanno perso la vita a seguito del ciclone all’inizio di dicembre 1999, considerando che, stando alle informazioni della Federazione internazionale della Croce rossa, nei prossimi nove mesi centinaia di migliaia di vietnamiti saranno minacciati dalla mancanza di cibo, a causa delle inondazioni, C 296/210 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 18. 10. 2000 Giovedì 16 dicembre 1999 C. 1. 2. considerando che molti agricoltori, il cui raccolto era stato distrutto dalle inondazioni ancora più gravi del mese passato, avevano ottenuto prestiti per seminare quanto hanno ora nuovamente perduto, esprime la propria solidarietà nei confronti delle famiglie delle vittime delle recenti alluvioni, invita la comunità internazionale ad aiutare gli agricoltori vietnamiti, si compiace, in tale contesto, degli sforzi dell’ECHO che ha immediatamente messo a disposizione 3. 700 000 euro in aiuti umanitari per la popolazione vietnamita, 4. prende atto delle informazioni fornite dal governo sulle violente manifestazioni di protesta degli agri- coltori nella provincia di Thai Binh, nel Vietnam settentrionale, a testimonianza del fatto che la loro situa- zione economica è viepiù difficile e invita la Commissione a esaminare l’opportunità di inviare ulteriori aiuti a lungo termine per un miglioramento della situazione, incarica la sua Presidente di trasmettere la presente risoluzione al Consiglio, alla Commissione e al 5. governo del Vietnam. 20. Prezzo dei libri in Germania e Austria B5-0329/1999 Risoluzione del Parlamento europeo sul sistema di prezzi fissi per i libri Il Parlamento europeo, A. B. considerando che la Commissione deciderà tra breve in merito al reclamo presentato dalla società austriaca LIBRO riguardo ai prezzi imposti sui libri in Germania e in Austria, considerando che il Parlamento, il Consiglio e la Commissione si sono ripetutamente occupati dell’im- portanza del libro e della fissazione del prezzo dei libri (1), C. ribadendo la sua opinione che il libro costituisce nel contempo un bene culturale ed economico, D. E. F. ritenendo che il sistema di prezzi fissi per i libri, che viene attuato in diversi Stati membri, garantisce l’esistenza di un gran numero di case editrici indipendenti, contribuisce al mantenimento e alla pro- mozione di una molteplice produzione letteraria, alla libertà di pensiero, all’indipendenza della ricerca, della scienza e dell’insegnamento, come pure > in zone linguistiche transfrontaliere comuni- alla pro- mozione del pensiero europeo, garantendo nel contempo, senza aiuti statali diretti o indiretti, una fitta rete di librerie, grazie alle quali il lettore gode di un’offerta di libri ricca, di ottima qualità e di facile accesso, considerando che il sistema di prezzi fissi per i libri in zone linguistiche transfrontaliere comuni può essere aggirato mediante importazioni ovvero esportazioni e reimportazioni, considerando che il sistema di prezzi fissi per i libri è messo in pericolo anche dal commercio elet- tronico, (1) Risoluzione del Parlamento europeo del 13 febbraio 1981 sui prezzi fissi per i libri (GU C 50 del 9. 3. 1981, pag. 102). Comunicazione della Commissione al Consiglio sulle disposizioni quadro comunitarie che disciplinano la fissazione del prezzo dei libri del 25 maggio 1985 (COM(85) 258). Comunicazione della Commissione al Consiglio sulle misure nel settore del libro del 27 novembre 1985 (COM(85) 681). Risoluzione del Parlamento europeo del 12 marzo 1987 sui prezzi fissi nel settore librario (GU C 99 del 13. 4. 1987, pag. 172). Risoluzione del Parlamento europeo del 10 luglio 1987 sulla comunicazione della Commissione al Consiglio riguardante un’azione comunitaria nel settore del libro (GU C 246 del 14. 9. 1987, pag. 136). Risoluzione del Consiglio e dei ministri della Cultura riuniti in sede di Consiglio, del 18 maggio 1989, relativa alla promozione del libro e della lettura (GU C 183 del 20. 7. 1989, pag. 1). Comunicazione della Commissione del 3 agosto 1989 su «Il libro: un elemento rinunciabile della vita culturale in Europa» (COM(89) 258). Risoluzione del Parlamento europeo del 21 gennaio 1993 sulla promozione del libro e lo sviluppo della lettura in Europa (GU C 42 del 15. 2. 1993, pag. 182). Decisione del Consi- glio del 22 settembre 1997 concernente un sistema transfrontaliero di prezzi fissi per i libri in zone linguistiche europee (GU C 305 del 7. 10. 1997, pag. 2). Risoluzione del Parlamento europeo del 20 novembre 1998 sulla fissa- zione transfrontaliera del prezzo dei libri (GU C 379 del 7. 12. 1998, pag. 391)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2421/99 van Sebastiano Musumeci (UEN) aan de Commissie. Nieuwe honingrichtlijn nadelig voor bijenhouders.

eurovoc_concepts:
EU market
apiculture
directive (EU)
honey
international trade
labelling
product quality

text: 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/131 (2000/C 225 E/141) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2421/99 van Sebastiano Musumeci (UEN) aan de Commissie Betreft: Nieuwe honingrichtlijn nadelig voor bijenhouders (16 december 1999) De Commissie staat op het punt een nieuwe richtlijn inzake honing goed te keuren die richtlijn nr. 74/ 409 (1) moet gaan vervangen. De nieuwe richtlijn zou in haar huidige vorm zeer nadelig zijn voor de bijenhouders. Lijkt het de Commissie niet beter de goedkeuring van deze maatregel uit te stellen en eerst meer aandacht te besteden aan de legitieme wensen van de Italiaanse en Europese imkers, en met name: 1. 2. de productie van honing weer te beschouwen als een landbouwactiviteit en geen knieval te doen voor de lobby van de conservatieve industrie, die van oudsher streeft naar lagere kwaliteitseisen en probeert de verplichte gegevens op het etiket van het product weg te moffelen; aan elke lidstaat het recht te verlenen om uitsluitend met bloemennectar geproduceerde honing te beschermen en het op de EU-markt brengen van honing en honingmengsels uit derde landen, dat vaak met medeplichtigheid van lidstaten gebeurt, tegen te gaan? (1) PB L 221 van 12. 8. 1974, blz. 10. Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (25 januari 2000) In 1996 heeft de Commissie een voorstel ingediend voor een richtlijn (1) met het oog op de vereenvoudi- ging en vervanging van Richtlijn 74/409/EEG van de Raad van 22 juli 1974 betreffende honing (2). Bij de uitwerking van haar voorstel en in het overleg dat daarbij is gevoerd, heeft de Commissie (cid:129) met naleving van het haar door de Raad van Edimburgh verleende mandaat (cid:129) steeds aandacht geschonken aan de communautaire belangen van alle betrokken partijen. 1. In het voorstel voor een richtlijn betreffende honing wordt honing gedefinieerd en worden bepaalde criteria voor de samenstelling vastgesteld, waaraan alle zowel binnen als buiten de Gemeenschap geproduceerde honing moet voldoen om onder die benaming in de handel te mogen worden gebracht. 2. Het zou derhalve indruisen tegen de regels van het communautaire en internationale handelsverkeer om zich te verzetten tegen de invoer van honing uit derde landen wanneer die voldoet aan de krachtens de richtlijn betreffende honing vastgelegde voorschriften. Na het advies van het Europees Parlement van mei 1999 heeft de Commissie evenwel besloten haar voorstel te wijzigen teneinde de vermelding op het etiket van de herkomst van de honing, wanneer die afkomstig is uit een land buiten de Gemeenschap, verplicht te maken. Op de bijeenkomsten van de Raad hebben bepaalde lidstaten het probleem opgeworpen van de etikettering van mengsels van communautaire en niet-communautaire honing. Dat probleem is echter nog niet opgelost. (1) (2) PB C 378 van 13. 12. 1996. PB L 221 van 12. 8. 1974. (2000/C 225 E/142) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2428/99 van Piia-Noora Kauppi (PPE-DE) aan de Commissie (16 december 1999) Betreft: Uitsluiting van renpaarden en voor recreatie gebruikte paarden van regelgeving op diergenees- kundig gebied Paarden worden in de Unie tot de landbouwhuisdieren gerekend, zodat bepaalde geneesmiddelen niet aan paarden mogen worden toegediend met het oog op de kwaliteit van het vlees. De voedselschandalen van de laatste tijd hebben de autoriteiten alert gemaakt en de regelgeving op het gebied van geneesmiddelen moet daarom worden nageleefd, ook al is het vlees van het dier in de praktijk uiteindelijk niet voor menselijke consumptie bestemd


title: 2000/36/EG: Entscheidung der Kommission vom 16. Dezember 1999 über einen finanziellen Beitrag der Gemeinschaft zu den Ausgaben Spaniens zur Bekämpfung von Schadorganismen der Pflanzen und Pflanzenerzeugnisse (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 4518) (Nur der spanische Text ist verbindlich)

eurovoc_concepts:
EU aid
Spain
crop production
financial aid
parasitology
plant health treatment

