title: 2000/620/EF: Kommissionens beslutning af 22. december 1999 om støtteordning C 1/99 (ex NN 133/98)/statsstøtte til lejere af erhvervsejendomme i Customs House Docks Area (CHDA) i Dublin (meddelt under nummer K(1999) 5206) (EØS-relevant tekst) (Kun den engelske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
State aid
application of EU law
milk product
property leasing
tax relief
town planning

text: 14. 10. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 260/37 II (Retsakter hvis offentliggørelse ikke er obligatorisk) KOMMISSIONEN KOMMISSIONENS BESLUTNING af 22. december 1999 om støtteordning C 1/99 (ex NN 133/98)/statsstøtte til lejere af erhvervsejendomme i Customs House Docks Area (CHDA) i Dublin (meddelt under nummer K(1999) 5206) (Kun den engelske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (2000/620/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit, under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a), efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger (1) i overensstemmelse med disse artikler, og under henvisning til disse bemærkninger, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) I SAGSFORLØB Kommissionen blev underrettet om ovennævnte stats- støtteordning i forbindelse med sin undersøgelse af den anmeldte støtteordning N 267/98 vedrørende skattelet- telser på et 12 acres stort område i Customs House Docks Area (CHDA). I 1986 havde Kommissionen godkendt byfornyelsesord- ningen »Incentives for development of certain inner city areas« (N 56/86, brev til de irske myndigheder SG(86) D/10282 af 19. september 1986), der omfattede en samlet for ejere og lejere af erhvervsejendomme på et 27 acres stort område i CHDA fra (det række skattelettelser »oprindelige anmodning område«). Efter Kommissionen meddelte de irske myndigheder ved brev af 28. juni 1990, at de havde udvidet ovennævnte ordnings geografiske anvendelsesområde og forlænget dens gyldighedsperiode. På daværende tidspunkt reage- rede Kommissionen ikke på henvendelsen. De irske myndigheder ændrede denne ordning yderligere ved Finance Act af 1992-1994 og 1995 uden at anmelde ændringerne til Kommissionen. Ved brev af 30. januar 1998 anmeldte de irske myndigheder en ordning af samme type for et 12 acres stort område i CHDA. Ved brev af 8. maj 1998 trak de irske myndigheder dog skattelettelserne for lejerne ud af denne anmeldelse, men meddelte ved brev af 20. oktober 1998, at det på trods heraf var lovligt at yde disse skattelettelser, som de mente var omfattet af Kommissionens godkendelse af den første byfornyelsesordning i 1986 (N 56/86). Ved brev af 9. februar 1999 meddelte Kommissionen Irland, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til skattelet- telser for lejere i henhold til Finance Act af 1992-1994 og 1995. offentliggjort Kommissionens beslutning om at indlede proceduren Fællesskabers blev Tidende (2). Kommissionen opfordrede andre interesse- rede parter til at fremsætte deres bemærkninger til støtten. Europæiske i De (3) (4) (5) (1) EFT C 99 af 10. 4. 1999, s. 2. (2) Jf. fodnote 1. L 260/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 10. 2000 de juli 1999 meddelte De irske myndigheder fremsendte deres bemærkninger til Kommissionen ved brev af 9. marts 1999. Ved brev af 27. irske myndigheder Kommissionen, at der ikke var ydet nogen støtte efter den 2. december 1998, og at der heller ikke ville blive ydet mere støtte i henhold til ordningen, som ophørte på det pågældende tidspunkt. Ved brev af 22. november 1999 underrettede de irske myndigheder Kommissionen om, at de ville ændre ordningen. støtteberettiget område i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), når det drejer sig om national regio- nalstøtte, og som en mål 1-region i forbindelse med strukturfondene. Ordningens varighed (6) (7) interesserede parter: Kommissionen har også modtaget bemærkninger fra følgende and Employers Confederation (IBEC), A & L Goodbody, Handelskammeret i Dublin og KPMG Chartered Accoun- tants. Kommissionen videregav disse bemærkninger til Irland, der fik lejlighed til at besvare dem. Irish Business II BESKRIVELSE AF STØTTEN (8) Den støtte, som denne undersøgelsesprocedure vedrører, omfatter følgende skattelettelser for lejere af erhvervs- ejendomme: — dobbelt huslejefradrag, dvs. at selskabet skattemæs- sigt set anses for at betale det dobbelte af den faktiske årlige husleje. Støtten kan principielt ydes i ti år — eftergivelse af kommunale ejendomsskatter, princi- pielt i ti år. (9) (10) Det berørte geografiske område består af to områder i CHDA, nemlig et 27 acres stort område, der blev udpeget i 1986, og et 12 acres stort område, der blev udpeget senere. Støttemodtagerne er virksomheder, der indgår lejekon- trakter om erhvervsejendomme i CHDA. Ordningen er ikke sektorbestemt og udelukker heller ikke virksom- heder, der beskæftiger sig med internationale finansielle tjenester. Ordningen gælder ikke for erhvervssektorer, der er undergivet Fællesskabets særlige regler og ramme- bestemmelser, herunder sektorer, der falder ind under EKSF-traktaten, skibsbygning, transport, fiskeri og land- brug samt forarbejdning og markedsføring af landbrugs- produkter (som anført i de relevante rammebestem- melser (3)). (11) For at kunne komme i betragtning skal lejemålene strække sig over lang tid (mindst 15 år i området på 27 acres og 25 år (et tilfælde af 14 år) i området på 12 acres). (12) Ordningen har til formål at fremme regionaludviklingen ved at tilskynde virksomhederne til at operere i det pågældende område, der tidligere var et af de farligste og mest forsømte i Dublin. Det skal bemærkes, at hele Irland indtil den 31. december 1999 betragtes som et (3) EFT C 29 af 2. 2. 1996, s. 4. (13) Det skal bemærkes, at den oprindelige byfornyelsesord- ning, herunder de ændringer, der blev givet meddelelse januar 1993 (de om i 1990, skulle gælde til den 24. udgifter, der berettiger til skattemæssige afskrivninger for ejerne af ejendommene, skal være afholdt inden dette tidspunkt). Samme for indgåelse af lejekontrakter, som gav lejerne ret til skatte- lettelser. tidspunkt gjaldt som frist (14) Med Finance Act af 1992-1994 blev ordningens gyldig- hedsperiode forlænget til den 24. januar 1997, og der blev tilføjet følgende særlige bestemmelse: »Der kan indtil to år efter ordningens ophør indgås lejekontrakter med dobbelt huslejefradrag. « Denne bestemmelse gælder, når der ikke er indgået leje- kontrakter i eller før byggeperioden, og de færdige ejen- domme derfor ikke har nogen lejere. (15) (16) der kunne komme Ved denne bestemmelse blev fristen for indgåelse af lejekontrakter, betragtning, forlænget til 24. januar 1999. Ved Finance Act af 1995 blev ordningens gyldighedsperiode også forlænget til 24. januar 1999, og i henhold til ovennævnte bestemmelse blev fristen for indgåelse af lejekontrakter, der kunne komme i betragtning, derfor forlænget til 24. januar 2001. i Ved brev af 27. juli 1999 meddelte de irske myndig- heder Kommissionen, at ordningen var blevet ændret, således at den nu var gyldig til den 2. december 1998. irske myndigheder Under proceduren meddelte de desuden, at de ville ændre ordningen. I henhold til den ændrede ordning vil de to typer skattelettelser kun kunne ydes indtil den 31. december 2003 (dvs. at der kun kan ydes skattelettelser i forbindelse med husleje og kommunale ejendomsskatter til og med 31. december 2003), medmindre en række betingelser er opfyldt. Disse betingelser går ud på, enten a) at bygningsarbejdet var afsluttet inden 1. april 1998, eller b) at bygningsarbejdet blev påbegyndt inden den 1. april 1998, og at den færdige bygning var lejet ud inden den 9. februar 1999. I de tilfælde, hvor enten betingelse a) eller b) er opfyldt, vil de to typer skattelettelser fortsat gælde indtil den fast- satte udløbsdato. I denne beslutning foretages kun en vurdering af, om den ændrede ordning er forenelig med fællesmarkedet. 14. 10. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 260/39 Begrundelse for indledning af proceduren a) Ulovlig støtte sig med forarbejdning af landbrugsprodukter, over- holdes — ikke ydes i strid med de specifikke regler for støtte til kriseramte virksomheder. (17) De uanmeldte ændringer af den oprindelige ordning, der blev iværksat ved Finance Act af 1992-1994 og 1995, indebar en betydelig forlængelse af ordningens gyldig- hedsperiode og fristen for indgåelse af lejekontrakter og dermed perioden med dobbelt huslejefradrag og eftergi- velse af ejendomsskatter. Efter Kommissionens opfattelse skal sådanne ændringer af en ordning ikke betragtes som gennemførelsesbestemmelser, ikke ændrer støttens art, ændrer de ordningen betydeligt. De skulle derfor have været anmeldt i henhold til EF-trakta- tens at »Kommissionen skal underrettes så betids om enhver påtænkt … ændring af støtteforanstaltninger, at den kan fremsætte sine bemærkninger hertil. « stk. 3, hvori det selv om de artikel 88, fastsat, for er (18) (19) b) Tvivl om støttens forenelighed med fællesmarkedet Kommissionen anførte i beslutningen om indledning af proceduren, at det dobbelte huslejefradrag og eftergivelse af ejendomsskatter skulle betragtes som driftsstøtte, fordi der er tale om lettelse af en virksomheds almindelige skattemæssige byrder. (støtte til Ingen af undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, og artikel 87, stk. 3, litra c), kan anvendes på denne støtte. Den eneste undtagelse fra traktatens artikel 87, stk. 1, der kan komme på tale, er artikel 87, stk. 3, litra a) fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse). Dette skyldes for det første, at Irland som helhed er et område, der er berettiget til national regionalstøtte på grundlag af denne artikel, og for det andet, at Kommissionen undta- gelsesvis kan godkende driftsstøtte i regioner henhø- rende under artikel 87, stk. 3, litra a), på visse betin- gelser i henhold til sin meddelelse af 1988 om metoden for anvendelse af artikel 92 (nu artikel 87), stk. 3, litra a) og c), på regionalstøtte (4) og især punkt 6 vedrørende de støtteinstrumenter, der er nødvendige for at fremme regionaludviklingen i områder under artikel 87, stk. 3, litra a). Medlemsstaterne skal fremlægge bevis på, at betingelserne er opfyldt. Støtten må således: — være tidsbegrænset og tage sigte på at overvinde i disse strukturgivne handicap for virksomheder regioner — tage sigte på at fremme en varig og afbalanceret udvikling af erhvervsvirksomhed, idet den ikke må føre til overkapacitet på fællesskabsplan, således at det deraf følgende sektormæssige problem for Fælles- skabet bliver alvorligere end det oprindelige regio- nale problem; i denne sammenhæng skal der tages hensyn til de sektorbestemte aspekter, og især skal Fællesskabets regler, direktiver og retningslinjer for visse industrisektorer (stål, skibsbygning, syntetiske fibre, tekstiler og beklædning) og landbrugssektorer samt for visse industrivirksomheder, der beskæftiger (4) EFT C 212 af 12. 8. 1988, s. 2. Desuden skal Kommissionen have forelagt en årsrapport med oplysning om de samlede udgifter (eller indtægtstab i forbindelse med skattelettelser og nedsættelse af social- sikringsbidrag) fordelt efter støttetype og med angivelse af de berørte sektorer. Endvidere er støtte til fremme af eksporten til andre medlemsstater udelukket. (20) [for I ovennævnte meddelelse af 1988 er der fastsat følgende: »I de tidlige udviklingsstadier regioner, der er omfattet af artikel 87, stk. 3, litra a)] kan vedligeholdelse af eksisterende investeringer måske på kort til mellem- lang sigt være afgørende for [gennem statsstøtte] at trække nye investeringer til, som på deres side vil kunne bidrage til at udvikle regionen«. Når man tager i betragt- ning, at de pågældende regioner i 1994 ikke længere var i de tidlige udviklingsstadier, og at driftsstøtten i form af skattelettelser for lejere ydes i ti år, er spørgsmålet, om gentagne geografiske udvidelser og tidsmæssige forlæn- gelser af en ordning med langtidsvirkninger kan være omfattet af ovennævnte meddelelse. (21) Under disse omstændigheder fandt Kommissionen det tvivlsomt, om skattelettelserne for lejere i henhold til Finance Act af 1992-1994 og 1995 var forenelige med fællesmarkedet, og besluttede at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (5). III BEMÆRKNINGER FRA DE IRSKE MYNDIGHEDER (22) De irske myndigheder har i deres skriftlige bemærk- ninger fremsat tre argumenter: (23) Den pågældende støtte er ikke ulovlig (NN), men omfattet af den godkendte byfornyelsesordning af 1986 (N 56/86). Myndighedernes svar tager sigte på at bevise, at der ikke ville være opnået nogen resultater med (5) Det skal bemærkes, at Kommissionen i denne beslutning godkendte de skattemæssige afskrivninger for ejere af erhvervsejendomme på det 12 acres store område (N 267/98, der ophører den 31. december 1999) og på det 27 acres store område (NN 133/98, der ophørte den 24. januar 1999). L 260/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 10. 2000 hensyn til byudviklingen, hvis ikke den oprindelige ordning var blevet forlænget. Myndighederne anser disse forlængelser »væsentlige gennemførelsesforanstalt- ninger« til 1986-ordningen og ikke — som Kommis- sionen fastholder — væsentlige anmeldelsespligtige ændringer af den oprindelige ordning. for (24) Det dobbelte huslejefradrag og eftergivelse af ejendoms- skatter for lejerne er ikke driftsstøtte. Myndighederne understreger, at der er tale om »en pakke«, da det er nødvendigt at give både ejerne og lejerne skattelettelser for at tiltrække investeringer til de pågældende forsømte områder. Hele pakken skal derfor betragtes som investe- ringsstøtte. På denne baggrund godkendte Kommis- sionen denne kombination af skattelettelser i 1986 uden at tage stilling til, om der var tale om investerings- eller driftsstøtte. Kommissionen bestred ikke dette argument helt indtil december 1997, hvor den godkendte den samme pakke skattelettelser for forskellige erhvervszoner i Irland. (25) Selv om skattelettelserne for lejerne skulle betragtes som driftsstøtte, er en sådan støtte forenelig med de relevante regler. Myndighederne beskriver, hvorledes støtten i de 27 og 12 acres store områder opfylder betingelserne for regional driftsstøtte, som fastlagt i retningslinjerne af 1988: (26) Skattelettelserne er tidsbegrænsede. hærværk. I denne periode udviklede erhvervs- og bolig- byggeriet sig især på Liffey-flodens mere fashionable sydbred, som det også tidligere havde været tilfældet. Da der ikke var nogen efterspørgsel efter ejendomme i disse områder, var ingen erhvervsentreprenører indstillet på at påtage sig risikoen ved at operere i områderne. Denne skævhed blev forstærket af, at CHDA stødte op til socialt boligbyggeri (i Sheriff Street), hvilket var ensbetydende med sociale problemer, stofmisbrug, kriminalitet og hærværk. a) Perioden fra 1986 til 1991 (31) (32) Customs House Docks Development Company fik ved en international licitation tildelt kontrakten om udvik- for CHDA omfattede ling af CHDA. Vinderprojektet kontorer, lejligheder, hoteller, parkeringspladser, kultu- relle faciliteter, detailbutikker og anlæg til fritidsaktivi- teter. I 1987 erkendte man, at udviklingen af CHDA skulle fungere som katalysator for udviklingen i de tilstødende områder. Den 23. maj 1988 blev området på 12 acres udpeget som stødpudezone mellem de færdigudviklede områder og områder i stadigt forfald i den østlige del af CHDA, især det sociale boligbyggeri i Sheriff Street. De irske myndigheder har fremlagt tydelige beviser (brev af 11. juni 1999) på, at Kommissionen blev underrettet om udvælgelsen af dette område i 1990 i et bilag til medde- lelsen om ændringerne i den oprindelige ordning. Skattelettelser, der skal afhjælpe virksomhedernes strukturbestemte handicap (33) Bygningsarbejdet på det 27 acres store område begyndte i juni 1988. (27) De pågældende skattelettelser tog specielt sigte på at afhjælpe virksomhedernes strukturbestemte handicap i dette område. b) Perioden fra 1991 til 1994 (28) Argumentationen på dette punkt skal ses i sammenhæng med en regionaludviklingspolitik for et område, der er omfattet af undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), og med en målrettet og integreret byudviklings- politik (der også støttes af andre fællesskabsforanstalt- ninger, såsom Urban-initiativet). På grund af områdets tilstand skyldes de støttemodtagende virksomheders strukturbestemte handicap deres beliggenhed. (34) Ved udgangen af 1991 var kun 34 % af det samlede planlagte udviklingsarbejde på det 27 acres store område afsluttet. Der skete intet fra 1991 til 1994 på grund af den økonomiske krise (Golf krigen, økonomisk afmat- ning, valutakrisen i 1992-1993, det høje renteniveau og en hidtil uset tilbagegang på det irske ejendomsmarked). I modsætning til det mere veletablerede sydlige område kunne forretningsbankerne ikke sikre dette projekts finansiering. (29) Myndighederne gennemgår udviklingen i byfornyelses- processen ved hjælp af fotografier: c) Perioden fra 1994 til 1997 (30) Den første byfornyelsesordning blev vedtaget i 1986 for at sanere de tidligere havneområder, der var blevet over- til et andet flødige, da havnefaciliteterne blev flyttet område. Med den fortsatte nedgang i beskæftigelsen inden for havneaktiviteterne blev området underudnyttet og forsømt, ligesom det i 1970'erne og 1980'erne var præget af betydelige sociale problemer, især stor arbejds- løshed, og dermed også fattigdom, kriminalitet og (35) Sidst i maj 1995 var kun 38 % af det 27 acres store område fuldt udviklet. Forlængelsen af skattelettelserne gav mulighed for at udvikle 60 % af området inden udløbet af denne periode. Vanskelighederne med området på 12 acres fortsatte og skabte et image- og sikkerhedsproblem for potentielle projekter i området på 27 acres. 14. 10. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 260/41 d) Perioden efter 1997 (42) Ordningen har ikke medført sektorbestemt overkapacitet på fællesskabsplan. (36) Det var først da udviklingen af området på 27 acres var langt fremskredet, at det var muligt at planlægge udvik- lingen af området på 12 acres. Myndighederne citerer udtalelser fra erhvervseksperter om, at det var en absolut forudsætning for fortsættelsen af udviklingsarbejdet, at der stadig kunne opnås skattelettelser. Nedrivningen og i Sheriff Street genopbygningen af boligkomplekset gennem skattelettelser medvirkede også til at fremskynde den kulturomlægning, der var nødvendig, hvis man skulle fremme erhvervslivet i den fattigste del af Dublins indre by. (37) De eksperter, som de irske myndigheder har citeret, bekræfter, at det ville være højst usandsynligt, at lejerne ville drive virksomhed i CHDA i stedet for i andre mere attraktive områder, medmindre der forelå incitamenter dertil. Myndighederne påpeger desuden i deres bemærk- ninger og i deres rapporter, at det var af stor betydning for byggeinvestorerne og for bankernes långivning, at der på forhånd var indgået lejemål. (38) De tilbudte incitamenter tog sigte på at bidrage til udvik- lingen i det pågældende område og dermed lette virk- somhedernes strukturbestemte handicap. Varig og afbalanceret udvikling (39) Skatteincitamenterne har til formål at fremme en varig og afbalanceret udvikling i den økonomiske aktivitet i CHDA uden at skabe overkapacitet inden for bestemte sektorer. (40) Det er en af ordningens hovedmålsætninger at sikre varige resultater. Myndighederne understreger i deres skriftlige bemærkninger, at alle skattelettelser (dobbelt huslejefradrag, eftergivelse af ejendomsskatter og skatte- mæssige afskrivninger) er søgt kombineret og struktu- reret på en sådan måde, at de binder både ejerne og lejerne til området på lang sigt. (F. eks. nedjusteres de skattemæssige afskrivninger, hvis ejeren sælger ejen- dommen i den 14-årige afskrivningsperiode). Uden det dobbelte huslejefradrag og eftergivelsen af ejendomsskat- terne, der gælder i ti år, ville det være umuligt at få lejere til at binde sig til området i så lange perioder, men på denne måde bliver der tilstrækkelig tid til, at området kan blive etableret og anerkendt som erhvervsområde. (41) Med hensyn til den afbalancerede udvikling har myndig- hederne fremlagt bevis på, at incitamenterne i CHDA ikke er målrettet bestemte sektorer, men indgår som led i en integreret og bredere udviklingsplan for området, der koordineres af en enkelt myndighed og omfatter både erhvervs- og boligbyggeri. (43) De særlige regler for statsstøtte til bestemte sektorer og til kriseramte virksomheder er blevet overholdt. (44) De pågældende incitamenter har aldrig taget sigte på at fremme eksporten til andre medlemsstater. (45) Da Kommissionen aldrig har betegnet de pågældende incitamenter som driftsstøtte, har de irske myndigheder ikke indsendt årsrapporter. De har dog regelmæssigt offentliggjort meddelelser om udvikling af området (f. eks. udbud i C-udgaven af De Europæiske Fællesskabers Tidende). Som led i undersøgelsesproceduren har myndighederne fremlagt alle de ønskede oplysninger om samtlige projekter i CHDA. (46) Desuden har myndighederne understreget, at det dobbelte huslejefradrag og eftergivelsen af ejendomsskat- terne for lejere af erhvervsejendomme ikke er medtaget i den nye byfornyelsesordning (N 563/98) eller pilotord- ningen for udvikling af landdistrikter (N 564/98) eller i ordningen for en erhvervszone, der støder op til den regionale lufthavn i Cork (N 204/99). (47) Kommissionen påpegede også i sit brev om indledning af proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, at forlængelsen af denne langvarige driftsstøtte måske ville øge støttens virkninger ud over de »tidlige udviklingssta- dier«. Myndighederne besvarer dette punkt med henvis- ning til, at udviklingen af CHDA skrider langsomt frem, og at det færdigudviklede område for øjeblikket kun tegner sig for 13 % af det planlagte byfornyelsesområde i Docklands-området. IV BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER (48) Bemærkningerne fra interesserede parter kan sammen- fattes således: (49) Skattelettelserne er enten ikke statsstøtte eller i hvert fald fritaget efter EF-traktatens artikel 86, stk. 2, fordi staten blot giver virksomhederne en rimelig belønning for at have påtaget sig risikoen ved at udvikle området (som staten ellers skulle have påtaget sig). Myndighederne (Customs House Docks Authority og efterfølgeren Dublin Docklands Development Authority) har fået pålagt en offentlig forpligtelse til at udvikle de pågæl- dende områder. Virksomhederne i området samarbejder fortrinsvis med myndighederne om at udføre de opgaver, som myndighederne har fået pålagt af staten. i henhold til EF-traktatens Støtten er således tilladt artikel 86, stk. 2, idet den er nødvendig for at sikre udførelsen af tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse. L 260/42 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 10. 