text: L 12/30 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 18. 1. 2000 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 16. Dezember 1999 über einen finanziellen Beitrag der Gemeinschaft zu den Ausgaben Spaniens zur Bekämpfung von Schadorganismen der Pflanzen und Pflanzenerzeugnisse (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 4518) (Nur der spanische Text ist verbindlich) (2000/36/EG) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — (6) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Richtlinie 77/93/EWG des Rates vom 21. Dezember 1976 über Maßnahmen zum Schutz der Gemein- schaft gegen die Einschleppung und Ausbreitung von Schador- ganismen der Pflanzen und Pflanzenerzeugnisse (1), zuletzt geändert durch die Richtlinie 1999/53/EG der Kommission (2), insbesondere auf Artikel 19c, in Erwägung nachstehender Gründe: Gemäß der Richtlinie 77/93/EWG können die Mitglied- staaten einen finanziellen Beitrag der Gemeinschaft zur Deckung der Ausgaben erhalten, die in unmittelbarem Zusammenhang mit den erforderlichen Maßnahmen stehen, die getroffen wurden oder vorgesehen sind, um aus Drittländern oder anderen Gebieten der Gemein- schaft eingeschleppte Schadorganismen zu bekämpfen, damit sie ausgerottet werden oder, falls dies nicht möglich ist, ihre Ausbreitung eingedämmt wird. Spanien hat einen solchen finanziellen Beitrag der Gemeinschaft beantragt und ein Maßnahmenprogramm zur Ausrottung von Clavibacter michiganensis ssp. sepe- donicus (Smith) Davis et al. , dem Erreger der bakteriellen Ringfäule der Kartoffel, und von Ralstonia solanacearum (Smith) Yabuuchi et al. , dem Erreger der Kartoffelbraun- fäule, und Erwinia amylovora (Burrill) Winslow et al. vorgelegt, wobei das erstgenannte Programm 1995 und die beiden letztgenannten Programme 1996 in Spanien eingeführt wurden. In den Programmen sind die Ziele, die durchgeführten Maßnahmen, ihre Dauer und Kosten aufgeführt, damit die Gemeinschaft einen Beitrag zu seiner Finanzierung leisten kann. Der Beitrag gemäß Artikel 2 wird unbeschadet eines möglichen Beitrages für andere im Antrag Spaniens genannte Aufwendungen, die in dieser Entscheidung aber nicht berücksichtigt werden, oder für weitere bereits getroffene und noch zu treffende Maßnahmen geleistet, die zur Ausrottung oder Bekämpfung der Schadorga- nismen notwendig sind; ein solcher Beitrag würde Gegenstand einer späteren Entscheidung sein. (7) Diese Entscheidung greift dem Ergebnis der Überprü- fung, die die Kommission gemäß Artikel 19d der Richt- linie 77/93/EWG durchführt, um festzustellen, ob die Einschleppung der betreffenden Schadorganismen auf unzulängliche Untersuchungen oder Kontrollen zurück- zuführen ist, und den Folgen dieser Überprüfung nicht vor. (8) Die in dieser Entscheidung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen Ständigen Stellungnahme der Ausschusses für Pflanzenschutz — des HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Gewährung eines finanziellen Beitrags der Gemeinschaft zur Deckung der Ausgaben, die Spanien in unmittelbarem Zusammenhang mit den notwendigen Maßnahmen gemäß Artikel 19c Absatz 2 der Richtlinie 77/93/EWG mit dem Ziel der Bekämpfung von Clavibacter michiganensis, Ralstonia sola- nacearum und Erwinia amylovora getätigt hat, wird genehmigt. Der finanzielle Beitrag der Gemeinschaft kann bis zu 50 % der beihilfefähigen Ausgaben betragen. Artikel 2 Die Ausgaben, die Spanien 1996 und 1997 getätigt hat, stehen in direktem Zusammenhang mit der Vernichtung infizierter Pflanzen und Pflanzenerzeugnisse, Pflanzen- schutzkontrollen, Probenahmen und Analysen. Dank der von Spanien vorgelegten technischen Informa- tionen konnte der Ständige Ausschuß für Pflanzenschutz die Lage genau und umfassend analysieren. (1) ABl. L 26 vom 31. 1. 1977, S. 20. (2) ABl. L 142 vom 5. 6. 1999, S. 29. Der finanzielle Beitrag der Gemeinschaft beläuft sich auf höch- stens 18 102 EUR. Der Beitrag wird wie folgt aufgeteilt: — 8 806 EUR für Maßnahmen zur Bekämpfung von Clavi- bacter michiganensis, — 5 644 EUR für Maßnahmen zur Bekämpfung von Ralstonia solanacearum, — 3 652 EUR für Maßnahmen zur Bekämpfung von Erwinia amylovora. (1) (2) (3) (4) (5) 18. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 12/31 Artikel 3 (1) Vorbehaltlich der Überprüfungen durch die Kommission gemäß Artikel 19d Absatz 1 der Richtlinie 77/93/EWG wird der finanzielle Beitrag der Gemeinschaft erst dann gezahlt, wenn der Kommission anhand von Unterlagen über das Auftreten und die Ausrottung der in Artikel 1 genannten Schadorganismen Nachweise über die getroffenen Maßnahmen vorgelegt werden. (2) Die Unterlagen gemäß Absatz 1 umfassen: a) einen Bericht über die Ausrottung des Schadorganismus in jedem Betrieb, in dem Pflanzen und Pflanzenerzeugnisse vernichtet wurden. Der Bericht enthält folgende Angaben: — Anschift des Betriebs, — Zeitpunkt, zu dem erstmals Verdacht auf Befall mit einem Schadorganismus bestand, und Zeitpunkt der Bestätigung dieses Befalls, — Menge der vernichteten Pflanzen und Pflanzenerzeug- nisse, — Vernichtungs- und Desinfektionsmethode, — Zahl der zwecks Untersuchung auf Befall mit dem Schadorganismus genommenen Proben, — Untersuchungsmethode, — Untersuchungsergebnisse, — vermuteter Ursprung des Auftretens in Spanien; b) einen Überwachungsbericht über das Auftreten der in Artikel 1 genannten Schadorganismen und über das diesen Organismen, Ausmaß einschließlich ausführlicher Daten über entsprechende Kontrollen und Untersuchungen; der Verseuchung mit c) einen Finanzbericht mit einem Verzeichnis der Begünstigten, ihren Anschriften und den gezahlten Beträgen (ohne Mehr- wertsteuer und sonstige Steuern). Diese Entscheidung ist an das Königreich Spanien gerichtet. Artikel 4 Brüssel, den 16. Dezember 1999 Für die Kommission David BYRNE Mitglied der Kommission


title: PERGUNTA ESCRITA E-2408/99 apresentada por Linda McAvan (PSE) à Comissão. Revisão das Directivas relativas ao transporte de animais e aos suínos.

eurovoc_concepts:
EU law
animal welfare
intensive livestock farming
protection of animals
scientific committee (EU)
swine
transport of animals
veterinary legislation

text: 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/127 (2000/C 225 E/136) PERGUNTA ESCRITA E-2408/99 apresentada por Linda McAvan (PSE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Revisªo das Directivas relativas ao transporte de animais e aos su(cid:237)nos Ao que parece, a Comissªo Europeia deveria apresentar uma revisªo da Directiva sobre o transporte de animais, bem como uma revisªo, hÆ muito aguardada, da Directiva sobre su(cid:237)nos. Pode a Comissªo indicar em que fase se encontra a elabora(cid:231)ªo de novas propostas substanciais nestes dom(cid:237)nios e a data prevista para a sua divulga(cid:231)ªo? Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (19 de Janeiro de 2000) A legisla(cid:231)ªo comunitÆria relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos animais durante o transporte foi elaborada com base em resultados provenientes da investiga(cid:231)ªo cient(cid:237)fica e no conhecimento prÆtico, que, tanto num caso como noutro, indicam que o transporte de animais Ø viÆvel se forem cumpridas certas condi(cid:231)ıes espec(cid:237)ficas de protec(cid:231)ªo animal. Quanto a futuras actividades, a Comissªo irÆ elaborar uma proposta com base no parecer espec(cid:237)fico emitido pelo ComitØ Cient(cid:237)fico da Saœde e do Bem-Estar dos Animais, que estabelece preceitos relativamente (cid:224) ventila(cid:231)ªo mec(cid:226)nica em ve(cid:237)culos de transporte de gado. Esta proposta estÆ prevista para princ(cid:237)pios de 2000. Foi criado recentemente um grupo de trabalho do ComitØ VeterinÆrio Permanente para se debru(cid:231)ar sobre determinados problemas com a aplica(cid:231)ªo da Directiva 95/29/CE do Conselho, relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos animais durante o transporte (1) relacionados com opera(cid:231)ıes de transporte de longa dist(cid:226)ncia que abrange igualmente a importa(cid:231)ªo de cavalos de pa(cid:237)ses terceiros. Ao longo do pr(cid:243)ximo ano, a Comissªo pode decidir avan(cid:231)ar com propostas de altera(cid:231)ªo da legisla(cid:231)ªo comunitÆria em vigor com base nas conclusıes do referido grupo de trabalho. A Directiva 91/630/CE do Conselho, 19 de Novembro de 1991, relativa (cid:224)s normas m(cid:237)nimas de protec(cid:231)ªo de su(cid:237)nos (2) prevŒ que a Comissªo apresente um relat(cid:243)rio sobre os sistemas de cria(cid:231)ªo intensiva de porcos, que tome em considera(cid:231)ªo em particular o bem-estar das porcas criadas em diferentes graus de confinamento e em grupo. A Comissªo solicitou a feitura desse relat(cid:243)rio ao ComitØ Cient(cid:237)fico da Saœde e do Bem-Estar dos Animais. O comitØ cient(cid:237)fico adoptou o relat(cid:243)rio em 30 de Setembro de 1997, que estÆ dispon(cid:237)vel no s(cid:237)tio internet da Direc(cid:231)ªo-Geral Saœde e Protec(cid:231)ªo dos Consumidores. O projecto de proposta da Comissªo incluirÆ nomeadamente disposi(cid:231)ıes relativas (cid:224) cria(cid:231)ªo de porcas em grupo e sobre o estabelecimento de Æreas separadas que lhes permitam desenvolver o seu comportamento normal. A proposta da Comissªo irÆ ser submetida ao Conselho e ao Parlamento Europeu para aprova(cid:231)ªo durante o corrente ano. A Comissªo irÆ propor a aplica(cid:231)ªo destas disposi(cid:231)ıes actualizadas logo que poss(cid:237)vel nas novas explora(cid:231)ıes. A aplica(cid:231)ªo dos novos requisitos nas suiniculturas jÆ existentes Ø uma questªo para ser discutida entre peritos tendo em aten(cid:231)ªo sobretudo os aspectos socio-econ(cid:243)micos que tal medida envolve. (1) (2) JO L 148 de 30. 6. 1995. JO L 340 de 11. 12. 1991. (2000/C 225 E/137) PERGUNTA ESCRITA E-2410/99 apresentada por Cristina GutiØrrez Cortines (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Iniciativa comunitÆria Interreg II e coopera(cid:231)ªo Espanha-Marrocos (16 de Dezembro de 1999) No (cid:226)mbito da iniciativa comunitÆria Interreg hÆ um programa de coopera(cid:231)ªo entre a Espanha e Marrocos que, por seu turno, inclui quatro (cid:226)mbitos de coopera(cid:231)ªo: medidas de desenvolvimento socioecon(cid:243)mico, medidas nos dom(cid:237)nios do patrim(cid:243)nio cultural e do ambiente, melhoria das comunica(cid:231)ıes transfronteiri(cid:231)as e gestªo e controlo do programa. Poderia a Comissªo indicar pormenorizadamente cada uma das ajudas concedidas a estes quatro sectores, os respectivos destinatÆrios e o montante dessas mesmas ajudas?