2000 (57) (50) De pågældende foranstaltninger skal ikke betragtes som ulovlig støtte, fordi der er tale om en »ubetydelig« ændring af en eksisterende ordning, som Kommissionen godkendte i 1986 i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Udvidelse af det geografiske anvendelses- område ændrer ikke betingelserne for denne godkendelse væsentligt. Desuden fik Kommissionen meddelelse om udvidelsen af det geografiske område på 12 acres i 1990. Forlængelsen af ordningens gyldighedsperiode tog sigte på at fremskynde gennemførelsen af byfornyelses- målsætningen, der skred meget langsomt frem. (51) De pågældende foranstaltninger falder ikke ind under EF-traktatens artikel 87, stk. 1, fordi de ikke påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, og fordi den støtte, der ydes de enkelte støttemodtagere, er de minimis-støtte. (52) I det omfang støtten anses for at falde ind under EF-trak- tatens artikel 87, stk. 1, kan den fritages efter artikel 87, stk. 3, litra a), som regional investeringsstøtte. Ud over områdets som regionalstøtteberettiget, under- streger den interesserede part i dette tilfælde arbejdsløs- hedssituationen, den langsommelige udviklingsproces og det forhold, at det er absolut nødvendigt at finde lejere og give dem en rimelig sikkerhed. status (53) Selv om ordningen skulle betragtes som driftsstøtte, er den forenelig med fællesmarkedet, fordi den opfylder betingelserne i meddelelsen af 1988 om anvendelse af artikel 87, stk. 3, på regionalstøtte, hvad angår støtte i regioner, der er omfattet af artikel 87, stk. 3, litra a). (54) Der er tale om en berettiget forventning hos den del af støttemodtagerne, der i forvejen befandt sig i området, og som selv har truffet alle rimelige forholdsregler for at sikre sig, at støtten var lovlig; en lejer i det »oprindelige område« havde flyttet sin virksomhed derhen ud fra den klare forståelse og forventning, at CHDA som helhed ville blive udviklet. (55) Der stilles spørgsmål om, hvorledes Kommissionen kunne konkludere, at ordningen er uforenelig med fællesmarkedet, uden at have undersøgt tilsvarende i andre medlemsstater. Det byfornyelsesincitamenter hævdes, at sådanne incitamenter er særdeles almindelige og optræder i Urban-programmer. dende støtteordning indebærer ulovlig driftsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. i i eller centrale Kommissionen mener, at de pågældende foranstaltninger indebærer statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler. I EF-traktatens artikel 87, stk. 1, henvises der til støtte »under enhver tænkelig form«. Støtte i form af skattefritagelse (såsom eftergivelse af kommunale ejen- domsskatter) eller andre gunstige skatteordninger (såsom dobbelt huslejefradrag) ydes ved hjælp af statsmidler, hvis medlemsstaten derved giver afkald på normale skat- temæssige indtægter eller muligheden for at få sådanne indtægter. Dette er tilfældet, uanset om støtten ydes af lokale myndigheder. medlemsstatens Kommissionen er af den opfattelse, at en sådan støtte klart fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevil- kårene ved at begunstige de støttemodtagende virksom- heder samme forhold til andre virksomheder medlemsstat, der ikke modtager en sådan støtte. Under hensyn til ordningens generelle betingelser kan det heller ikke udelukkes, at en sådan støtte kan påvirke samhan- delen mellem medlemsstaterne. Dette bekræftes af Kommissionens oplysninger om de aktiviteter, der udøves af nogle af de støttemodtagende virksomheder. For eksempel mener Kommissionen, at støtte til virk- somheder, der opererer inden for finansielle tjenester (og tilsvarende eller dertil knyttede sektorer) principielt vil kunne påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. For det første er medlemsstaternes samhandel betydelig inden for sektoren for finansielle tjenester, hvor der er sket en omfattende liberalisering af lovgivningen på EU- plan, og som kan blive påvirket væsentligt af indførelsen af euroen. For det andet bliver virksomheder, der beskæftiger sig med finansielle tjenester, stadig mere mobile, og statsstøtte kan meget vel være en afgørende faktor, når de skal vurdere, hvor det er bedst at udøve denne virksomhed. Uanset det geografiske marked, som en bestemt virksomheds aktiviteter kan siges at omfatte, vil der også inden for f. eks. hotelbranchen være mulighed for, at virksomheder i andre medlemsstater måtte ønske at operere på det pågældende marked, men forhindres deri eller afskrækkes derfra på grund af stats- støtten. Efter Kommissionens opfattelse kan det heller ikke i samhandelen mellem medlemsstaterne vil blive påvirket. sådanne tilfælde udelukkes, at V VURDERING AF STØTTEN V. 1. Statsstøtte (56) Efter at have undersøgt de irske myndigheders og andre interesserede parters argumenter fastholder Kommis- sionen det synspunkt, den gav udtryk for i sit brev til de irske myndigheder om indledning af proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, nemlig at den pågæl- (58) Selv om man godtager det argument, at medlemsstaten kun giver støttemodtagerne en rimelig belønning, fordi de har indvilliget i at optræde på en bestemt måde, der ikke blot gavner dem selv, men også opfylder et af (og Fællesskabets) politiske målsæt- medlemsstatens ninger, kan Kommissionen ikke acceptere, at det heraf skulle kunne konkluderes, at der ikke er tale om stats- støtte. En sådan anvendelse af EF-traktatens artikel 87, stk. 1, kan komme på tale i visse tilfælde, når medlems- staten f. eks. direkte køber jord, varer, værdipapirer eller 14. 10. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 260/43 tjenester til sig selv. Den finder ikke anvendelse, når staten, som i den foreliggende sag, fremmer en adfærd, der tager sigte på at gennemføre mere generelle politiske målsætninger, som anført i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, eller artikel 86, stk. 2. Enhver anden indfalds- vinkel ville indebære en risiko for, at EF-traktatens artikel 88, stk. 3, mister sin effektivitet. Det ændrer ikke denne opfattelse — men bekræfter den tværtimod — at de pågældende ordninger beskrives som en »risikooverdra- gelse« fra medlemsstatens side. Om støtten i det forelig- gende tilfælde skal betragtes som forenelig med fælles- markedet, skal derfor ikke vurderes på grundlag af EF- traktatens artikel 87, stk. 1, men på grundlag af artikel 87, stk. 3, eller eventuelt artikel 86, stk. 2 (6). V. 2. Ingen eksisterende støtteordning (59) støtteordning, som Kommissionen Irland og nogle af de interesserede parter har fremført, at ordningen i den foreliggende sag er en eksisterende støt- teordning, eller at de individuelle støtteudbetalinger er omfattet af en eksisterende støtteordning. Kommissionen bemærker, at dette argument ikke vedrører de materielle betingelser for den individuelle støtte i henhold til den ordning, som den påstås at være omfattet af. Der er tale om et rent tidsmæssigt problem. Desuden er der ingen uenighed om de faktiske forhold. Det tidspunkt, hvor den tidligere godkendte, ophørte, bestrides ikke, og dette gælder også de tidspunkter, hvor den pågældende individuelle støtte blev ydet. Det bestrides heller ikke, at den individuelle støtte blev ydet, efter at gyldighedsperioden for den ordning, Kommissionen oprindelig havde godkendt, var udløbet. Endelig bestrides det ikke, at den nye ordning (eller forlængelsen af den oprindelige) ikke blev anmeldt til Kommissionen og aldrig er blevet godkendt af denne. Det argument som Irland og en række interesserede parter har fremført, er derfor hovedsagelig et princip- spørgsmål, som Kommissionen ikke behøver nogen yderligere faktiske oplysninger om for at afgøre. (60) Når Kommissionen godkender en støtteordning, der er indført for en bestemt periode, dækker Kommissionens godkendelse kun ordningen indtil det fastsatte tidspunkt. Hvis der indføres en ny ordning, der skal gælde for perioden efter det fastsatte tidspunkt, eller hvis den eksi- sterende ordning ændres således, at dens gyldighedspe- riode forlænges, eller hvis der ydes ny individuel støtte, er der tale om ny støtte, der ikke er omfattet af Kommis- sionens oprindelige godkendelse. En sådan ny støtte skal anmeldes til Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Kommissionen kan ikke betragte sådanne ordninger som eksisterende støtte. (61) Kommissionen mener, at enhver ændring af en eksister- skal anmeldes. Under alle ende ordning principielt omstændigheder mener Kommissionen ikke, at en forlængelse af støtteordningers gyldighedsperiode gene- relt kan betragtes som uvæsentlig, og specielt ikke i det foreliggende tilfælde, hvor forlængelsen er på flere år. Kommissionen mener heller ikke, at ændringer i en ordnings væsentlige elementer, hvad enten der er tale om dens materielle bestemmelser, geografiske anvendel- sesområde eller gyldighedsperiode, kan betragtes som ikke praktiske gennemførelsesforanstaltninger. Heller hensyn, herunder at forlængelsen i praksis bidrog til gennemførelsen af den oprindelige ordnings målsætning, fritager Kommissionen for dens til at anvende de relevante regler i traktaten (7). forpligtelse (62) Ud fra alle disse betragtninger fastholder Kommissionen det synspunkt, at den pågældende støtteordning ikke er en eksisterende støtteordning, og at de individuelle støt- teudbetalinger ikke er omfattet af en eksisterende støtte- ordning. (63) (64) (65) V. 3. Ingen anmeldelse Kommissionen skal erindre om EF-traktatens artikel 88, stk. 3, hvori det er fastsat, at Kommissionen skal under- rettes så betids om enhver påtænkt indførelse eller ændring af støtteforanstaltninger, at den kan fremsætte sine bemærkninger hertil. Kommissionen noterer og beklager, at Irland ikke har opfyldt denne betingelse i den foreliggende sag. Kommissionen skal desuden gøre opmærksom på, at virksomheder, der modtager statsstøtte, som ikke er blevet anmeldt til Kommissionen, og som denne finder uforenelig med fællesmarkedet, ikke kan påberåbe sig fællesskabsretlige princip om den berettigede det forventning, som begrundelse for at beholde en sådan støtte. Disse betragtninger er dog irrelevante, da Kommissionen har fastslået, at den ændrede irske ordning er forenelig med fællesmarkedet. V. 4. De minimis Kommissionen påpeger, at den foreliggende beslutning vedrører ordningen, ikke dens individuelle gennemføre- for bestemte virksomheder, lsesforanstaltninger over hvor nogle af foranstaltningerne kan være statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, medens andre ikke er det. Denne beslutning vedrører ikke stats- foranstaltninger, der ikke skal betragtes som statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Disse foran- staltninger kan fortsat gennemføres, uden at statsstøtte- især gøre reglerne overtrædes. Kommissionen skal (6) Sag T-106/95 FFSA mod Kommissionen, Sml. 1997 I, s. 229. (7) Sag C-295/97 Piaggio, dom af 17. (endnu ikke offentliggjort i EFT). juni 1999, præmis 45 og 46 L 260/44 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 10. 2000 (66) foranstaltninger i henhold til de opmærksom på, at minimis-reglen (8) ikke er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Hvis medlemsstaten er i tvivl om, hvorvidt artikel 87, stk. 1, finder anvendelse i en bestemt sag, skal den anmelde denne sag til Kommissionen. V. 5. Forenelighed med fællesmarkedet Driftsstøtte specielt Principielt mener Kommissionen ikke, at betaling af peri- odiske skatter og afgifter eller andre udgifter eller husleje som investeringer. Tværtimod mener kan betragtes Kommissionen, at en virksomhed, der udøver aktiviteter i Irland, normalt skal afholde udgifterne i forbindelse med beskatningen af den skattepligtige indkomst, der principielt fastsættes på grundlag af indkomsten minus omkostningerne, uden at der foretages en kunstig oppustning af disse omkostninger (som f. eks. det dobbelte huslejefradrag). Virksomhederne skal normalt også selv afholde udgifterne til kommunale skatter og andre byrder eller husleje. Efter Kommissionens opfat- telse skal sådanne udgifter normalt afholdes af virksom- heden som led i dens daglige drift eller dens normale aktiviteter. De optræder normalt med regelmæssige mellemrum i en ubegrænset periode. Kommissionen konkluderer, at støtten i det foreliggende tilfælde tager sigte på at fritage virksomheden for de udgifter, som den normalt selv skal afholde som led i sin daglige drift eller sine normale aktiviteter (9). I denne forbindelse skal Kommissionen understrege, at driftsstøtte typisk ydes i form af skattelettelser. Kommissionen konkluderer, at en sådan støtte ikke er investeringsstøtte, men driftsstøtte. Kommissionen mener ikke, at påstande om arbejdsløs- hedssituationen, udviklingsproces, lejernes risici og det forhold, at det er absolut nødven- digt at finde lejere og give dem sikkerhed, kan ændre støttens objektive karakteristika. Kommissionen mener heller støtten i den foreliggende sag bør behandles sammen med de skattemæssige afskrivninger, der ydes udviklingsselskaberne, som en enkelt »pakke«, hvor det hele opfattes som investeringsstøtte. Ved en sådan fremgangsmåde risikerer man at give driftsstøtte den gunstigere behandling, der er forbeholdt investe- ringsstøtte, ikke blot i regioner, der er omfattet af EF- traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), men også i regioner, der er omfattet af artikel 87, stk. 3, litra c). En sådan fremgangsmåde ville også være særlig betænkelig i regioner, der snart mister deres status som støtteberet- tiget efter artikel 87, stk. 3, litra a), som det er tilfældet i den foreliggende sag. Ud fra alle disse betragtninger langvarige ikke, at den (8) Kommissionens meddelelse om de minimis-reglen for statsstøtte (EFT C 68 af 6. 3. 1996, s. 9). (9) Sag T-459/93 Siemens mod Kommissionen, Sml. 1995 II, s. 1675, præmis 48. fastholder Kommissionen det synspunkt, at de pågæl- dende foranstaltninger indebærer driftsstøtte. Anvendelse af de materielle regionalstøtteregler (67) Den pågældende støtte skal vurderes på grundlag af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), der er den eneste undtagelse fra EF-traktatens artikel 87, stk. 1, der kan anvendes i denne sag. (68) Kommissionen accepterer de irske myndigheders argu- menter for, at driftsstøtten opfylder de materielle betin- gelser i meddelelsen om regionalstøtte, især de betin- gelser, der er nærmere angivet nedenfor: (69) Støtten er tidsbegrænset. (70) Områdets udvikling, erhvervseksperternes udtalelser og lejernes bemærkninger viser, at virksomhederne i CHDA har været i en vanskelig situation på grund af områdets dårlige tilstand og frygten for, at dets dårlige rygte, hvad sikkerheden angår, ville afspejle sig i virksomhedens renommé. Incitamenterne tog specielt sigte på at løse dette problem. (71) Incitamenterne er Incitamenterne har til formål at fremme en varig og afbalanceret udvikling i den økonomiske aktivitet i CHDA uden at skabe overkapacitet inden for bestemte ikke målrettet bestemte sektorer. sektorer, men tager sigte på at lette de strukturbestemte handicap for virksomheder i området, ved at bidrage til en forbedring af området som sådan. Desuden har ordningen generelt medført en afbalanceret økonomisk udvikling i CHDA som led i en integreret plan, der også har haft en gavnlig virkning på boligsektoren. (72) De særlige regler for statsstøtte til bestemte sektorer og kriseramte virksomheder er blevet overholdt. (73) Incitamenterne har aldrig taget sigte på at eksporten til andre medlemsstater. fremme (74) (75) Som led i proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. underrettet 2, har irske myndigheder hidtil Kommissionen af ordningen. om gennemførelsen fuldt ud de Beskæftigelse til retningslinjerne En af de interesserede parter (men ikke medlemsstaten) har henvist for beskæftigelses- støtte (10). I betragtning af, at Kommissionen godkender den ændrede ordning som forenelig med fællesmarkedet, finder Kommissionen ikke længere disse indlæg rele- vante. (10) EFT C 334 af 12. 12. 1995, s. 4. 14. 10. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 260/45 Støttens virkninger, efter at området har mistet sin status som støtteberettiget områder med regelmæssige mellemrum, og som sikrer, at støtten koncentreres om de regioner, der har størst ikke længere er effektiv. behov for den, (78) (76) I Kommissionens analyse tager principielt udgangspunkt i det tidspunkt, hvor støtten ydes og ikke det tidspunkt, hvor udbetalingerne senere sker. Når Kommissionen skal vurdere, om en støtteforanstaltning skal betragtes som forenelig med fællesmarkedet, tager den dog hensyn til alle relevante forhold, der under visse omstændigheder kan omfatte det tidspunkt, hvor omkostningerne (som støtten ydes til) påløber, og det tidspunkt, hvor støtten udbetales. langt de fleste tilfælde opstår der ingen særlige problemer. Der kan dog opstå et problem, især i forbindelse med driftsstøtte, når støtten ydes i forbin- delse med omkostninger, der forventes at påløbe med regelmæssige mellemrum over lang periode i fremtiden, og hvor støtten også udbetales med regelmæssige mellemrum, efterhånden som omkostnin- gerne påløber. Dette kan især være tilfældet, når den pågældende periode strækker sig langt ud over et rets- grundlags gyldighedsperiode, og især når støtten ville udskyde det tidspunkt, hvor relevante ændringer i rets- grundlaget med rimelighed kunne forudses. Disse betragtninger er især relevante, når der er tale om støtte i form af skattelettelser, hvor Kommissionen specielt bestræber sig på at sikre lige konkurrencevilkår (11). en forholdsvis normalt artikel 88, som ordninger, Kommissionen skal også understrege, at periodiske skat- da betragtes telettelser medlemsstaterne principielt frit kan ændre deres skatte- ordninger på et hvilket som helst tidspunkt. Som støtte- ordninger skal de periodiske skattelettelser være omfattet af proceduren i EF-traktatens stk. 1. Kommissionen skal også gøre opmærksomhed på, at dens målsætning med hensyn til regionalstøtteordninger er at begrænse deres gyldighedsperiode til den gyldig- hedsperiode, der gælder for de eksisterende regionalstøt- tekort. Kommissionen foreslog for eksempel en række foranstaltninger med dette formål forbindelse med indførelsen af retningslinjerne for regionalstøtte i 1998. Under disse omstændigheder kan Kommissionen ikke acceptere, at en medlemsstat, blot ved at indgå formelle, administrative eller kontraktlige forpligtelser kan ændre, hvad der i praksis er en støtteordning, der kan falde ind under EF-traktatens artikel 88, stk. 1, til en ordning, der ikke er omfattet af denne procedure, og som ikke skal undersøges yderligere. Støttens formelle omstændigheder bør ikke kunne skjule dens reelle virkninger. i (77) Disse forhold kan være særlig relevante i forbindelse med regionalstøtte, især når den pågældende region mister sin status som støtteberettiget eller ændrer status med det resultat, at driftsstøtte ikke længere kan godkendes. Driftsstøtte kan undtagelsesvis anses for at bidrage til regionaludviklingen i regioner, der er omfattet af artikel 87, stk. 3, litra a), forudsat at en række betin- gelser fortsat er opfyldt. En sådan støtte kan være beret- tiget på grund af det handicap, det giver virksomheden, at den er beliggende i en artikel 87, stk. 3, litra a)-region, og fordi virksomheden ved sin blotte tilstedeværelse bidrager til udviklingen af den pågældende region. Så længe disse forhold er til stede, dvs. så længe regionen fortsat er omfattet af artikel 87, stk. 3, litra a), kan en sådan støtte fortsat være berettiget. Men så snart regionen ikke længere falder ind under artikel 87, stk. 3, litra a), er en sådan driftsstøtte heller ikke længere beret- tiget. Det er især denne kontinuitet, der fører til den konklusion, at driftsstøtte principielt ikke bør tillades i forbindelse med periodiske omkostninger, der fortsat påløber i en betydelig periode efter det tidspunkt, hvor den pågældende region ikke længere falder ind under artikel 87, stk. 3, litra a). Ellers ville den ekstraordinære undtagelses restriktive karakter ikke længere blive over- holdt. Enhver anden fremgangsmåde kunne medføre, at den liste, Kommissionen opstiller over støtteberettigede (11) Kommissionens meddelelse om anvendelse af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte selskabsbeskatning (EFT C 384 af 10. 12. 1998, s. 3). (79) Ud fra alle disse betragtninger og under hensyn til, at der kan være tale om komplicerede vurderinger af sociale og økonomiske forhold, og at det må sikres, at støtten ikke påvirker samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, kan Kommissionen betragte sådanne ordninger som uforenelige med fællesmarkedet. (80) I den foreliggende sag forventes det, at Dublin, som har været en regionalstøtteberettiget region efter EF-trakta- tens artikel 87, stk. 3, litra a), vil blive støtteberettiget efter artikel 87, stk. 3, litra c), med virkning fra 1. januar 2000. Irland vil derfor ikke kunne yde regionalstøtte i form af driftsstøtte i Dublin-området med virkning fra dette tidspunkt. På trods heraf havde Irland oprindelig planer om at tillade periodiske skattelettelser (i form af dobbelt huslejefradrag og eftergivelse af kommunale ejendomsskatter) forbindelse med omkostninger og skattebetalinger, der strækker sig over en periode på ca. ti år, og som derfor ville kunne strække sig langt ud over det tidspunkt, hvor Dublin havde mistet sin status som støtteberettiget område efter artikel 87, stk. 3, litra a). På baggrund af ovenstående og i betragtning af alle sagens ikke omstændigheder betragte en sådan foranstaltning som forenelig med fællesmarkedet. Kommissionen har dog også taget i betragtning, at Irland har ændret den oprindelige ordning, således at ordningen med visse undtagelser ophører den 31. december 2003. Under hensyn til alle ville Kommissionen normalt i L 260/46 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 14. 10. 2000 sag, og især ud fra den betragtning, de særlige forhold, der gør sig gældende i den forelig- gende at Kommissionen indtil udgangen af 1997 behandlede tilsvarende støtteforanstaltninger som investeringsstøtte, mener Kommissionen, at sådanne ordninger kan anses for rimelige, og dette gælder også, når man ser på den forenelig med overgangsperiode, der kan anses fællesmarkedet omstændigheder. lignende Kommissionen konkluderer, at den ændrede ordning kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet. under for EF-traktatens artikel 86, stk. 2 (81) En af de interesserede parter (men ikke medlemsstaten) har opfordret Kommissionen til at betragte EF-traktatens for denne sag. Da artikel 86, stk. 2, som relevant Kommissionen godkender den ændrede ordning som forenelig med fællesmarkedet, finder den ikke længere disse indlæg relevante. at støtten kan betragtes som forenelig med fælles- markedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Den ændrede statsstøtteordning vedrørende dobbelt huslejefra- drag og eftergivelse af ejendomsskatter for lejere i det relevante område i Customs House Docks Area i Dublin i Irland er forenelig med fællesmarkedet. Artikel 2 Denne beslutning er rettet til Irland. VI KONKLUSIONER Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 1999. (82) Kommissionen konstaterer, at Irland har gennemført den pågældende støtteforanstaltning ulovligt i strid med trak- tatens artikel 88, stk. 3. Efter at have undersøgt den ændrede ordning (og under hensyn til det tilsagn, som Irland har afgivet) har Kommissionen dog konkluderet, På Kommissionens vegne Mario MONTI Medlem af Kommissionen