title: QUESTION ÉCRITE E-2416/99 posée par Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) à la Commission. Sommet Union européenne‐Maroc.

eurovoc_concepts:
European Union
Morocco
Union for the Mediterranean
foreign policy

text: 1. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 219 E/157 (2000/C 219 E/199) QUESTION (cid:201)CRITE E-2415/99 posØe par Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) la Commission (16 dØcembre 1999) Objet: Position de l(cid:146)Union europØenne (cid:224) l(cid:146)Øgard de l(cid:146)ouverture (cid:224) Malaga du bureau pour la MØditerranØe L(cid:146)entrØe en fonction du bureau pour la MØditerranØe de l(cid:146)Union internationale pour la conservation de la nature et de ses ressources (UICN), qui sera Øtabli (cid:224) Malaga (Espagne), est prØvue pour le 1er janvier de l(cid:146)an 2000. L(cid:146)installation du siŁge rØgional de l(cid:146)UICN dans la ville espagnole en question constituant un enjeu important, importe de contribuer dans la plus large mesure possible au succŁs de cette initiative prØsentant tant d(cid:146)avantages tant pour la rØgion de Malaga que pour l(cid:146)Union europØenne. il La Commission peut-elle indiquer quelle est la position actuelle de l(cid:146)Union europØenne (cid:224) l(cid:146)Øgard de l(cid:146)ouverture du siŁge rØgional de l(cid:146)UICN (cid:224) Malaga et comment elle compte contribuer au succŁs de cette initiative? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (14 janvier 2000) Selon les informations dont dispose la Commission, le siŁge du bureau rØgional pour la MØditerranØe de l(cid:146)Union internationale pour la conservation de la nature et de ses ressources (IUCN) sera Øtabli (cid:224) SØville, (Espagne), et non (cid:224) Malaga. La Commission se rØjouit de cette initiative. En effet, l(cid:146)ouverture de ce bureau rØgional pour la MØditerranØe pourrait contribuer (cid:224) la promotion du dØveloppement durable et d(cid:146)une politique de protection environnementale dans cette rØgion, ce qui constitue Øgalement un objectif important de la politique communautaire. (2000/C 219 E/200) QUESTION (cid:201)CRITE E-2416/99 posØe par Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Sommet Union europØenne(cid:129)Maroc (16 dØcembre 1999) L(cid:146)intronisation du prince hØritier du Maroc, Mohamed VI, a entra(cid:238)nØ, dans les premiers jours de son rŁgne, une vØritable rØvolution morale et spirituelle pour tout le royaume, qui vit aujourd(cid:146)hui un authentique moment de bonheur et d(cid:146)espoir. Cette occasion historique doit Œtre un motif suffisant pour que le grand voisin du nord, l(cid:146)Union europØenne, rØvise (cid:224) la hausse ses positions au sujet du royaume du Maroc afin de donner un Ølan (cid:224) un processus de dØveloppement et de progrŁs plus soutenu, qui rØduise les inØgalitØs et contribue (cid:224) la stabilitØ sur le flanc sud de notre Union. Dans ce contexte, la Commission considŁre-t-elle qu(cid:146)elle devrait user de son pouvoir d(cid:146)initiative pour proposer la tenue d(cid:146)un sommet entre les instances compØtentes de l(cid:146)Union europØenne et du royaume du Maroc en vue d(cid:146)examiner la situation optimale actuelle qui s(cid:146)offre (cid:224) nos voisins du sud, (cid:224) un moment crucial pour leur proche avenir historique? RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (5 janvier 2000) La Commission partage l(cid:146)analyse de l(cid:146)Honorable Parlementaire concernant l(cid:146)Øvolution politique rØcente au Maroc et les perspectives futures de ses relations avec la CommunautØ. C 219 E/158 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 1. 8. 2000 Dans ce contexte, a eu lieu la visite (cid:224) Bruxelles de M. Abderrahmane Youssoufi, Premier Ministre, (cid:224) l(cid:146)occasion du colloque organisØ par le Cercle d(cid:146)AmitiØ Euro-Marocain le 21 octobre 1999 avec le soutien de la PrØsidence du Parlement europØen sur le thŁme «Maroc-Europe: un destin commun». (cid:192) cette occasion, M. Youssoufi a pu rencontrer le PrØsident de la Commission, ainsi que le membre de la Commission responsable des relations extØrieures, qui ont saisi l(cid:146)occasion pour discuter de l(cid:146)Øvolution des relations euro-marocaines dans la perspective de l(cid:146)entrØe en vigueur de l(cid:146)accord d(cid:146)association. Dans cette optique, la Commission ne manquera pas de dØvelopper et d(cid:146)approfondir ses relations avec le Maroc dans le cadre du partenariat euro-mØditerranØen. (2000/C 219 E/201) QUESTION (cid:201)CRITE P-2423/99 posØe par Mauro Nobilia (UEN) (cid:224) la Commission (13 dØcembre 1999) Objet: Construction d(cid:146)une installation d(cid:146)incinØration de dØchets (cid:224) Battipaglia (Italie) La rØgion Campanie a approuvØ, par le biais du dØcret 27/97, le plan rØgional d(cid:146)Ølimination des dØchets, qui identifie la zone de dØveloppement industriel (ASI) de la commune de Battipaglia comme emplacement appropriØ pour la construction d(cid:146)une installation destinØe (cid:224) produire de l(cid:146)Ønergie gr(cid:226)ce (cid:224) la combustion des dØchets. La zone en question se trouve pratiquement (cid:224) proximitØ immØdiate du centre urbain, de sorte que la densitØ de population y est ØlevØe. La construction d(cid:146)un incinØrateur (cid:224) cet endroit aurait des rØpercussions considØrables sur l(cid:146)environnement puisqu(cid:146)elle entra(cid:238)nerait le dØpassement des limites de tolØrance Øcolo- gique et diminuerait la qualitØ de l(cid:146)environnement, dØj(cid:224) fortement compromise. De plus, Øtant donnØ que cette rØgion dØpend dans une large mesure du tourisme et de l(cid:146)agriculture et que l(cid:146)industrie fromagŁre y occupe une place importante, l(cid:146)installation en question serait dØsastreuse pour l(cid:146)Øquilibre Øconomique et social de toute la plaine de Sele. Compte tenu de ce qui prØcŁde, la Commission pourrait-elle: (cid:129) vØrifier les informations mentionnØes ci-dessus, (cid:129) prØciser si la construction de l(cid:146)incinØrateur de dØchets dans la zone en question ne constitue pas une infraction aux directives 89/369/CEE, 89/429/CEE et 94/67/CEE du Conseil sur la stratØgie commu- nautaire de gestion des dØchets, (cid:224) la rØsolution du 24 fØvrier 1997 (97/C 76/01) du Conseil, (cid:224) la proposition de directive COM(98) 558 du Conseil sur l(cid:146)incinØration des dØchets ainsi qu(cid:146)aux autres dispositions communautaires en vigueur en matiŁre de protection de l(cid:146)environnement et, (cid:129) indiquer si elle n(cid:146)estime pas nØcessaire d(cid:146)intervenir auprŁs du gouvernement italien afin que les autoritØs choisissent, pour la construction de l(cid:146)incinØrateur de dØchets, un emplacement plus appropriØ que la zone de dØveloppement industriel de Battipaglia? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (11 janvier 2000) La directive 89/369/CEE du Conseil, du 8 juin 1989, concernant la prØvention de la pollution atmosphØ- rique en provenance des installations nouvelles d(cid:146)incinØration des dØchets municipaux (1), la direc- tive 89/429/CEE du Conseil, du 21 juin 1989, concernant la rØduction de la pollution atmosphØrique en provenance des installations existantes d(cid:146)incinØration des dØchets municipaux (2) et la directive 94/67/CE du Conseil, du 16 dØcembre 1994, concernant l(cid:146)incinØration de dØchets dangereux (3) ne sont applicables que dans le cas d(cid:146)installations opØrationnelles et ne peuvent par consØquent pas Œtre invoquØes dans le de l(cid:146)installation d(cid:146)incinØration de dØchets avec rØcupØration d(cid:146)Ønergie de Battipaglia (Salerno), puisque celle-ci semble ne pas encore avoir ØtØ construite. De plus, les rØsolutions du Conseil et les propositions de directives citØes par l(cid:146)Honorable Parlementaire ne produisent aucun effet juridiquement contraignant dans le cas ØvoquØ


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2466/99 från Daniela Raschhofer (NI) till rådet. Resor till Europaparlamentets plenarsammanträden i Strasbourg.

eurovoc_concepts:
Council of the European Union
European Parliament
European official
allowances and expenses
road transport
seat of institution
transport accident