title: Verordening (EG) nr. 2752/1999 van de Commissie van 22 december 1999 tot vaststelling van de wereldmarktprijs voor niet-geëgreneerde katoen en van het voorschot op de steun

eurovoc_concepts:
EU Member State
Greece
Spain
cotton
production aid
world market price

formats: pdf print

text: 23. 12. 1999 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 331/33 VERORDENING (EG) Nr. 2752/1999 VAN DE COMMISSIE van 22 december 1999 tot vaststelling van de wereldmarktprĳs voor niet-geëgreneerde katoen en van het voorschot op de steun DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op de Akte van Toetreding van Griekenland, en met name op de punten 3 en 10 van Protocol nr. 4 betreffende katoen, laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1553/95 van de Raad (1), Gelet op Verordening (EG) nr. 1554/95 van de Raad van 29 juni 1995 tot vaststelling van de algemene voorschriften van de steunregeling voor katoen en tot intrekking van Verordening (EEG) nr. 2169/81 (2), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1419/98 (3), en met name op de artikelen 3, 4 en 5, (1) (2) Overwegende dat krachtens artikel 3 van Verordening (EG) nr. 1554/95 op gezette tĳden een wereldmarktprĳs voor niet-geëgreneerde katoen wordt bepaald, rekening houdende met de historische verhouding tussen de in aanmerking genomen wereldmarktprĳs voor geëgre- neerde katoen en de berekende prĳs voor niet-geëgre- neerde katoen; dat deze historische verhouding is vastge- steld in artikel 1, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1201/ 89 van de Commissie van 3 mei 1989 houdende uitvoe- ringsbepalingen van de steunregeling voor katoen (4), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 1624/ 1999 (5); dat, als de wereldmarktprĳs niet op die wĳze kan worden bepaald, hĳ wordt bepaald op basis van de laatst vastgestelde prĳs; Overwegende dat krachtens artikel 4 van Verordening (EG) nr. 1554/95 de wereldmarktprĳs voor geëgreneerde katoen wordt bepaald voor een product met bepaalde kenmerken, waarbĳ rekening wordt gehouden met de gunstigste, voor de werkelĳke markttendens representa- tief geachte aanbiedingen en noteringen; dat, om deze prĳs te bepalen, het gemiddelde wordt berekend van de aanbiedingen en noteringen op een of meer Europese beurzen voor in een haven van Noord-Europa cif-gele- verde producten uit de verschillende, voor de internatio- nale handel representatief beschouwde productielanden; dat evenwel is bepaald dat deze criteria voor het bepalen van de wereldmarktprĳs voor geëgre- neerde katoen worden aangepast, om rekening te houden met de verschillen op grond van de kwaliteit van als meest (1) PB L 148 van 30. 6. 1995, blz. 45. (2) PB L 148 van 30. 6. 1995, blz. 48. (3) PB L 190 van 4. 7. 1998, blz. 4. (4) PB L 123 van 4. 5. 1989, blz. 23. (5) PB L 192 van 24. 7. 1999, blz. 39. (3) (4) het geleverde product en de aard van de aanbiedingen en noteringen; dat in artikel 2 van Verordening (EEG) nr. 1201/89 is bepaald welke aanpassingen kunnen plaats- vinden; Overwegende dat op grond van bovenbedoelde criteria de wereldmarktprĳs voor niet-geëgreneerde katoen op het hieronder aangegeven niveau moet worden vastge- steld; Overwegende dat in artikel 5, lid 3 bis, eerste alinea, van Verordening (EG) nr. 1554/95 is bepaald dat het voor- schot op de steun gelĳk is aan de streefprĳs minus de wereldmarktprĳs en een korting die berekend is volgens de formule die wordt toegepast bĳ overschrĳding van de gegarandeerde maximumhoeveelheid, waarbĳ evenwel wordt uitgegaan van een nieuwe raming van de productie van niet-geëgreneerde katoen, verhoogd met ten minste 7,5 %; dat de nieuwe raming van de productie voor het verkoopseizoen 1999/2000 en het desbetreffende verhogingspercentage zĳn vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2606/1999 van de Commissie (6); dat toepassing van deze methode resulteert in de vast- stelling van het bedrag van het voorschot per lidstaat op de hieronder aangegeven niveaus, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De in artikel 3 van Verordening (EG) nr. 1554/95 voor niet-geëgreneerde katoen 1. bedoelde wereldmarktprĳs wordt vastgesteld op 19,816 EUR/100 kg. 2. Het in artikel 5, lid 3 bis, eerste alinea, van Verordening (EG) nr. 1554/95 bedoelde voorschot op de steun wordt vast- gesteld op: — 50,023 EUR/100 kg voor Spanje; — 46,090 EUR/100 kg voor Griekenland; — 86,484 EUR/100 kg voor de overige lidstaten. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op 23 december 1999. (6) PB L 316 van 10. 12. 1999, blz. 36. L 331/34 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 23. 12. 1999 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 22 december 1999. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2519/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. IMEG-yhtiön (Lucca) konkurssi.

eurovoc_concepts:
Italy
bankruptcy
earths and stones
labour law
legal basis
redevelopment aid

formats: html pdf print

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/75 Gianni Taminolle l(cid:228)hetettiin kev(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) 1998 kirje, jolla t(cid:228)ydennettiin kirjalliseen kysymykseen E-3800/97 annetussa vastauksessa esitettyj(cid:228) tietoja. (2000/C 303 E/065) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2519/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: IMEG-yhti(cid:246)n (Lucca) konkurssi Marmori- ja graniittiteollisuutta harjoittava IMEG-yhti(cid:246) on yksi maailman suurimmista yrityksist(cid:228) marmo- rin leikkaamisen ja jalostamisen alalla. Yhti(cid:246)ll(cid:228) on toimilupa Apuo-Versiliesen alueella, joka kattaa 60 prosenttia marmorialueesta, ja se ty(cid:246)llist(cid:228)(cid:228) 180 ty(cid:246)ntekij(cid:228)(cid:228) kolmessa eri kunnassa, nimitt(cid:228)in Carrarassa, Mancianossa ja Massarosassa. Yhti(cid:246) asetettiin konkurssiin 2. huhtikuuta 1999 ja ty(cid:246)ntekij(cid:228)t irtisanottiin. Tarjouksia ei saatu kahdessa huutokaupassa, joissa oli tarkoitus myyd(cid:228) tuotantolaitokset kokonaisuudessaan, ja 30. marraskuuta 1999 yhti(cid:246) huutokaupattiin kahdessa er(cid:228)ss(cid:228). Tiedustelisin komissiolta, onko olemassa yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), joilla suojellaan teollisen tuotantolaitos- 1. kokonaisuutta, kun otetaan erityisesti huomioon tarve taata ty(cid:246)paikkojen s(cid:228)ilyminen. Onko olemassa rahoitusv(cid:228)lineit(cid:228), 2. leenj(cid:228)rjestelyj(cid:228)? joilla voidaan edist(cid:228)(cid:228) teollisen toiminnan kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja uudel- Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 2000) Kysymyksess(cid:228) kuvattuun tilanteeseen voidaan soveltaa kolmea direktiivi(cid:228). Ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden oikeuksien 1. turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydess(cid:228) koskevan j(cid:228)senvalti- oiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1977 annetulla direktiivill(cid:228) 77/187/ETY, sellaisena kuin se on muutettuna 29 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1998 annetulla direktiivill(cid:228) 98/50/EY (1) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden suojelemisesta silloin, kun ty(cid:246)nantaja vaihtuu, ja varmistetaan erityisesti, ett(cid:228) heid(cid:228)n oikeutensa turvataan. Ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden joukkov(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1998 annetun direktiivin 98/59/EY (2) tarkoituksena on suojella ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) joukkoirtisano- ja siin(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden edustajille on ilmoitettava asiasta ja heid(cid:228)n misten yhteydess(cid:228), kanssaan on neuvoteltava ennen kuin p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n irtisanomisista ja ett(cid:228) viranomaisille on ilmoitettava suunnitelluista irtisanomisista. Direktiivin p(cid:228)(cid:228)tarkoituksena on est(cid:228)(cid:228) joukkoirtisanomiset. Ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden suojaa ty(cid:246)nantajan maksukyvytt(cid:246)myystilanteessa koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1980 annetulla direktiivill(cid:228) 80/987/ETY (3) taataan maksamatta olevien saatavien suorittaminen ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille ty(cid:246)nantajan maksukyvytt(cid:246)myystilanteessa. Rakennerahastoista voidaan yhteisrahoittaa arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitseman kaltaisia 2. teollisuuden tuotantosuunnan muuttamishankkeita, jos ne toteutetaan tukikelpoisella alueella. Yhteisrahoi- tus voi my(cid:246)s koskea ty(cid:246)tt(cid:246)mien ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden koulutusta, jonka tarkoituksena on auttaa heit(cid:228) sijoittautu- maan uudelleen ty(cid:246)markkinoille. T(cid:228)lt(cid:228) osin komissio odottaa tulevalla ohjelmakaudella 2000(cid:129)2006 (4) voimassa olevan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n mukaista Italian viranomaisten ehdotusta. (1) EYVL L 201, 17. 7. 1998. (2) EYVL L 225, 12. 8. 1998. (3) EYVL L 283, 28. 10. 1980. (4) EYVL L 161, 26. 6. 1999


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2659/99 esittäjä(t): Othmar Karas (PPE-DE) komissiolle. Metsästys Natura 2000 -hankkeeseen kuuluvassa Hohe Tauern -kansallispuistossa.

eurovoc_concepts:
Austria
EU law
biotope
competence of the Member States
environmental impact
environmental protection
hunting
hunting regulations
interpretation of the law
national park

text: C 225 E/188 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (1. helmikuuta 2000) Komissio ei rahoita t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) eik(cid:228) ole rahoittanut viime vuosien kuluessa ainuttakaan hanketta, jolla edistett(cid:228)isiin nimenomaan Intian nahkateollisuutta. T(cid:228)llaisia hankkeita ei ole my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n suunnitteilla. Komissio pahoittelee tekem(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) virhett(cid:228) vastatessaan arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjalliseen kysymykseen E-3822/98 viittaamalla parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kirjalliseen kysymykseen P-3790/98 aiemmin antamaansa vastaukseen, jonka 4. 6 kohdassa annettiin tietoja katalonialaisille nahka-alan yrityk- sille my(cid:246)nnetyist(cid:228) tuista. (2000/C 225 E/210) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2659/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Othmar Karas (PPE-DE) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Mets(cid:228)stys Natura 2000 -hankkeeseen kuuluvassa Hohe Tauern -kansallispuistossa It(cid:228)vallassa sijaitseva Hohe Tauern -kansallispuisto on merkitty Natura 2000 -alueeksi. Asiasta vastaava p(cid:228)(cid:228)osasto XI painotti helmikuussa 1998 ilmestyneess(cid:228) (cid:148)Natura 2000 Newsletter(cid:148) -lehden viidenness(cid:228) numerossa, ett(cid:228) asiaa koskevassa direktiiviss(cid:228) ei suoranaisesti kiellet(cid:228) mets(cid:228)st(cid:228)mist(cid:228) Natura 2000 -alueilla. Onko totta, ett(cid:228) luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta annetun direktiivin 92/43 (1) sis(cid:228)lt(cid:228)m(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset eiv(cid:228)t vaikuta mets(cid:228)stykseen Hohe Tauern -kansallispuistossa? Mets(cid:228)stys on aina ollut t(cid:228)ll(cid:228) alueella t(cid:228)rke(cid:228) asia lajien ja luontotyyppien suojelun ja s(cid:228)ilymisen kannalta ja sen toivotaan jatkuvan samanlaisena my(cid:246)s tulevaisuudessa. Onko komissio sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) mets(cid:228)styst(cid:228) ei saa tulkita yhdeksi h(cid:228)iri(cid:246)tekij(cid:246)ist(cid:228), jotka direktiiviss(cid:228) kiellet(cid:228)(cid:228)n niiden ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta eritt(cid:228)in kielteisten vaiku- tusten takia? Komissio on laatinut j(cid:228)senvaltioille suuntaviivat kyseisen direktiivin 6 artiklan soveltamiseksi ja tulkitsemi- seksi. Miksi n(cid:228)it(cid:228) suuntaviivoja, joista on neuvoteltu jo yli puolen vuoden ajan, ei viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n ole annettu parlamentille arviointia ja kannanottoa varten? Sis(cid:228)ltyyk(cid:246) n(cid:228)ihin suuntaviivoihin selv(cid:228) kanta mets(cid:228)styksest(cid:228) Natura 2000 -alueilla? (1) EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 7. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Alueen liitt(cid:228)misell(cid:228) Natura 2000 -verkostoon ei pyrit(cid:228) kokonaan est(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n ihmisten toimia (esimerkiksi mets(cid:228)styst(cid:228)) siell(cid:228). P(cid:228)(cid:228)asiallisesti pyrit(cid:228)(cid:228)n takaamaan, ett(cid:228) ihmisten toimet ovat kest(cid:228)v(cid:228)n kehityksen peri- aatteen mukaisia eiv(cid:228)tk(cid:228) vahingoita suojeltavia arvoja. J(cid:228)senvaltiot ovat vastuussa asianmukaisten toimien toteuttamisesta Natura 2000 -alueella luontotyyppien tai lajien elinymp(cid:228)rist(cid:246)jen heikentymisen ja lajeja, joiden takia alue nimitettiin, koskevien h(cid:228)iri(cid:246)iden v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi. T(cid:228)m(cid:228) vastaa luontotyyppien sek(cid:228) luon- nonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) (luontotyyppidirektiivi). Ne koskevat sek(cid:228) luototyyppidirektiivin mukaisesti ett(cid:228) luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ ETY (1) (lintudirektiivi) mukaisesti nimitettyj(cid:228) alueita. N(cid:228)in ollen mets(cid:228)styst(cid:228) Natura 2000 -alueella on tarkasteltava tapauskohtaisesti. It(cid:228)vallan viranomaisten on p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228), miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin mets(cid:228)styst(cid:228) on rajoitettava Hohe Tauernin kansallispuistossa. Luontotyyppidirektiiviss(cid:228) mainitaan k(cid:228)ytt(cid:246)suunnitelmat, jotka on suunniteltu joko erityisesti Natura 2000 -aluetta varten tai tosin ole pakollisia, mutta niit(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n arvokkaana keinona luoda puitteet, joissa alueeseen vaikuttavia erilaisia intressej(cid:228) (esim. mets(cid:228)stys) voidaan k(cid:228)sitell(cid:228) asianmukaisesti. jotka sis(cid:228)ltyv(cid:228)t muihin kehityssuunnitelmiin. T(cid:228)llaiset suunnitelmat eiv(cid:228)t 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/189 Komissio laatii parhaillaan yhteisty(cid:246)ss(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden ymp(cid:228)rist(cid:246)viranomaisten kanssa asiakirjaa Inter- pretation guide to Article 6 of the Habitats Directive (cid:129) 92/43/EEC. Siin(cid:228) tehd(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)asiassa kyseisess(cid:228) artiklassa k(cid:228)ytettyjen termien ja k(cid:228)sitteiden oikeudellista tulkintaa koskevia ehdotuksia. T(cid:228)st(cid:228) asiakirjasta k(cid:228)yv(cid:228)t ilmi ainoastaan komission n(cid:228)kemykset eik(cid:228) se ole luonteeltaan sitova. Kun asiakirja saadaan valmiiksi, se toimitetaan kaikkien asianomaisten saataville. (1) EYVL L 103, 25. 4. 1979. (2000/C 225 E/211) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2666/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Francis DecourriŁre (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Direktiivi 92/43/ETY Neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1) (annettu 21. toukokuuta 1992) liitteen III soveltamisesta annetaan tarkempia ohjeita liitteen 2 vaiheen 2 kohdan b alakohdassa niin, ett(cid:228) arvioitaessa jonkin luonnonalueen merkityst(cid:228) yhteis(cid:246)lle otetaan huomioon (cid:148)alueen maantieteellinen sijainti liitteess(cid:228) II mainittujen lajien muuttoreitteihin n(cid:228)hden sek(cid:228) se, kuuluuko alue molemmin puolin yhteis(cid:246)maiden yht(cid:228) tai useampaa yhteist(cid:228) rajaa sijaitsevaan yhten(cid:228)iseen ekosysteemiin(cid:148). Sosioekonominen toiminta on joskus aivan erilaista rajan eri puolilla. Esimerkiksi mets(cid:228)stys ja kalastus ovat perinteist(cid:228) ja laillista toimintaa Ranskassa valtion omistuksessa olevalla rannikkoalueella, kun taas rajan toisella puolella Belgiassa ei mets(cid:228)stet(cid:228) tai kalasteta. 1. Koska taloudelliset, yhteiskunnalliset ja kulttuurilliset olosuhteet sek(cid:228) alueelliset ja paikalliset erityis- piirteet pit(cid:228)isi ottaa huomioon (yll(cid:228) mainitun direktiivin 2 artikla), miten Euroopan komissio aikoo yhdenmukaistaa t(cid:228)llaisten ekologisesti eritt(cid:228)in arvokkaiden (luokiteltu luonnonsuojelualueiksi ja biogeneet- tisiksi s(cid:228)(cid:228)sti(cid:246)iksi) raja-alueiden ja liitteess(cid:228) II mainitun lajin (Phoca vitulina) esiintym(cid:228)alueiden hallinnoin- nin, kun toiminta t(cid:228)t(cid:228) nyky(cid:228) on n(cid:228)in erilaista? 2. Pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) n(cid:228)it(cid:228) alueita hallinnoida samalla tavalla? 3. My(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)nk(cid:246) raja-alueille joitakin erityisi(cid:228), etenkin taloudellisia ehtoja, kun direktiivi 92/43/ETY otetaan k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ja kun sit(cid:228) varsinaisesti sovelletaan vuonna 2004? (1) EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 7. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 2000) Luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY 6 artiklan 1 kohdan mukaan kysymyksess(cid:228) mainittujen alueiden jotka hallinta kuuluu j(cid:228)senvaltioille. vastaavat liitteess(cid:228) II esitettyjen lajien ekologisia vaatimuksia alueilla. Komissio osallistuu alueiden valintaan muttei puutu niiden hallintaan. Jokaisen j(cid:228)senvaltion on laadittava tarvittavat suojelutoimenpiteet, Edell(cid:228) mainitussa direktiiviss(cid:228) ei edellytet(cid:228), ett(cid:228) eri valtioihin kuuluvien alueiden hallinta hoidettaisiin samalla tavalla. Jokaisen j(cid:228)senvaltion on rajanaapurinsa kanssa arvioitava, kuinka paljon yhteisty(cid:246)t(cid:228) tarvitaan, jotta direktiiviss(cid:228) asetetut tavoitteet saavutettaisiin. Direktiivin 8 artiklassa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n suojelutoimenpiteiden yhteisrahoitusta alueilla, jotka k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)t ensisijai- sesti suojeltavia luontotyyppej(cid:228) ja lajeja, mutta siin(cid:228) ei anneta rajavy(cid:246)hykkeell(cid:228) sijaitseville alueille ensisijaisen t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228) asemaa. Yhteis(cid:246)ll(cid:228) on kuitenkin erilaisia rahoitusv(cid:228)lineit(cid:228), joiden avulla rajavy(cid:246)hykkei- siin voidaan kiinnitt(cid:228)(cid:228) erityst(cid:228) huomiota. Komissio kannustaa j(cid:228)senvaltioita k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)it(cid:228) rahoitus- v(cid:228)lineit(cid:228) rajavy(cid:246)hykkeell(cid:228) sijaitsevien Natura 2000 -alueiden hallinnassa


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 2758/1999 της Επιτροπής, της 22ας Δεκεμβρίου 1999, σχετικά με την τροποποίηση του παραρτημάτος IΙ του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 2377/90 του Συμβουλίου για τη θέσπιση κοινοτικής διαδικασίας για τον καθορισμό των ανώτατων ορίων καταλοίπων κτηνιατρικών φαρμάκων στα τρόφιμα ζωϊκής προέλευσης (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
animal product
food inspection
foodstuff
foodstuffs legislation
veterinary drug
waste

text: 23. 12. 1999 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 331/49 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 2758/1999 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 22ας ∆εκεµβρίου 1999 σχετικά µε την τροποποίηση του παραρτηµάτος IΙ του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2377/90 του Συµβουλίου για τη θέσπιση κοινοτικής διαδικασίας για τον καθορισµό των ανώτατων ορίων καταλοίπων κτηνιατρικών φαρµάκων στα τρόφιµα ζωϊκής προέλευσης (Κείµενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2377/90 του Συµβουλίου, της 26ης Ιουνίου 1990, για τη θέσπιση κοινοτικής διαδικασίας για τον καθορισµό των ανώτατων ορίων καταλοίπων κτηνιατρικών φαρ- µάκων στα τρόφιµα ζωικής προέλευσης (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία, από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2757/1999 της Επι- τροπής (2), και ιδίως τα άρθρα 7 και 8, Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) (4) σύµφωνα µε τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 2377/90, πρέπει να θεσπιστούν προοδευτικά όρια καταλοίπων κτηνιατρικών φαρµάκων για όλες τις φαρµακολογικά δραστικές ουσίες που χρησιµοποιούνται στην Κοινότητα σε κτηνιατρικά φάρ- µακα προοριζόµενα να χορηγηθούν σε παραγωγικά ζώα· ανώτατα όρια καταλοίπων πρέπει να θεσπιστούν µόνον αφού εξεταστούν στο πλαίσιο της επιτροπής κτηνιατρικών φαρ- µάκων, όλα τα συναφή πληροφοριακά στοιχεία που αφο- ρούν την ασφάλεια των καταλοίπων της σχετικής ουσίας για τον καταναλωτή τροφίµων ζωικής προέλευσης, καθώς και η επίδραση των καταλοίπων στη βιοµηχανική µεταποίηση των τροφίµων· κατά τη θέσπιση ανωτάτων ορίων για τα κατάλοιπα των κτηνιατρικών φαρµάκων στα τρόφιµα ζωικής προέλευσης, χρειάζεται να καθοριστούν τα ζωικά είδη στα οποία επιτρέ- πεται η παρουσία των καταλοίπων αυτών, οι ποσότητες που επιτρέπεται να ανευρίσκονται σε καθέναν από τους ιστούς που λαµβάνονται από το ζώο στο οποίο χορηγήθηκε το φάρµακο (ιστός-στόχος) και η φύση του καταλοίπου εκείνου που είναι κατάλληλο για τον έλεγχο των καταλοίπων (κατά- λοιπο ανιχνευτή)· για τον έλεγχο των καταλοίπων, όπως προβλέπει η κοινοτική νοµοθεσία στον τοµέα αυτό, πρέπει εν γένει να καθορίζονται ανώτατα όρια καταλοίπων για τους ιστούς-στόχους του ήπατος ή των νεφρών· ωστόσο, το ήπαρ και τα νεφρά αφαιρούνται συχνά από τα σφάγια που αποτελούν αντικεί- (5) (6) (7) µενο διεθνών συναλλαγών και, ως εκ τούτου, επιβάλλεται να καθορίζονται επίσης ανώτατα όρια για τους µυς ή τους λιπώδεις ιστούς· όσον αφορά τα κτηνιατρικά φάρµακα που προορίζονται να χορηγηθούν σε πτηνά που βρίσκονται σε περίοδο ωοτοκίας, σε ζώα που βρίσκονται σε περίοδο γαλουχίας ή σε µέλισσες, πρέπει επίσης να καθοριστούν ανώτατα όρια για τα αυγά, το γάλα ή το µέλι· να προστεθεί aloe vera γέλη και εκχύλισµα πρέπει ολόκληρων φύλλων aloe vera στο παράρτηµα ΙΙ του κανονι- σµού (ΕΟΚ) αριθ. 2377/90· πρέπει να προβλεφθεί επαρκώς προθεσµία πριν από την έναρξη ισχύος του παρόντος κανονισµού ώστε να µπορέ- σουν τα κράτη µέλη να πραγµατοποιήσουν, υπό το πρίσµα των διατάξεων του παρόντος κανονισµού, τις αναγκαίες τροποποιήσεις στις άδειες κυκλοφορίας των εν λόγω φαρµα- κευτικών προϊόντων που χορηγήθηκαν σύµφωνα µε την οδη- γία 81/851/ΕΟΚ του Συµβουλίου (3), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από την οδηγία 93/40/ΕΟΚ (4), ούτως ώστε να ληφθούν υπόψη οι διατάξεις του παρόντος κανονισµού· (8) τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της µόνιµης επιτροπής κτηνιατρικών φαρµάκων, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΕΞΗΣ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Το παράρτηµα ΙΙ του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 2377/90 τροπο- ποιείται σύµφωνα µε το συνηµµένο παράρτηµα. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει την τρίτη ηµέρα από τη δηµοσίευσή του στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοι- νοτήτων. Εφαρµόζεται από την 60ή ηµέρα από της δηµοσίευσή του. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 22 ∆εκεµβρίου 1999. Για την Επιτροπή Erkki LIIKANEN Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 224 της 18. 8. 1990, σ. 1. (2) Βλέπε σελίδα 45 της παρούσας Επίσηµης Εφηµερίδας. (3) ΕΕ L 317 της 6. 11. 1981, σ. 1. (4) ΕΕ L 214 της 24. 8. 1993, σ. 31. L 331/50 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 23. 12. 1999 ς ι ε ξ ά τ α ι δ ς ε λ λ Ά η δ ί ε ά κ ι ω Ζ ) ς ε - ( α ί σ υ ο ) ί ο - ( ς ό γ ρ ε ν ε ς ώ κ ι γ ο λ ο κ α µ ρ α Φ » η σ ή ρ χ ή κ ι π ο τ α ι γ ο ν ό Μ ί ν ω µ φ ο ρ τ ς ή γ ω γ α ρ α π η δ ί ε α τ α λ Ό a r e v e o A l ν ω λ λ ύ φ ν ω ρ η λ κ ό λ ο α µ σ ι λ ύ χ κ ε ι α κ η λ έ γ a r e v e o A l « Α Μ Η Τ Ρ Α Ρ Α Π : ς ή ξ ε ς ω ι α τ ί ε ι ο π ο π ο ρ τ 0 9 / 7 7 3 2. θ ι ρ α ) Κ Ο Ε ( ύ ο µ σ ι ν ο ν α κ υ ο τ Ι Ι α µ η τ ρ ά ρ α π ο Τ ς η σ υ ε λ έ ο ρ π ς ή κ ι τ υ φ ς ε ί σ υ Ο. 6