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/49 Svar (13 mars 2000) Verkst(cid:228)llande kommittØn f(cid:246)r Schengen godk(cid:228)nde den 22 december 1994 ett formul(cid:228)r f(cid:246)r intyg f(cid:246)r att medf(cid:246)ra narkotika och/eller psykotropa (cid:228)mnen inom ramen f(cid:246)r medicinsk behandling (1). Till grund f(cid:246)r detta intyg ligger artikel 75 i konventionen om till(cid:228)mpning av Schengenavtalet, och intyget m(cid:246)jligg(cid:246)r f(cid:246)r personer som har sitt hemvist i ett land som till(cid:228)mpar Schengenregelverket att bege sig till andra l(cid:228)nder som (cid:228)ven till(cid:228)mpar Schengenregelverket och lagligen medf(cid:246)ra en m(cid:228)ngd narkotika och/eller psykotropa (cid:228)mnen som ordinerats av l(cid:228)kare f(cid:246)r behandling under 30 dagar. Detta g(cid:228)ller mycket s(cid:228)rskilda situationer och de ber(cid:246)r ett begr(cid:228)nsat antal personer, som regelbundet m(cid:229)ste inta l(cid:228)kemedel p(cid:229) grund av sitt h(cid:228)lsotillst(cid:229)nd. L(cid:228)kemedlen ordineras av en l(cid:228)kare i det land d(cid:228)r personerna har sitt hemvist och l(cid:228)karen anv(cid:228)nder d(cid:228)rvid det s(cid:228)rskilda intyg som avses i artikel 75 ovan. Myndig- heterna i varje land som till(cid:228)mpar Schengenkonventionen kan kontrollera detta intyg hos den centrala myndigheten i det land d(cid:228)r det har utf(cid:228)rdats. N(cid:228)r Schengenregelverket, som nu (cid:228)r inf(cid:246)rlivat med gemenskapsr(cid:228)tten, kommer att till(cid:228)mpas i Sverige, kommer denna ordning att vara till(cid:228)mplig d(cid:228)r. (1) Dokument SCH/COM-ex (94) 28 rev. och SCH/Stup (94) 21. (2000/C 280 E/048) SKRIFTLIG FR¯GA E-2466/99 fr(cid:229)n Daniela Raschhofer (NI) till r(cid:229)det (16 december 1999) ˜mne: Resor till Europaparlamentets plenarsammantr(cid:228)den i Strasbourg En g(cid:229)ng i m(cid:229)naden sammantr(cid:228)der Europaparlamentet i Strasbourg. I samband med detta (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r otaliga tj(cid:228)nstem(cid:228)n och (cid:246)vriga anst(cid:228)llda att resa till Strasbourg, b(cid:229)de fr(cid:229)n Bryssel och fr(cid:229)n Luxemburg. En stor del av dessa (cid:148)tj(cid:228)nsteresor(cid:148) g(cid:246)rs i privata personbilar. I detta sammanhang vill jag st(cid:228)lla f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: (cid:129) Hur m(cid:229)nga medarbetare reser sammanlagt varje m(cid:229)nad fr(cid:229)n Bryssel respektive Luxemburg till Strasbourg? (cid:129) Hur m(cid:229)nga av dessa reser med personbilar? (cid:129) Hur stora (cid:228)r de sammanlagda kostnader (inbegripet (cid:246)vernattningar, m(cid:229)ltider osv. ) som f(cid:246)rorsakas av (cid:148)flyttningen(cid:148) till Strasbourg? (cid:129) Finns det anteckningar om, eller (cid:228)r det k(cid:228)nt, huruvida och hur ofta det under dessa resor sker trafikolyckor d(cid:228)r r(cid:229)dets medarbetare (cid:228)r inblandade? (cid:129) K(cid:228)nner man till om trafikolyckor under dessa resor redan kr(cid:228)vt sv(cid:229)rt skadade eller d(cid:246)da? (cid:129) Finns det anteckningar om kostnader p(cid:229) grund av olycksfall? (cid:129) Avviker olycksfallsstatistiken f(cid:246)r dagarna f(cid:246)r dit- respektive avresa fr(cid:229)n statistiken f(cid:246)r (cid:246)vriga dagar? Svar (16 mars 2000) Den (cid:228)rade parlamentsledamotens fr(cid:229)gor om tj(cid:228)nstem(cid:228)nnens resor till Europaparlamentets plenarsamman- tr(cid:228)den i Strasbourg l(cid:228)mnas nedan. Varje m(cid:229)nad d(cid:229) plenarsammantr(cid:228)den (cid:228)ger rum i Strasbourg reser ca 21 tj(cid:228)nstem(cid:228)n till Strasbourg fr(cid:229)n Bryssel. Av dessa anv(cid:228)nder sig ca 10 av bil. De sammanlagda kostnaderna f(cid:246)r traktamenten uppg(cid:229)r i genomsnitt till 13 285 euro per plenarsammantr(cid:228)desm(cid:229)nad. C 280 E/50 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 Hitintills har r(cid:229)det inte f(cid:229)tt k(cid:228)nnedom om att n(cid:229)gon av dessa personer varit inblandad i en trafikolycka vid dessa resor. R(cid:229)det vill f(cid:246)r (cid:246)vrigt g(cid:246)ra den (cid:228)rade parlamentsledamoten uppm(cid:228)rksam p(cid:229) att medlemmarna i r(cid:229)dets arbetsgrupp f(cid:246)r allm(cid:228)nna fr(cid:229)gor regelbundet reser fr(cid:229)n Bryssel till Europaparlamentets plenarm(cid:246)ten i Strasbourg. (2000/C 280 E/049) SKRIFTLIG FR¯GA E-2467/99 fr(cid:229)n Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Resor till Europaparlamentets plenarsammantr(cid:228)den i Strasbourg En g(cid:229)ng i m(cid:229)naden sammantr(cid:228)der Europaparlamentet i Strasbourg. I samband med detta (cid:228)r det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt f(cid:246)r otaliga tj(cid:228)nstem(cid:228)n och (cid:246)vriga anst(cid:228)llda att resa till Strasbourg, b(cid:229)de fr(cid:229)n Bryssel och fr(cid:229)n Luxemburg. En stor del av dessa (cid:148)tj(cid:228)nsteresor(cid:148) g(cid:246)rs i privata personbilar. I detta sammanhang vill jag st(cid:228)lla f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: (cid:129) Hur m(cid:229)nga medarbetare reser sammanlagt varje m(cid:229)nad fr(cid:229)n Bryssel respektive Luxemburg till Strasbourg? (cid:129) Hur m(cid:229)nga av dessa reser med personbil? (cid:129) Hur stora (cid:228)r de sammanlagda kostnader (inbegripet (cid:246)vernattningar, m(cid:229)ltider osv. ) som f(cid:246)rorsakas av (cid:148)flyttningen(cid:148) till Strasbourg? (cid:129) Finns det anteckningar om, eller (cid:228)r det k(cid:228)nt, huruvida och hur ofta det under dessa resor sker trafikolyckor d(cid:228)r kommissionens medarbetare (cid:228)r inblandade? (cid:129) K(cid:228)nner man till om trafikolyckor under dessa resor redan kr(cid:228)vt sv(cid:229)rt skadade eller d(cid:246)da? (cid:129) Finns det anteckningar om kostnader p(cid:229) grund av olycksfall? (cid:129) Avviker olycksfallsstatistiken f(cid:246)r dagarna f(cid:246)r dit- respektive avresa fr(cid:229)n statistiken f(cid:246)r (cid:246)vriga dagar? Svar fr(cid:229)n Neil Kinnock p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 januari 2000) Under 1998, vilket (cid:228)r det senaste (cid:229)r som alla uppgifter f(cid:246)religger f(cid:246)r, f(cid:246)retog tj(cid:228)nstem(cid:228)n fr(cid:229)n Bryssel och Luxemburg 2705 tj(cid:228)nsteresor i samband med Europaparlamentets m(cid:246)ten. Dessa resor kostade det (cid:229)ret totalt 1,3 miljoner euro, och 124 av resorna f(cid:246)retogs med bil. Kommissionen k(cid:228)nner inte till n(cid:229)gra olyckor vid tj(cid:228)nsteresor till Strasbourg med bil. Den har d(cid:228)rf(cid:246)r inga uppgifter om olyckor, skador eller d(cid:246)dsfall. Kommissionen har ingen detaljerad olycksstatistik f(cid:246)r de relevanta str(cid:228)ckorna av det belgiska, burgska och franska v(cid:228)gn(cid:228)tet som skulle kunna anv(cid:228)ndas f(cid:246)r att ber(cid:228)kna olycksriskerna. luxem- (2000/C 280 E/050) SKRIFTLIG FR¯GA E-2472/99 fr(cid:229)n Brian Simpson (PSE) till r(cid:229)det (16 december 1999) ˜mne: Ett gemensamt omr(cid:229)de f(cid:246)r flygtrafikreglering som omfattar hela EU ˜r r(cid:229)det medvetet om att de genomsnittliga flygf(cid:246)rseningarna ber(cid:228)knas (cid:246)ka till 50 minuter p(cid:229) grund av r(cid:229)dets of(cid:246)rm(cid:229)ga att n(cid:229) en (cid:246)verenskommelse om ett gemensamt omr(cid:229)de f(cid:246)r flygtrafikreglering med en kapacitetsplan som omfattar hela EU?


title: PERGUNTA ESCRITA P-2523/99 apresentada por Minerva Malliori (PSE) à Comissão. Chernobyl.

eurovoc_concepts:
deep-sea fishing
drafting of EU law
fishing regulations
operation of the Institutions
proposal (EU)
sea fish