title: Commission Decision No 2788/1999/ECSC of 22 December 1999 derogating from High Authority Recommendation No 1/64 concerning an increase in the protective duty on iron and steel products at the external frontiers of the Community (167th derogation)

eurovoc_concepts:
ECSC
customs duties
derogation from EU law
import
iron and steel product
tariff quota

text: L 336/8 EN Official Journal of the European Communities 29. 12. 1999 COMMISSION DECISION No 2788/1999/ECSC of 22 December 1999 derogating from High Authority Recommendation No 1/64 concerning an increase in the protec- tive duty on iron and steel products at the external frontiers of the Community (167th derogation) THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Coal and Steel Community, and in particular the third paragraph of Article 71 thereof, Having regard to High Authority Recommendation No 1/64 of 15 January 1964 to the Governments of the Member States concerning an increase in the protective duty on iron and steel products at the external frontiers of the Community (1), as last amended by Commission Recommendation 88/27/ECSC (2), and in particular Article 3 thereof, Whereas: (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) Certain iron and steel products indispensable to the manufacture of certain goods and having very special physical and chemical characteristics are not produced in the Community, or are produced in insufficient quantities; whereas for a number of years the insufficiency has been overcome by duty-free tariff quotas; whereas Community producers are still not in a position to comply with the present quality requirements put forward by the users; whereas duty-free tariff quotas at a level securing the supply of users is consequently required; Import of these products on preferential terms is unlikely to cause injury to iron and steel undertakings in the Community which produce directly competing products; These tariff quotas are unlikely to jeopardise the objectives of Recommendation No 1/64, but will help to maintain existing trade flows between the Community and non-member countries; These are special cases in the commercial policy field justifying the authorisation of derogations pursuant to Article 3 of Recommendation No 1/64; It is necessary to make sure that the tariff quotas granted will have no other function than meeting the specific needs of certain transforming industries; The Governments of the Member States have been consulted on the tariff quotas set out below; Commission Regulation (EC) No 1427/97 of 23 July 1997 amending Regulation (EEC) No 2454/93 laying down provisions for the implementation of Council Regulation (EEC) No 2913/92 estab- lishing the Community Customs Code (3) fixes rules for managing tariff quotas to be used in chronological order of the dates of declarations, HAS ADOPTED THIS DECISION: Article 1 1. Member States are hereby authorised to derogate from the obligations arising pursuant to Article 1 of High Authority Recommendation No 1/64 to the extent necessary to suspend at the levels indicated the customs duties on the products set out below, within the quantities of the tariff quotas set out below: Order No CN code TARIC code Description Quota (tonnes) Quota duty (%) End of quota period 200 0 31. 12. 2000 09. 2921 (a) ex 7209 16 90 10 (1) OJ 8, 22. 1. 1964, p. 99/64 (2) OJ L 15, 20. 1. 1988, p. 13. (3) OJ L 196, 24. 7. 1997, p. 31. iron or Flat-rolled products of non-alloy steel, of a width of 600 mm or more, cold-rolled (cold-reduced) not clad, plated or coated: Of a thickness exceeding 1 mm but less than 3 mm 29. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 336/9 Order No CN code TARIC code Description Quota (tonnes) Quota duty (%) End of quota period 500 0 31. 12. 2000 920 0 31. 12. 2000 ex 7209 17 90 10 Of a thickness of 0,5 mm or more but not exceeding 1 mm 09. 2922 (b) ex 7219 32 10 ex 7219 33 10 ex 7219 34 10 09. 2927 (c) ex 7219 33 10 ex 7219 34 10 Flat-rolled products of stainless steel, of a width of 600 mm or more not further worked than cold-rolled (cold-reduced): Of a thickness of 3 mm or more but less than 4,75 mm containing by weight 2,5 % or more of nickel Of a thickness exceeding 1 mm but less than 3 mm containing by weight 2,5 % or more of nickel Of a thickness of 0,5 mm or more but not exceeding 1 mm, containing by weight 2,5 % or more of nickel Flat-rolled products of stainless steel, of a width of 600 mm or more not further worked than cold-rolled (cold-reduced): Of a thickness exceeding 1 mm but less than 3 mm containing by weight 2,5 % or more of nickel Of a thickness of 0,5 mm or more but not exceeding 1 mm, containing by weight 2,5 % or more of nickel 11 12 11 12 11 12 13 14 15 16 17 18 13 14 15 16 17 18 2. The abovementioned products must, in addition, comply with the following physical specifications: (a) Products falling within CN codes ex 7209 16 90 and ex 7209 17 90: High carbon steel with a carbon content by weight of 0,64 to 0,70 % for the production of process or transport belts with a permissible operating temperature of 400 °C. Tensile strength 1 200 N/mm2 (± 10 %). Other elements or properties following special technical specification (HM 1708). (b) Products falling within CN codes ex 7219 32 10 11/12, ex 7219 33 10 11/12 and ex 7219 34 10 11/ 12: Stainless steel ‘Nicro’ for the production of process or transport belts with a permissible operating temperature of 350 °C. Type (1): tensile strength 1 050 N/mm2 (± 10 %). Chemical composition: maximum carbon content 0,06 %; 13 % chromium content; 4 % nickel content. Other elements or properties following special technical specification (HM 1708). Type (2): tensile strength 1 200 N/mm2 (± 15 %). Chemical composition: maximum carbon content 0,15 %; 17 % chromium content; 7 % nickel content. Other elements or properties following special technical specification (HM 1708). (c) Products falling within CN codes ex 7219 33 10 13/14/15/16/17/18 and ex 7219 34 10 13/14/15/ 16/17/18: Stainless steel for the production of process or transport belts. L 336/10 EN Official Journal of the European Communities 29. 12. 1999 Type (1): tensile strength 1 200 N/mm2. Chemical composition: 0,1 % carbon content; 0,6 % silicon content; 1,4 % manganese content; 17,5 % chromium content; 7,5 % nickel content. Other elements or properties following special technical specification (HM 1712). Type (2): tensile strength 1 200 N/mm2. Chemical composition: 0,06 % carbon content; 0,6 % silicon content; 1,4 % manganese content; 18,5 % chromium content; 8,5 % nickel content. Other elements or properties following special technical specification. Type (3): tensile strength 1 000 N/mm2. Chemical composition: 0,05 % carbon content; 0,6 % silicon content; 1,7 % manganese content; 17,5 % chromium content; 12,5 % nickel content; 2,7 % molyb- denum content. Other elements or properties following special technical specification. Type (4): tensile strength 1 080 N/mm2. Chemical composition: maximum carbon content 0,05 %; maximum silicon content 1 %; 13 % chromium content; 4 % nickel content; 0,3 % titanium content. Other elements or properties following special technical specification (HM 1710). Type (5): tensile strength 1 150 N/mm2. Chemical composition: maximum carbon content 0,08 %; 1,5 % silicon content; 14 % chromium content; 7 % nickel content; 0,7 % copper content. Other elements or properties following special technical specification (HM 1701). Type (6): tensile strength 1 200 N/mm2. Chemical composition: 0,03 % carbon content; 0,6 % silicon content; 15,25 % chromium content; 4,9 % nickel content; 3,25 % copper content. Other elements or properties following special technical specification. Note: The composition of products (a), (b) and (c) (1) to (6) may vary within the limits of the standards applicable to analysis. Article 2 Member States are hereby authorised to derogate from the obligations arising pursuant to Article 1 of High Authority Recommendation No 1/64 to the extent necessary to suspend at the levels indicated the customs duties on the products set out below, within the quantities of the tariff quotas set out below: Order No CN code TARIC code Description Quota (tonnes) Quota duty (%) End of quota period Special wire rod for the manu- facture of oil-tempered valve spring wire with a diameter of 5 mm or more but not exceeding 15 mm, of other alloy by weight: containing steel 5 000 0 31. 12. 2000 09. 2923 (a) ex 7227 90 95 15 0,5 % or more but not more than 0,8 % of carbon 0,1 % or more but not more than 1,7 % of silicon 0,5 % or more but not more than 0,8 % of manganese 0,03 % or less of sulphur 0,03 % or less of phosphorus 0,4 % or more but not more than 0,8 % of chrome 0,1 % or more but not more than 0,3 % of vanadium 29. 12. 1999 EN Official Journal of the European Communities L 336/11 Order No CN code TARIC code Description Quota (tonnes) Quota duty (%) End of quota period Special wire rod for the manu- facture of oil-tempered valve spring wire with a diameter of 5,5 mm or more but not exceeding 10 mm, of other alloy by weight: containing steel 500 0 31. 12. 2000 09. 2924 (b) ex 7227 90 95 25 0,63 % or more, but not more than 0,72 % of carbon 0,15 % or more but not more than 0,3 % of silicon 0,5 % or more but not more than 0,9 % of manganese 0,02 % or less of sulphur 0,02 % or less of phosphorus 0,4 % or more but not more than 0,6 % of chrome 0,06 % or less of copper 0,06 % or less of nickel 0,1 % or more but not more than 0,2 % of vanadium Article 3 The tariff quotas referred to in Articles 1 and 2 shall be managed by the Commission, in accordance with Articles 308a to 308c of Commission Regulation (EEC) No 2454/93 (1). The Commission may take any appropriate administrative measures to ensure that they are managed efficiently. Article 4 Each Member State shall ensure that importers of the products in question have equal and continuous access to the quotas for as long as the balance of the relevant quota volume so permits. Article 5 The Member States and the Commission shall cooperate closely to ensure that this Decision is complied with. Article 6 This Decision shall enter into force on the third day following its publication in the Official Journal of the European Communities. It shall apply from 1 January until 31 December 2000. (1) OJ L 253, 11. 10. 1993, p. 1. L 336/12 EN Official Journal of the European Communities 29. 12. 1999 This Decision shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 22 December 1999. For the Commission Pascal LAMY Member of the Commission


title: 2000/103/EG: Kommissionens beslut av den 22 december 1999 om ändring av beslut 1999/354/EG om bidragsberättigande av vissa medlemsstaters beräknade kostnader för året 1999 för genomförande av övervaknings- och kontrollsystemet för den gemensamma fiskeripolitiken [delgivet med nr K(1999) 4847]

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
fishing controls
fishing regulations
maritime surveillance
national expenditure
validation of expenditure