text: C 225 E/156 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 AlØm disso, estÆ projectada para a mesma zona a instala(cid:231)ªo de uma esta(cid:231)ªo de tratamento de Æguas residuais, igualmente financiada com fundos europeus, a menos de 100 metros de Caæada Hidalgo, contrariando a iniciativa dos habitantes da localidade de reconverter as suas casas para o turismo rural atravØs de subven(cid:231)ıes. Por outro lado, foram aprovados na mesma zona projecto de caminhos rurais de pequeno percurso, financiados pelo Programa FUTURE da Administra(cid:231)ªo do Estado espanhol, atravØs da Direc(cid:231)ªo-Geral de Turismo, com o contributo de fundos europeus. 1. 2. Tem a Comissªo conhecimento desta situa(cid:231)ªo contradit(cid:243)ria? Que medidas tenciona adoptar a Comissªo para esclarecer este caso? Resposta do ComissÆrio Franz Fischler em nome da Comissªo (25 de Janeiro de 2000) A Comissªo nªo foi informada dos projectos financiados no (cid:226)mbito da iniciativa comunitÆria Leader II da regªo de Mœrcia, relativamente ao ano de 1999. Todavia, os factos evocados pelo Senhor Deputado merecem a maior aten(cid:231)ªo por parte da Comissªo. A Comissªo leva a efeito um inquØrito junto do Estado-membro e nªo deixarÆ de manter o Senhor Deputado devidamente informado do resultado desse inquØrito. (2000/C 225 E/171) PERGUNTA ESCRITA P-2522/99 apresentada por Niels Busk (ELDR) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Pesca da espadilha A fim de que os pescadores possam acompanhar as decisıes importantes que tŒm consequŒncias para eles, pode a Comissªo indicar quanto tempo Ø necessÆrio para a elabora(cid:231)ªo e conclusªo de uma proposta relativa (cid:224) pesca da espadilha? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (14 de Janeiro de 2000) O tempo decorrido desde que os servi(cid:231)os iniciam os seus trabalhos atØ (cid:224) adop(cid:231)ªo da proposta pela Comissªo Ø de cerca de seis semanas. Este processo inclui as consultas, a tradu(cid:231)ªo e o pr(cid:243)prio procedimento de adop(cid:231)ªo. Contudo, este prazo pode ser prolongado caso, durante o processo, a proposta seja objecto de altera(cid:231)ıes na sequŒncia de observa(cid:231)ıes formuladas pelo servi(cid:231)os associados. (2000/C 225 E/172) PERGUNTA ESCRITA P-2523/99 apresentada por Minerva Malliori (PSE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Chernobyl A decisªo da Ucr(cid:226)nia de p(cid:244)r em funcionamento o reactor no 3 da central nuclear de Chernobyl leva-me a manifestar a minha preocupa(cid:231)ªo (cid:224) Comissªo. Como se sabe, o Instituto para a Protec(cid:231)ªo e Seguran(cid:231)a Nuclear (IPSN) solicitou o encerramento urgente da referida central, em virtude dos graves danos sofridos. 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/157 Considerando as condi(cid:231)ıes atmosfØricas particulares, bem como as muito baixas temperaturas, que obrigam o Governo da Ucr(cid:226)nia a reactivar a central nuclear, bem como a nªo concessªo de ajuda econ(cid:243)mica da UE e do G7, pergunta-se (cid:224) Comissªo qual Ø, decorridos que sªo tantos anos, a pol(cid:237)tica da Uniªo Europeia nesta matØria? Terªo sido avaliados os sØrios perigos que impendem sobre os pa(cid:237)ses europeus e, em particular, sobre os pa(cid:237)ses dos Balcªs, decorrentes de eventuais acidentes numa central nuclear tªo problemÆtica como a de Chernobyl? Resposta dada pela ComissÆria M. Wallstr(cid:246)m em nome da Comissªo (21 de Janeiro de 2000) A Comissªo partilha a preocupa(cid:231)ªo quanto (cid:224) seguran(cid:231)a da central nuclear de Chernobil. O incidente registado no reactor no 3 em 1 de Dezembro de 1999, escassos quatro dias ap(cid:243)s a sua reposi(cid:231)ªo em funcionamento, real(cid:231)ou os graves problemas que afectam esta central. As fugas de material radioactivo poderªo afectar todo o continente europeu, nªo sendo a regiªo balc(cid:226)nica caso œnico a este respeito. A pol(cid:237)tica da Comissªo em rela(cid:231)ªo (cid:224) central de Chernobil tem-se baseado, desde hÆ vÆrios anos, no protocolo de acordo assinado em 1995 entre o governo ucraniano, os governos dos sete pa(cid:237)ses mais industrializados e a Comissªo. Este protocolo adopta uma abordagem de coopera(cid:231)ªo para prepara(cid:231)ªo e aplica(cid:231)ªo de um programa integrado de apoio (cid:224) decisªo da Ucr(cid:226)nia de encerrar a central atØ 2000. O programa incide na reforma do sector energØtico, no investimento em energia, na seguran(cid:231)a nuclear e num plano de impacto social. tem prestado apoio substancial em todos estes A Comunidade, por intermØdio do Programa Tacis, dom(cid:237)nios, incluindo o desenvolvimento da capacidade de gera(cid:231)ªo de electricidade de substitui(cid:231)ªo, o desenvolvimento de um plano de desclassifica(cid:231)ªo dos reactores nos 1 a 3 e a constru(cid:231)ªo de instala(cid:231)ıes de prØ-desclassifica(cid:231)ªo em Chernobil. Refira-se tambØm que a Comunidade deu o contributo mais avultado para o Fundo de Protec(cid:231)ªo de Chernobil, destinado a transformar o actual escudo em torno do reactor no 4 num sistema ambientalmente estÆvel. (cid:201) opiniªo firme da Comissªo que o œnico reactor em funcionamento na central nuclear de Chernobil deve ser definitivamente encerrado atØ ao final de 2000, conforme consta do protocolo de acordo. Possibilitar- -se-Æ tambØm, deste modo, prosseguir uma coopera(cid:231)ªo estreita com a Ucr(cid:226)nia em todos os dom(cid:237)nios de interesse. O avan(cid:231)o desta coopera(cid:231)ªo depende do desenvolvimento geral da economia ucraniana. Neste contexto, a Comissªo saœda a confirma(cid:231)ªo do Presidente Kuchma, ap(cid:243)s a sua reelei(cid:231)ªo, quanto ao seu empenho em prosseguir as necessÆrias reformas econ(cid:243)micas. O compromisso da Comissªo em melhorar a seguran(cid:231)a nuclear na Europa Central e Oriental Ø igualmente demonstrado pelos recentes acordos relativos ao encerramento de centrais, celebrados entre a Comissªo e os governos da Litu(cid:226)nia, da BulgÆria e da EslovÆquia, em apoio (cid:224) concretiza(cid:231)ªo prÆtica dos quais se utilizarªo fundos PHARE. (2000/C 225 E/173) PERGUNTA ESCRITA P-2527/99 apresentada por Mihail Papayannakis (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Desabamento da ponte da estrada da `tica Segundo a resposta da Comissªo (1) (cid:224) minha pergunta E-2176/98 (2) sobre os controlos de qualidade das obras integradas no segundo QCA «(cid:133) Com base na Lei grega 2372/96 uma empresa especializada, de renome internacional e seleccionada por concurso pœblico, foi encarregada de efectuar controlos por sondagem a partir de uma amostra de projectos co-financiados»


title: IV.Résolution portant avis du Parlement européen sur la nomination d'un membre de la Cour des comptes (C5-0237/1999 — 1999/0820(CNS))

eurovoc_concepts:
European Court of Auditors
European official
appointment of staff
interinstitutional relations (EU)

text: C 296/170 Journal officiel des Communautés européennes FR 18. 10. 2000 Jeudi, 16 décembre 1999 Résolution portant avis du Parlement européen sur la nomination d’un membre de la Cour des comptes (C5-0237/1999 # 1999/0820(CNS)) IV. Le Parlement européen, (cid:1) vu l’article 45 B, paragraphe 3, premier alinéa, du traité CECA, (cid:1) vu l’article 247, paragraphe 3, premier alinéa, du traité CE, (cid:1) vu l’article 160 B, paragraphe 3, premier alinéa, du traité CEEA, (cid:1) vu l’article 35 de son règlement, (cid:1) vu ses résolutions du 17 novembre 1992 sur la procédure de consultation du Parlement européen pour la nomination des membres de la Cour des comptes (1) et du 19 janvier 1995 sur les procédures à suivre lors de la consultation du Parlement pour la nomination des membres de la Cour des comptes (2), (cid:1) consulté par le Conseil par lettre du 3 novembre 1999 sur la nomination d’un membre de la Cour des comptes (C5-0237/1999), (cid:1) vu que la commission du contrôle budgétaire a procédé, au cours de sa réunion du 22 novembre 1999, à l’audition du candidat proposé par le Conseil à la fonction de membre de la Cour des comptes et à l’examen des qualifications du candidat au regard des critères fixés par les articles 45 B du traité CECA, 247 du traité CE et 160 B du traité CEEA, (cid:1) vu le rapport de la commission du contrôle budgétaire (A5-0090/1999); rend un avis favorable sur la nomination de M. Robert Reynders à la fonction de membre de la Cour 1. des comptes; 2. charge sa Présidente de transmettre le présent avis au Conseil et, pour information, à la Cour des comptes, aux autres institutions des Communautés européennes et aux Cours des comptes des États membres. (1) (2) JO C 337 du 21. 12. 1992, p. 51. JO C 43 du 20. 2. 1995, p. 75. Résolution portant avis du Parlement européen sur la nomination d’un membre de la Cour des comptes (C5-0236/1999 # 1999/0820(CNS)) V. Le Parlement européen, (cid:1) vu l’article 45 B, paragraphe 3, premier alinéa, du traité CECA, (cid:1) vu l’article 247, paragraphe 3, premier alinéa, du traité CE, (cid:1) vu l’article 160 B, paragraphe 3, premier alinéa, du traité CEEA, (cid:1) vu l’article 35 de son règlement, (cid:1) vu ses résolutions du 17 novembre 1992 sur la procédure de consultation du Parlement européen pour la nomination des membres de la Cour des comptes (1) et du 19 janvier 1995 sur les procédures à suivre lors de la consultation du Parlement pour la nomination des membres de la Cour des comptes (2), (cid:1) consulté par le Conseil par lettre du 3 novembre 1999 sur la nomination d’un membre de la Cour des comptes (C5-0236/1999), (1) (2) JO C 337 du 21. 12. 1992, p. 51. JO C 43 du 20. 2. 1995, p. 75


title: Ψήφισμα του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου σχετικά με την καταδίκη σε θάνατο των ευρωπαίων πολιτών Nabil Nanakli στη Δημοκρατία της Υεμένης και Derek Rocco Barnabei στην Πολιτεία Βιργινία των ΗΠΑ

eurovoc_concepts:
United States
Yemen
death penalty
human rights

text: C 296/202 Πε΄µπτη, 16 ∆εκεµβρίου 1999 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των EL 18. 10. 2000 11. Ανθρω΄πινα δικαιω΄µατα: θανατικη΄ ποινη΄ (Βιργινι΄α, Υεµε΄νη) B5-0335, 0341, 0347, 0368 και 0369/1999 Ψη΄φισµα του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε την καταδι΄κη σε θα΄νατο των ευρωπαι΄ων πολιτω΄ν Nabil Nanakli στη ∆ηµοκρατι΄α της Υεµε΄νης και Derek Rocco Barnabei στην Πολιτει΄α Βιργινι΄α των ΗΠΑ Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, (cid:1) ε΄χοντας υπο΄ψη τα προηγου΄µενα ψηφι΄σµατα΄ του (cid:1) και ιδι΄ως της 8ης Οκτωβρι΄ου 1998 (1) και 18ης Νοεµβρι΄ου 1999 (2) (cid:1) για την κατα΄ργηση της θανατικη΄ς ποινη΄ς και για την ανα΄γκη α΄µεσης εφαρµογη΄ς του µορατο΄ριουµ για τις εκτελε΄σεις σε ο΄σες χω΄ρες εξακολουθει΄ να υπα΄ρχει, (cid:1) ε΄χοντας υπο΄ψη το µνηµο΄νιο που υπε΄βαλε η Προεδρι΄α της ΕΕ στην 54η γενικη΄ συνε΄λευση του ΟΗΕ, Α. Β. Γ. ∆. Ε. επιβεβαιω΄νοντας ο΄τι η κατα΄ργηση της θανατικη΄ς ποινη΄ς συµβα΄λλει στην ενι΄σχυση της αξιοπρε΄πειας του ατο΄- µου και στην προοδευτικη΄ εξε΄λιξη των δικαιωµα΄των του ανθρω΄που, ε΄χοντας υπο΄ψη το Συ΄νταγµα της ∆ηµοκρατι΄ας της Υεµε΄νης της 1ης Οκτωβρι΄ου 1994 και υπενθυµι΄ζοντας την προσχω΄ρηση της χω΄ρας αυτη΄ς στο Χα΄ρτη του ΟΗΕ και στην Παγκο΄σµια ∆ιακη΄ρυξη των ∆ικαιωµα΄των του Ανθρω΄που, ε΄χοντας λα΄βει γνω΄ση της απο΄φασης της 21ης Νοεµβρι΄ου 1999 ενο΄ς δικαστηρι΄ου της ∆ηµοκρατι΄ας της Υεµε΄νης, µε την οποι΄α καταδικα΄στηκε σε θα΄νατο ο ευρωπαι΄ος πολι΄της Nabil Nanakli που κατηγορει΄ται για «τροµοκρατικε΄ς ενε΄ργειες», λαµβα΄νοντας υπο΄ψη την ανησυχι΄α της µουσουλµανικη΄ς κοινο΄τητας της Ισπανι΄ας και τις πρωτοβουλι΄ες που ε΄χει αναλα΄βει προκειµε΄νου να διερευνηθει΄ η υπο΄θεση και να παραδοθει΄ ο κ. Nanakli στην ισπανικη΄ δικαιο- συ΄νη, ε΄χοντας υπο΄ψη την περι΄πτωση του Derek Rocco Barnabei, που καταδικα΄στηκε σε θα΄νατο απο΄ το δικαστη΄ριο της πολιτει΄ας της Βιργινι΄ας για τη δολοφονι΄α µιας κοπε΄λας το 1993, του οποι΄ου η εκτε΄λεση αναµε΄νεται στις αρχε΄ς του 2000, ΣΤ. ε΄χοντας υπο΄ψη ο΄τι συ΄µφωνα µε τους δικηγο΄ρους του καταδικασµε΄νου, πολλα΄ στοιχει΄α στηριζο΄µενα σε πραγ- µατογνωµοσυ΄νες διαφο΄ρων εµπειρογνωµο΄νων που αποκλει΄ουν την εµπλοκη΄ του, αποδεικνυ΄ουν την αθωο΄τητα΄ του· υπενθυµι΄ζοντας τη γνω΄µη σηµαντικω΄ν αµερικανω΄ν νοµοµαθω΄ν που θεωρου΄ν την υπο΄θεση αυτη΄ σοβαρη΄ δικαστικη΄ πλα΄νη, Ζ. ε΄χοντας υπο΄ψη ο΄τι η ποινη΄ πρε΄πει να χρησιµευ΄ει για το σωφρονισµο΄ του καταδικασθε΄ντος που διε΄πραξε κα΄ποιο ε΄γκληµα εις τρο΄πον ω΄στε στο τε΄λος της κρα΄τηση΄ς του να µπορε΄σει να επανενταχθει΄ πλη΄ρως στην κοινωνι΄α α΄λλος α΄νθρωπος και αποκατασταθει΄ς, σε θε΄ση να συµβιω΄σει πολιτισµε΄να µε τον πλησι΄ον του, καλει΄ τις χω΄ρες στις οποι΄ες εξακολουθου΄ν να επιβα΄λλονται θανατικε΄ς ποινε΄ς να λα΄βουν τα µε΄τρα που χρει- 1. α΄ζεται για την οριστικη΄ κατα΄ργηση΄ της· καλει΄ το Συµβου΄λιο της ΕΕ και την Προεδρι΄α του να κινητοποιη΄σουν κα΄θε µε΄σο που διαθε΄τουν για να 2. αποφευχθει΄ η εκτε΄λεση του κ. Nanakli και του κ. Barnabei· ζητει΄, παρουσι΄α πολλω΄ν αποδεικτικω΄ν στοιχει΄ων που θα µπορου΄σαν να µεταβα΄λουν την καταδικαστικη΄ απο΄- 3. φαση, να δω΄σουν οι ενδιαφερο΄µενες δικαστικε΄ς αρχε΄ς τη δυνατο΄τητα στον Derek Rocco Barnabei να δικαστει΄ και πα΄λι, η δε εκτε΄λεση΄ του να ανασταλει΄· καλει΄ επειγο΄ντως τον Κυβερνη΄τη της Πολιτει΄ας της Βιργινι΄ας να µην υπογρα΄ψει την εντολη΄ εκτε΄λεσης του 4. Rocco Barnabei και ζητει΄ τη µετατροπη΄ της θανατικη΄ς ποινη΄ς του· επαναλαµβα΄νει το αι΄τηµα΄ του προς το Συµβου΄λιο να εξετασθει΄ η δυνατο΄τητα ενσωµα΄τωσης στις συµφωνι΄ες 5. µε τρι΄τες χω΄ρες της κατα΄ργησης της θανατικη΄ς ποινη΄ς ως µε΄ρους της ρη΄τρας που αφορα΄ τα δικαιω΄µατα του ανθρω΄που· ΕΕ C 328 της 26. 10. 1998, σελ. 193. (1) (2) Κει΄µενα που εγκρι΄θηκαν της ηµεροµηνι΄ας αυτη΄ς, σηµει΄ο 8. 18. 10. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¨κω΄ν Κοινοτη΄των C 296/203 Πε΄µπτη, 16 ∆εκεµβρίου 1999 ζητει΄ επι΄σης απο΄ την Αντιπροσωπει΄α του για τις Σχε΄σεις µε τις Ηνωµε΄νες Πολιτει΄ες να θι΄ξει το θε΄µα κατα΄ 6. την προσεχη΄ συνα΄ντηση µε τα µε΄λη του αµερικανικου΄ Κογκρε΄σου· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει το παρο΄ν ψη΄φισµα στο Συµβου΄λιο, την Επιτροπη΄, τον Προ΄εδρο 7. της Επιτροπη΄ς ∆ικαιωµα΄των του Ανθρω΄που του ΟΗΕ, τον Πρωθυπουργο΄ της Υεµε΄νης, την Κυβε΄ρνηση των ΗΠΑ και στον Κυβερνη΄τη της Πολιτει΄ας της Βιργινι΄ας. 12. Ανθρω΄πινα δικαιω΄µατα: δικαι΄ωµα ψη΄φου των γυναικω΄ν στο Κουβε΄ιτ B5-0342, 0351, 0370, 0379 και 0383/1999 Ψη΄φισµα του Ευρωπαι¨κου΄ Κοινοβουλι΄ου σχετικα΄ µε το δικαι΄ωµα ψη΄φου των γυναικω΄ν στο Κουβε΄ιτ Το Ευρωπαι¨κο΄ Κοινοβου΄λιο, A. επισηµαι΄νοντας ο΄τι συ΄µφωνα µε το α΄ρθρο 29 του Συντα΄γµατος του Κουβε΄ιτ ο΄λοι οι πολι΄τες ει΄ναι ενω΄πιον του νο΄µου, ανεξαρτη΄τως φυ΄λου, θρησκει΄ας, φυλη΄ς η΄ εθνικη΄ς προε΄λευσης, ι΄σοι Β. Γ. ∆. επισηµαι΄νοντας ο΄τι το Κουβε΄ιτ ε΄χει συνυπογρα΄ψει τη διεθνη΄ συ΄µβαση για την εξα΄λειψη κα΄θε µορφη΄ς διακρι΄- σεων σε βα΄ρος των γυναικω΄ν, επισηµαι΄νοντας ο΄τι µετα΄ τη διακη΄ρυξη του Συντα΄γµατος το 1961 δεν δο΄θηκε ποτε΄ στις γυναι΄κες το δικαι΄ωµα του εκλε΄γειν και εκλε΄γεσθαι, επισηµαι΄νοντας ο΄τι η Αυτου΄ Υψηλο΄της ο Εµι΄ρης υπε΄βαλε δια΄ταγµα στη νοµοθετικη΄ συνε΄λευση του Κουβε΄ιτ το οποι΄ο ει΄χε στο΄χο να εκχωρη΄σει στις γυναι΄κες το δικαι΄ωµα του εκλε΄γειν και εκλε΄γεσθαι στις κοινοβουλευ- τικε΄ς και στις δηµοτικε΄ς εκλογε΄ς απο΄ το 2003 καθω΄ς και ο΄τι το θε΄σπισµα αυτο΄ απορρι΄φθηκε απο΄ τη νοµο- θετικη΄ συνε΄λευση στις 23 Νοεµβρι΄ου 1999, Ε. επισηµαι΄νοντας ο΄τι σε µια δευ΄τερη προσπα΄θεια η ι΄δια συνε΄λευση καταψη΄φισε σχε΄διο νο΄µου µε παρο΄µοιο περιεχο΄µενο στις 30 Νοεµβρι΄ου 1999 µε οριακη΄ πλειοψηφι΄α 32 ε΄ναντι 30 και δυ΄ο αποχε΄ς, εκφρα΄ζει τη βαθια΄ του λυ΄πη για τις αποφα΄σεις που ε΄λαβε η Εθνοσυνε΄λευση του Κουβε΄ιτ, µε τις οποι΄ες 1. αποκλει΄ονται οι πολι΄τες γυναικει΄ου φυ΄λου του Κουβε΄ιτ απο΄ ε΄να απολυ΄τως στοιχειω΄δες δικαι΄ωµα, εκφρα΄ζει την αλληλεγγυ΄η του προς τις γυναι΄κες του Κουβε΄ιτ και ενθαρρυ΄νει τις προσπα΄θειες να ενηµερωθου΄ν περισσο΄τερο οι πολι΄τες για το θε΄µα· ζητει΄ απο΄ το κοινοβου΄λιο του Κουβε΄ιτ να εγκρι΄νει σχε΄διο νο΄µου που να παραχωρει΄ στις γυναι΄κες πλη΄ρη 2. πολιτικα΄ δικαιω΄µατα συµπεριλαµβανοµε΄νου του δικαιω΄µατος του εκλε΄γειν και εκλε΄γεσθαι· συγχαι΄ρει την κυβε΄ρνηση του Κουβε΄ιτ για τον προ΄σφατο διορισµο΄ γυναι΄κας, για πρω΄τη φορα΄ στα χρονικα΄, 3. της δρ. Ρασα΄ αλ Σαµπα΄χ σε κυβερνητικη΄ θε΄ση· επιφορτι΄ζει την Προ΄εδρο΄ του να καταβα΄λει κα΄θε δυνατη΄ προσπα΄θεια, σε συνεννο΄ηση µε τον εκπρο΄σωπο της 4. Εθνοσυνε΄λευσης, να οργανωθει΄ το συντοµο΄τερο δυνατο΄ συνα΄ντηση στο Κουβε΄ιτ αντιπροσωπει΄ας του ΕΚ για τις σχε΄σεις µε το Μασρε΄κ και µε τα κρα΄τη του Κο΄λπου µε εκπροσω΄πους των βουλευτω΄ν του Κουβε΄ιτ, για να συζη- τη΄σουν θε΄µατα κοινου΄ ενδιαφε΄ροντος, συµπεριλαµβανοµε΄νων των δικαιωµα΄των των γυναικω΄ν· αναθε΄τει στην Προ΄εδρο΄ του να διαβιβα΄σει το παρο΄ν ψη΄φισµα στο Συµβου΄λιο, την Επιτροπη΄, τον Εµι΄ρη Σει΅χ 5. Τζαµπε΄ρ ελ Αχµε΄τ αλ-Σαµπα΄χ και την Εθνοσυνε΄λευση του Κουβε΄ιτ