text: 4. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 29/33 KOMMISSIONENS BESLUT av den 22 december 1999 om ändring av beslut 1999/354/EG om bidragsberättigande av vissa medlemsstaters beräknade kostnader för året 1999 för genomförande av övervaknings- och kontrollsystemet för den gemen- samma fiskeripolitiken [delgivet med nr K(1999) 4847] (2000/103/EG) EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR FATTAT DETTA BESLUT med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets beslut 95/527/EG av den 8 december 1995 om ekonomiskt bidrag från gemenskapen till vissa av medlemsstaternas kostnader för genomförande av övervak- nings- och kontrollsystemet för den gemensamma fiskeripoli- tiken (1), särskilt artikel 6 i detta, och och dessa uppgifter påverkar den stödberättigande utgiftsnivån för ekonomiskt stöd enligt beslut 95/527/ EG. Följaktligen bör kommissionens beslut 1999/354/EG ändras. De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från Förvaltningskommittén för fiske och vattenbruk. 5. 6. av följande skäl: HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. 1. 2. 3. När kommissionens beslut 1999/354/EG om bidragsbe- rättigande av vissa medlemsstaters beräknade kostnader för året 1999 för genomförande av övervaknings- och fiskeripoli- kontrollsystemet tiken (2), ändrat genom beslut nr 2000/102/EG (3), antogs var anslagen i budgeten inte tillräckliga för att gemenskapen skulle kunna ge ett så stort ekonomiskt bidrag som möjligt för alla bidragsberättigande utgifter. för den gemensamma Större anslag i budgeten gör det numera möjligt att bevilja ytterligare ekonomiskt bidrag för vissa bidragsbe- rättigande utgifter. I beslut 1999/354/EG tas inte hänsyn till Frankrikes och Irlands stödansökningar eftersom dessa inte översändes till kommissionen i tid. Det är av yttersta vikt att Frank- rike och Irland verkställer vissa utgifter, som dock inte kan täckas av deras budgetar, för att kontinuiteten i övervaknings- och kontrollverksamheten i ICES-områ- dena VI, VII och VIII skall säkerställas. Om de ekono- miska bidragen skulle utebli skulle finansieringen av de planerade investeringarna för 1999 allvarligt äventyras och det skulle följaktligen inte vara möjligt att uppnå målen för övervakning och kontroll. Som en undantags- åtgärd bör det således under 1999 föreskrivas ett ekono- miskt bidrag till Frankrikes och Irlands viktigaste utgifter. 4. Grekland har lämnat närmare uppgifter som komplet- terar den grekiska ansökan om ekonomiskt stöd 1999 för de utgifter som avses i artikel 2 i beslut 95/527/EG, Artikel 1 Beslut 1999/354/EG ändras på följande sätt: 1) I artikel 1 första meningen skall ersättas med ”113 744 098 euro”. ”108 378 475 euro” 2) I artikel 1 andra meningen skall ersättas med ”35 570 045 euro”. ”33 833 388 euro” 3) I artikel 2. 1 andra meningen skall ”11 024 266 euro” ersättas med ”11 424 166 euro”. 4) I artikel 2. 2 första meningen skall ”2 500 euro” ersättas med ”2 800 euro”. 5) I artikel 2. 2 andra meningen skall ”2 500 euro” ersättas med ”2 800 euro”. 6) I artikel 2. 2 tredje meningen skall ”3 250 euro” ersättas med ”3 400 euro”. 7) I artikel 2. 2 sista meningen skall ”6 750 000 euro” ersättas med ”7 500 000 euro”. 8) Följande artikel 2a skall införas efter artikel 2: ”Artikel 2a Irlands investeringsutgifter för år 1999 på 13 693 872 euro godkänns för stöd från gemenskapen enligt artikel 3. 3 i beslut 95/527/EG. Gemenskapens stödsats skall uppgå till 65 %. Det ekonomiska bidraget får dock högst uppgå till 2 600 000 euro. ” (1) EGT L 301, 14. 12. 1995, s. 30. EGT L 302, 15. 12. 1995, s. 45 (rättelse). (2) EGT L 137, 1. 6. 1999, s. 41. (3) Se sida 30 i denna tidning. 9) Bilaga I skall ersättas med bilaga I till det här beslutet. 10) Bilaga II skall ersättas med bilaga II till det här beslutet. L 29/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 4. 2. 2000 Artikel 2 Detta beslut riktar sig till Konungariket Belgien, Konungariket Danmark, Förbundsrepubliken Tyskland, Republiken Grekland, Konungariket Spanien, Republiken Frankrike, Irland, Republiken Italien, Konunga- riket Nederländerna, Republiken Portugal, Republiken Finland, Konungariket Sverige och Förenade konungariket Storbritannien och Nordirland. Utfärdat i Bryssel den 22 december 1999. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen ANEXO I — BILAG I — ANHANG I — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Ι — ANNEX I — ANNEXE I — ALLEGATO I — BĲLAGE I — ANEXO I — LIITE I — BILAGA I Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat België/Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España France Ireland Italia Nederland Portugal Suomi Sverige United Kingdom Gastos subvencionables en moneda nacional Støtteberettigede udgifter i national valuta Erstattungsfähige Ausgaben in nationaler Währung Επιλέξιµες δαπάνες σε εθνικό νόµισµα Eligible expenditure in national currency Dépenses admissibles en monnaie nationale Spese ammissibili in moneta nazionale In aanmerking komende uitgaven in nationale valuta Despesas elegíveis em moeda nacional Hyväksyttävät menot kansallisessa valuutassa Bidragsberättigande kostnader i nationell valuta Gastos subvencionables Støtteberettigede udgifter Erstattungsfähige Ausgaben Επιλέξιµες δαπάνες Eligible expenditure Dépenses admissibles Spese ammissibili In aanmerking komende uitgaven Despesas elegíveis Hyväksyttävät menot Bidragsberättigande kostnader (€) Contribución máxima de la Comunidad Fællesskabets maksimale finansielle bidrag Maximaler Gemeinschaftsbeitrag Μέγιστη κοινοτική συµµετοχή Maximum Community contribution Participation communautaire maximale Contributo massimo della Comunità Maximale bĳdrage van de Gemeenschap Contribuição máxima da Comunidade Yhteisön osuus enintään Gemenskapens maximala bidrag (€) DKR DRA SKR UKL 13 940 000 7 684 000 000 25 701 000 23 007 856 6 197 1 871 447 21 100 101 23 294 453 8 310 194 3 782 260 1 583 363 2 076 157 5 208 489 10 725 929 462 517 2 708 781 32 614 208 Total/I alt/Σύνολο/Totale/Totaal/Yhteensä 113 744 098 3 099 814 899 10 168 317 3 245 369 4 064 945 1 235 599 0 1 038 078 2 490 800 5 338 025 146 744 1 251 366 5 523 853 35 570 045 4. 2. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 29/35 ANEXO II — BILAG II — ANHANG II — ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ΙΙ — ANNEX II — ANNEXE II — ALLEGATO II — BĲLAGE II — ANEXO II — LIITE II — BILAGA II Estado miembro Medlemsstat Mitgliedstaat Κράτος µέλος Member State État membre Stato membro Lidstaat Estado-Membro Jäsenvaltio Medlemsstat België/Belgique Danmark Deutschland Ελλάδα España Italia Nederland Portugal Suomi Sverige United Kingdom Gastos subvencionables en moneda nacional Støtteberettigede udgifter i national valuta Erstattungsfähige Ausgaben in nationaler Währung Επιλέξιµες δαπάνες σε εθνικό νόµισµα Eligible expenditure in national currency Dépenses admissibles en monnaie nationale Spese ammissibili in moneta nazionale In aanmerking komende uitgaven in nationale valuta Despesas elegíveis em moeda nacional Hyväksyttävät menot kansallisessa valuutassa Bidragsberättigande kostnader i nationell valuta Gastos subvencionables Støtteberettigede udgifter Erstattungsfähige Ausgaben Επιλέξιµες δαπάνες Eligible expenditure Dépenses admissibles Spese ammissibili In aanmerking komende uitgaven Despesas elegíveis Hyväksyttävät menot Bidragsberättigande kostnader (€) Contribución máxima de la Comunidad Fællesskabets maksimale finansielle bidrag Maximaler Gemeinschaftsbeitrag Μέγιστη κοινοτική συµµετοχή Maximum Community contribution Participation communautaire maximale Contributo massimo della Comunità Maximale bĳdrage van de Gemeenschap Contribuição máxima da Comunidade Yhteisön osuus enintään Gemenskapens maximala bidrag (€) DKR DRA SKR UKL 2 000 000 475 000 000 2 850 000 140 000 678 000 268 500 680 635 1 440 752 8 354 068 8 831 413 1 905 877 349 159 336 376 300 378 198 453 367 400 220 563 317 504 661 658 4 650 961 3 127 571 1 356 134 185 880 203 094 234 174 99 227 Total/I alt/Σύνολο/Totale/Totaal/Yhteensä 23 343 612 11 424 166


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2607/99 esittäjä(t): Carlo Fatuzzo (PPE-DE) komissiolle. Telecom Italia S.p.A -yhtiön telepalvelut.

eurovoc_concepts:
Italy
competition law
dominant position
monopoly
provision of services
services company
telecommunications industry
telephone

text: C 225 E/184 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 jien tuen m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) voitaisi korottaa uusien tuensaajien korkeampia tukim(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) vastaaviksi. T(cid:228)llaisen korotuk- sen on kuitenkin oltava asianmukaisesti perusteltu asianomaisessa j(cid:228)senvaltiossa vallitsevien olosuhteiden nojalla. Uuteen neuvoston asetukseen sis(cid:228)ltyv(cid:228) yhteis(cid:246)n tukeen oikeuttavien enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rien korottami- nen ei silti sellaisenaan riit(cid:228) aikaisempiin sitoumuksiin perustuvien maksujen korottamisperusteeksi. (1) (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999. EYVL L 215, 30. 7. 1992. (2000/C 225 E/204) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2607/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Carlo Fatuzzo (PPE-DE) komissiolle (22. joulukuuta 1999) Aihe: Telecom Italia S. p. A -yhti(cid:246)n telepalvelut Telecom S. p. A -yhti(cid:246)ll(cid:228) on telepalvelujen monopoli Italiassa, joka tarjoaa k(cid:228)ytt(cid:228)jille hy(cid:246)dyllisi(cid:228) palveluja muun muassa puhelinneuvontaa, tiedonv(cid:228)lityst(cid:228) ja psykologipalveluja. Aikooko komissio hyv(cid:228)ksy(cid:228) sen, ett(cid:228) Telecom k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) v(cid:228)(cid:228)rin monopoliasemaansa maksamalla n(cid:228)it(cid:228) palveluja hoitavien yritysten laskuja mik(cid:228)li haluaa ja milloin haluaa tai ett(cid:228) se keskeytt(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rittelem(cid:228)tt(cid:246)- m(cid:228)ksi ajaksi valtavien rahasummien maksamisen, joita se perustelee yleisill(cid:228) rikkomuksilla? N(cid:228)iss(cid:228) tapauksissa palveluyrityksill(cid:228) ei ole mit(cid:228)(cid:228)n mahdollisuutta saada oikeudenmukaista kohtelua ja ne saattavat p(cid:228)(cid:228)ty(cid:228) konkurssin, mik(cid:228) vastaavasti johtaa ty(cid:246)paikkojen menett(cid:228)miseen. Voi vain ihmetell(cid:228), ket(cid:228) t(cid:228)llainen toiminta hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228)? Aikooko komissio tutkia sit(cid:228), ett(cid:228) Telecom Italia S. p. A -yhti(cid:246) (Via Dalmazzo 15, Torino) keskeytti 21. lokakuuta 1999 p(cid:228)iv(cid:228)tyll(cid:228) kirjeell(cid:228)(cid:228)n (viitenumero 0028084-01) rahasumman maksamisen, jonka se oli 1. elokuuta 1999 alkaen velkaa Publiline S. r. l. -yhti(cid:246)lle (Via Antiche Fornaci 66, Cremona, Italia)? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (20. tammikuuta 2000) Audiotel-palvelut (Audiotex) vapautettiin Italiassa lupamenettely(cid:228) koskevalla yleisell(cid:228) asetuksella nro 420/ 95. Rajattujen palveluiden tarjoamiselle on asetettava kuitenkin erityisehtoja. Komissio on vedonnut useaan otteeseen Italian viranomaisiin, jotka mahdollistavat Audiotel-palveluita tarjoavien yritysten palvelutarjonnan. Komissio jatkaa asian seuraamista. jotta n(cid:228)m(cid:228) julkaisisivat pikaisesti kyseiset ehdot, T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) joukko yrityksi(cid:228) tarjoaa kuitenkin Audiotel-palveluita Telecom Italian kautta (puhelinnumero alkaa luvuilla 166 ja 144). Telecom Italia laskuttaa asiakasta ja v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) osan laskutetusta summasta palvelun tarjoajalle. Publiline on yksi n(cid:228)ist(cid:228) palveluntarjoajista. Komission saamien tietojen mukaan Telecom Italia on pid(cid:228)tt(cid:228)ytynyt maksamasta Publilinelle tilaajiltaan laskuttamiaan summia. T(cid:228)ll(cid:246)in se on soveltanut sopimusehtoa, joka sitoo kumpaakin yrityst(cid:228), ja saattanut riidan Italian oikeuslaitoksen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi. Komissio ei puutu periaatteessa kansallisessa tuomioistuimessa kesken olevan asian k(cid:228)sittelyyn. Kansallinen tuomioistuin voi kuitenkin kysy(cid:228) sen ratkaistavaksi saatetuissa tapauksissa komission neuvoa kilpailus(cid:228)(cid:228)n- t(cid:246)jen soveltamiseen liittyviss(cid:228) kysymyksiss(cid:228), kuten on todettu komission 13. helmikuuta 1993 antaman tiedonannon 38 kohdassa kansallisten tuomioistuinten v(cid:228)lisest(cid:228) yhteisty(cid:246)st(cid:228) kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen soveltami- sessa (1). (1) EYVL C 39, 13. 2. 1993