title: PERGUNTA ESCRITA E-2431/99 apresentada por Roberta Angelilli (UEN) à Comissão. Objectivo no 2 e região do Lácio.

eurovoc_concepts:
Italy
Structural Funds
eligibility criteria
eligible region

text: C 225 E/132 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 Na Finl(cid:226)ndia, o cavalo Ø um animal utilizado essencialmente para o desporto e o lazer. Menos de metade dos cavalos sªo abatidos e destes apenas uma pequena parte Ø destinada (cid:224) indœstria alimentar. Seria, por conseguinte, importante excluir os cavalos utilizados para o desporto e o lazer da regulamenta(cid:231)ªo relativa aos medicamentos. A Comissªo parece partilhar esta opiniªo e apresentou ao Conselho uma proposta nesse sentido. Todavia, parece haver um atraso no tratamento da questªo. Assim sendo, pergunta-se (cid:224) Comissªo; Que calendÆrio estabeleceu a Comissªo para que seja estabelecida uma distin(cid:231)ªo entre os cavalos 1. utilizados para desporto e lazer e os cavalos classificados como animais para abate? 2. Observando-se um atraso nos projectos da Comissªo nesta matØria, de que forma Ø actualmente poss(cid:237)vel tratar os cavalos utilizados para desporto e lazer, tendo em conta que nªo foi ainda fixado qualquer limite mÆximo de res(cid:237)duos (LMR) para os medicamentos necessÆrios ao seu tratamento? Resposta dada por Erkki Liikanen em nome da Comissªo (28 de Janeiro de 2000) Na sequŒncia de um parecer favorÆvel por maioria qualificada na reuniªo de um comitØ permanente zootØcnico e veterinÆrio comum, em 8 de Dezembro de 1999, a Comissªo adoptou uma decisªo que estabelece o documento de identifica(cid:231)ªo (passaporte) que acompanha os equ(cid:237)deos registados de cria(cid:231)ªo e de rendimento (1), com base na Directiva 90/426/CEE do Conselho, de 26 de Junho de 1990, relativa (cid:224)s condi(cid:231)ıes de pol(cid:237)cia sanitÆria que regem a circula(cid:231)ªo de equ(cid:237)deos e as importa(cid:231)ıes de equ(cid:237)deos provenientes de pa(cid:237)ses terceiros (2), e na Directiva 90/427/CEE do Conselho, de 26 de Junho de 1990, relativa (cid:224)s condi(cid:231)ıes zootØcnicas e geneal(cid:243)gicas que regem o comØrcio intracomunitÆrio de equ(cid:237)deos (2). O documento de identifica(cid:231)ªo previsto para os equ(cid:237)deos de cria(cid:231)ªo e de rendimento utiliza parte da informa(cid:231)ªo que consta do passaporte internacionalmente reconhecido para equ(cid:237)deos registados, estabele- cido pela Decisªo 93/623/CEE (3). Uma sec(cid:231)ªo especial a acrescentar ao documento de identifica(cid:231)ªo que acompanha os equ(cid:237)deos registados bem como os equ(cid:237)deos de cria(cid:231)ªo e de rendimento prevŒ a marca(cid:231)ªo dos equ(cid:237)deos que nªo se destinam ao abate para consumo humano bem como dos que se destinam ao abate com a condi(cid:231)ªo de que se registe qualquer tratamento com medicamentos contendo subst(cid:226)ncias nªo inclu(cid:237)das nos Anexos I, II e III do Regulamento (CEE) no 2377/90 do Conselho, de 26 de Junho de 1990, que prevŒ um processo comunitÆrio para o estabelecimento de limites mÆximos de res(cid:237)duos de medica- mentos veterinÆrios nos alimentos de origem animal (4), e se verifique um per(cid:237)odo geral de espera de seis meses. Com efeitos a partir de 1 de Janeiro de 2000, Ø proibida na Comunidade a administra(cid:231)ªo a animais produtores de alimentos de medicamentos contendo subst(cid:226)ncias farmacologicamente activas que nªo constem dos Anexos I, II e III do Regulamento (CEE) no 2377/90. Por conseguinte, o tratamento de um equ(cid:237)deo com subst(cid:226)ncias nªo inclu(cid:237)das nestes anexos pode apenas ser efectuado ou prescrito depois de o veterinÆrio ter certificado que o equ(cid:237)deo estÆ correctamente registado na nova sec(cid:231)ªo do documento de identifica(cid:231)ªo, quer como nªo se destinando ao abate quer destinado ao abate nas condi(cid:231)ıes supramencio- nadas. Quando os equ(cid:237)deos sªo transportados para o matadouro, o veterinÆrio oficial do matadouro deve examinar o documento de identifica(cid:231)ªo durante a inspec(cid:231)ªo ante mortem para confirmar a identidade e verificar o registo de medica(cid:231)ªo a fim de comprovar o respeito do per(cid:237)odo de espera exigido. (1) Ainda nªo publicado. (2) (3) (4) JO L 296 de 27. 10. 1990. JO L 298 de 3. 12. 1993. JO L 87 de 2. 4. 1992. (2000/C 225 E/143) PERGUNTA ESCRITA E-2431/99 apresentada por Roberta Angelilli (NI) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Objectivo no 2 e regiªo do LÆcio A recente reorganiza(cid:231)ªo dos objectivos territoriais e, consequentemente, a afecta(cid:231)ªo dos fundos estruturais por parte da Uniªo Europeia despoletou, na regiªo italiana do LÆcio, uma sØrie de polØmicas em torno da 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/133 nova afecta(cid:231)ªo dos objectivos. Nomeadamente, a proposta de inclusªo do LÆcio entre as regiıes eleg(cid:237)veis a t(cid:237)tulo do objectivo no 2 parece nªo reflectir de forma adequada as caracter(cid:237)sticas de desenvolvimento das diferentes zonas e nªo se coadunar, por conseguinte, com as indica(cid:231)ıes fornecidas, neste (cid:226)mbito, pela Comissªo aos Estados-membros. (cid:192) luz de quanto precede, poderia a Comissªo indicar: 1. 2. Se jÆ se pronunciou sobre a defini(cid:231)ªo dos objectivos territoriais no LÆcio, e, em caso afirmativo, em que termos? Se emitiu um parecer favorÆvel sobre a proposta da Regiªo do LÆcio relativa (cid:224) referida redefini(cid:231)ªo dos objectivos, nomeadamente do objectivo no 2? Resposta de Michel Barnier em nome da Comissªo (21 de Janeiro de 2000) Ap(cid:243)s a decisªo da Comissªo de 1 de Julho de 1999, que estabelece para o per(cid:237)odo 2000-2006 o limite de popula(cid:231)ªo eleg(cid:237)vel para o objectivo no 2 em rela(cid:231)ªo a cada Estado-membro em causa, as autoridades nacionais foram convidadas a enviar (cid:224) Comissªo a sua proposta de zonas eleg(cid:237)veis, o mais tardar atØ 31 de Agosto de 1999. As autoridades italianas transmitiram a sua proposta em 1 de Outubro de 1999. Em 11 de Outubro de 1999, estas autoridades foram informadas que a sua proposta nªo era admiss(cid:237)vel. Na realidade, a proposta nªo respeitava o disposto no no 4 do artigo 4o do Regulamento (CE) no 1260/1999, de 21 de Junho de 1999, que estabelece disposi(cid:231)ıes gerais sobre os Fundos estruturais (1), e que fixa que pelo menos 50 % da popula(cid:231)ªo eleg(cid:237)vel devem ser apresentados a t(cid:237)tulo dos critØrios denominados «comunitÆrios» referidos nos nos 5 e 6 do mesmo artigo. Por conseguinte, a Comissªo convidou as autoridades italianas a elaborar uma nova proposta conforme (cid:224)s disposi(cid:231)ıes do regulamento acima referido. Quando receber a proposta italiana, a Comissªo poderÆ avaliar a sua elegibilidade para o objectivo no 2 da regiªo do LÆcio. (1) JO L 161 de 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/144) PERGUNTA ESCRITA E-2433/99 apresentada por Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: A reforma do sector da banana tendo em conta o painel da OMC No Conselho de Agricultura do dia 15 de Novembro, a Comissªo Europeia apresentou uma proposta de modifica(cid:231)ªo do regime aduaneiro para o sector da banana. Essa proposta visa acabar com os contingentes de importa(cid:231)ªo e transformar o regime com base apenas nos direitos aduaneiros a partir de 1 de Janeiro de 2006. Esta Ø uma tentativa de p(cid:244)r o regime da banana em conformidade com as regras da OMC, respondendo (cid:224)s cr(cid:237)ticas efectuadas pelos EUA e as multinacionais exportadoras da zona da «Banana Dolar». Gostaria de perguntar (cid:224) Comissªo se efectuou algum estudo referente ao impacto sobre os produtores comunitÆrios da mudan(cid:231)a de regime, sobretudo tendo em conta a mudan(cid:231)a automÆtica para um regime baseado somente em direitos aduaneiros (que poderªo vir a ser reduzidos no (cid:226)mbito das negocia(cid:231)ıes da ronda do milØnio da OMC)? Se efectuou, quais as principais conclusıes? Em caso de preju(cid:237)zos, quais as medidas que a Comissªo pensa adoptar para compensar os produtores comunitÆrios e garantir o apoio ao sector e o seu futuro? Efectuou algum estudo referente ao impacto sobre os produtores ACP da mudan(cid:231)a de regime, sobretudo tendo em conta a mudan(cid:231)a automÆtica para um regime baseado somente em direitos aduaneiros? Quais as medidas que a Comissªo pensa propor ao n(cid:237)vel da pol(cid:237)tica da coopera(cid:231)ªo e do or(cid:231)amento comunitÆrio para compensar as perdas para os produtores ACP?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2431/99 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen. Mål 2 og regionen Lazio.

text: C 225 E/132 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 I Finland er en hest snarere et dyr, der anvendes til konkurrence og fritidsaktiviteter. Kun under halvdelen af hestene slagtes, og kun en brłkdel af disse heste anvendes i levnedsmiddelindustrien. Det er derfor meget vigtigt, at heste til konkurrence- og fritidsbrug fritages for veterin(cid:230)rbestemmelserne. Kommissionen deler (cid:229)benbart min opfattelse, og den har udarbejdet et forslag herom til R(cid:229)det. Da sagen til trods for dette synes at tr(cid:230)kke i langdrag, bedes Kommissionen oplyse, Hvad er Kommissionens tidsplan for at fremme, at der skelnes mellem heste til konkurrence- og 1. fritidsbrug og heste, der er klassificeret som produktionsdyr? 2. S(cid:229)fremt Kommissionens forslag i forbindelse med sagen tr(cid:230)kker i langdrag, hvordan kan heste til konkurrence- og fritid p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt s(cid:229) medicineres, n(cid:229)r der endnu ikke er fastsat maksimale gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier (MRL-v(cid:230)rdier)for de nłdvendige l(cid:230)gemidler? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (28. januar 2000) P(cid:229) grundlag af en positiv udtalelse (med kvalificeret flertal) p(cid:229) młdet i en f(cid:230)lles st(cid:229)ende zooteknisk og veterin(cid:230)r komitØ den 8. december 1999 vedtog Kommissionen en beslutning om et identifikations- dokument (pas), der skal ledsage registrerede hovdyr til opdr(cid:230)t og som brugsdyr (1) p(cid:229) grundlag af R(cid:229)dets direktiv 90/426/E(cid:216)F af 26. juni 1990 om dyresundhedsm(cid:230)ssige betingelser for enhovede dyrs bev(cid:230)gelser og indfłrsel af enhovede dyr fra tredjelande (2) og R(cid:229)dets direktiv 90/427/E(cid:216)F af 26. juni 1990 om zootekniske og genealogiske betingelser for samhandelen inden for F(cid:230)llesskabet med enhovede dyr (2). I det for hovdyr til opdr(cid:230)t og som brugsdyr planlagte identifikationsdokument bruges en del af de oplysninger, som omfattes af det internationalt anerkendte pas for registrerede hovdyr, som beslutning 93/ 623/E(cid:216)F (3) indeholder bestemmelser om. Et s(cid:230)rligt afsnit, som skal tilfłjes det identifikationsdokument, der skal ledsage registrerede hovdyr og hovdyr til opdr(cid:230)t og som brugsdyr, giver mulighed for at foretage en markering for hovdyr, som ikke er bestemt til slagtning til konsum, og dyr, som er bestemt til slagtning, p(cid:229) betingelse af, at behandling med medicin, som indeholder substanser, der ikke er omfattet af bilag I, II juni 1990 om en f(cid:230)lles fremgangsm(cid:229)de for eller III i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2377/90 af 26. fasts(cid:230)ttelse af maksimalgr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for restkoncentrationer af veterin(cid:230)rmedicinske pr(cid:230)parater i animal- ske levnedsmidler (4), registreres og en generel tilbageholdelsesperiode p(cid:229) seks m(cid:229)neder overholdes. Fra den 1. januar 2000 er det inden for F(cid:230)llesskabet forbudt at behandle dyr, der bruges til fłdevarefrem- stilling, med medicin, som indeholder farmakologisk aktive substanser, som ikke er omfattet af bilag I, II og III i forordning (E(cid:216)F) nr. 2377/90. Derfor kan behandling af heste med substanser, som ikke er omfattet af bilagene, kun finde sted eller ordineres, n(cid:229)r dyrl(cid:230)gen har sikret sig, at det i det nye afsnit i dyrets identifikationsdokument er markeret, at det enten ikke er bestemt til slagtning, eller at det er bestemt til slagtning p(cid:229) ovenn(cid:230)vnte betingelser. N(cid:229)r hovdyr transporteres til slagteriet, skal identifikationsdokumentet ved en undersłgelse fłr slagtningen kontrolleres af den ansvarlige dyrl(cid:230)ge p(cid:229) slagteriet for at fastsl(cid:229) dyrets identitet og kontrollere registre- ringen af den medicinske behandling med henblik p(cid:229) at sikre, at den kr(cid:230)vede tilbageholdelsesperiode er udlłbet. (1) (2) (3) (4) (endnu ikke offentliggjort). EFT L 296 af 27. 10. 1990. EFT L 298 af 3. 12. 1993. EFT L 87 af 2. 4. 1992. (2000/C 225 E/143) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2431/99 af Roberta Angelilli (NI) til Kommissionen (16. december 1999) Om: M(cid:229)l 2 og regionen Lazio EU(cid:146)s oml(cid:230)gning for nylig af m(cid:229)lomr(cid:229)derne og dermed af anvendelsen af strukturfondene har medfłrt en r(cid:230)kke stridsspłrgsm(cid:229)l i regionen Lazio i Italien p(cid:229) grund af den nye fordeling af m(cid:229)lomr(cid:229)derne. Bl. a. synes 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/133 forslaget om at lade Lazio indg(cid:229) under m(cid:229)l 2 ikke i tilstr(cid:230)kkelig grad at afspejle de s(cid:230)rlige udviklings- kendetegn i disse omr(cid:229)der, og forslaget er s(cid:229)ledes n(cid:230)ppe i overensstemmelse med de retningslinjer, som Kommissionen har givet medlemsstaterne. Kommissionen anmodes p(cid:229) denne baggrund om at besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Har Kommissionen allerede reageret i forbindelse med definitionen af m(cid:229)lomr(cid:229)der i Lazio og i bekr(cid:230)ftende fald hvorledes? 2. Har Kommissionen afgivet en udtalelse, der er gunstigt stemt over for regionen Lazios forslag om en s(cid:229)dan omdefinering af m(cid:229)lomr(cid:229)derne, herunder navnlig m(cid:229)l 2? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (21. januar 2000) Efter at Kommissionen den 1. juli 1999 havde besluttet at l(cid:230)gge loft over den befolkningsstłrrelse, som kan v(cid:230)re stłtteberettiget i henhold til m(cid:229)l nr. 2 i hver enkelt berłrt medlemsstat, blev de nationale myndigheder anmodet om senest den 31. august 1999 at fremsende forslag til m(cid:229)lomr(cid:229)der til Kommis- sionen. De italienske myndigheder fremsendte fłrst deres forslag den 1. oktober 1999. Den 11. oktober 1999 blev de italienske myndigheder underrettet om, at deres forslag ikke kunne godkendes. Forslaget var nemlig ikke i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4, i forordning nr. 1260/ 1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (1), hvori det hedder, at de omr(cid:229)der, der opfylder de s(cid:229)kaldte »f(cid:230)llesskabskriterier«, som er fastsat i forordnings artikel 4, stk. 5 og 6, skal omfatte mindst 50 % af m(cid:229)l nr. 2-befolkningen. Kommissionen har derfor opfordret de italienske myndigheder til at udarbejde et nyt forslag, som er i overensstemmelse med bestemmelserne i ovenn(cid:230)vnte forordning. S(cid:229) snart Kommissionen har modtaget forslaget fra Italien, vil den foretage en vurdering af, om regionen Lazio er stłtteberettiget i henhold til m(cid:229)l nr. 2. (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999. (2000/C 225 E/144) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2433/99 af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen (16. december 1999) Om: Reform af banansektoren under hensyntagen til WTO-panelet Under samlingen i R(cid:229)det (landbrug) den 15. november 1999 forelagde Kommissionen et forslag om (cid:230)ndring af toldordningen for banansektoren. Det tilsigtes med forslaget at afskaffe importtoldkontingen- terne og oml(cid:230)gge ordningen til en toldafgiftsbaseret ordning med virkning fra 1. januar 2006. Det er et forsłg p(cid:229) at bringe bananordningen i overensstemmelse med WTO(cid:146)s regler og at imłdekomme kritikken fra USA og de multinationale bananeksportłrer fra »banandollar-zonen«. Kommissionen bedes p(cid:229) den baggrund oplyse fłlgende: Har den foretaget nogen undersłgelse af oml(cid:230)gningens virkninger for EU-producenterne, navnlig den automatiske oml(cid:230)gning til en ordning, som udelukkende er baseret p(cid:229) toldafgifter (der kan neds(cid:230)ttes i forbindelse med forhandlingerne under WTO(cid:146)s millenniumrunde)? Hvad er i givet fald de vigtigste konklusioner? Hvilke foranstaltninger p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at eventuelle skadevirkninger og sikre stłtte til og en fremtid for sektoren? tr(cid:230)ffe for at kompensere EU-producenterne for Har den foretaget nogen undersłgelse af oml(cid:230)gningens virkninger for AVS-producenterne, navnlig den automatiske oml(cid:230)gning til en ordning, som udelukkende er baseret p(cid:229) toldafgifter? Hvilke foranstaltninger p(cid:229)t(cid:230)nker Kommissionen at foresl(cid:229) p(cid:229) det samarbejdspolitiske og budgetm(cid:230)ssige plan for at kompensere AVS-producenterne for deres tab?