title: Skupna strategija evropskega Sveta z dne 11. decembra 1999 za Ukrajino

text: 114 SL Uradni list Evropske unije 31999E0877 23. 12. 1999 URADNI LIST EVROPSKIH SKUPNOSTI 18/Zv. 1 L 331/1 SKUPNA STRATEGIJA EVROPSKEGA SVETA z dne 11. decembra 1999 za Ukrajino (1999/877/SZVP) EVROPSKI SVET JE ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji in zlasti člena 13(2) Pogodbe, ker je Sporazum o partnerstvu in sodelovanju (SPS) med Evropskimi skupnostmi, njihovimi državami članicami in Ukrajino začel veljati 1. marca 1998, SPREJEL NASLEDNJO SKUPNO STRATEGIJO: DEL I VIZIJA EVROPSKE UNIJE O PARTNERSTVU Z UKRAJINO 1. Strateško partnerstvo med Evropsko unijo (EU) in Ukrajino, ki temelji na skupnih vrednotah in interesih, je odločilni dejavnik za krepitev miru, stabilnosti in blaginje v Evropi. Svoboda, neodvisnost in stabilnost Ukrajine se uvrščajo med največje dosežke nove Evrope, ki se je znebila starih ločnic. Tako geografske značilnosti kot velikost Ukrajine pa tudi zmožnosti njenega prebivalstva ter lega vzdolž osi sever-jug in vzhod-zahod ji dajejo edinstven položaj v Evropi ter vlogo odločilnega igralca v regiji. 2. Ukrajina ima danes odlične odnose z vsemi svojimi sosedi, naredila pa je tudi pomembne korake na področju graditve naroda in v smeri utrditve demokracije. Dejstvo, da je Ukrajina od svoje neodvisnosti dalje, kljub domačim težavam in raznolikostim, vir regionalne stabilnosti, je hvalevreden dosežek. EU pozdravlja tesno vpletenost Ukrajine v stabilizacijo svoje regije in spodbuja krepitev vloge Ukrajine v forumu za regionalno sodelovanje. EU pozdravlja tudi zavezanost Ukrajine k jedrski razorožitvi kot tudi njeno sodelovanje pri vzdrževanju evropskega in mednarodnega miru in varnosti in sicer preko Organizacije za varnost in sodelovanju v Evropi (OVSE) ter Združenih narodov. 3. Strateško partnerstvo med EU in Ukrajino se od njene neodvisnosti neprestano krepi. V tej zvezi je Sporazum o partnerstvu in sodelovanju pomemben dosežek. Ukrajina je bila prva izmed novih neodvisnih držav, ki je podpisala tak sporazum, s čimer je zaznamovala željo EU in Ukrajine po krepitvi sodelovanja. EU z makro-finančno pomočjo, programom Tacis, pa tudi dvostranskimi programi zagotavlja Ukrajini pomembno podporo v tranziciji in procesu reforme. 4. Po zdajšnjem širitvenem procesu bodo nekatere države članice EU delile zunanjo mejo z Ukrajino. Širitev Unije bo še povečala gospodarsko dinamičnost in politično stabilnost v regiji in s tem povečala možnosti za sodelovanje z Ukrajino. 5. Evropska unija ima v zvezi z Ukrajino naslednje strateške cilje: — prispevati k nastanku trdne, odprte in pluralistične demokracije v Ukrajini, temelječe na načelih pravne države, ki bo podpirala trdno tržno gospodarstvo, kar bo v korist vseh Ukrajincev; — sodelovati z Ukrajino pri vzdrževanju stabilnosti in varnosti v Evropi in širšem svetu ter pri iskanju učinkovitih odgovorov na skupne izzive, s katerimi se sooča kontinent; 18/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 115 — povečati gospodarsko, politično in kulturno sodelovanje z Ukrajino kot tudi sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev. 6. EU odobrava evropsko usmerjena prizadevanja Ukrajine in pozdravlja njeno proevropsko izbiro. EU ostaja trdno zavezana sodelovanju z Ukrajino na državni, regionalni in lokalni ravni, da bo podpirala uspešno politično in gospodarsko preoblikovanje Ukrajine, kar bo Ukrajini olajšalo približevanje Evropski uniji. EU in njene države članice ponujajo Ukrajini svoje raznovrstne izkušnje na področju izgradnje modernih političnih, gospodarskih, socialnih in upravnih struktur, pri čemer se v celoti zavedajo, da glavno odgovornost za prihodnost Ukrajine nosi Ukrajina sama. 7. Evropski Svet zato sprejema to skupno strategijo, da bi utrdil strateško partnerstvo med EU in Ukrajino. Evropski Svet se zaveda velike želje EU, da je Ukrajina uspešna, trdna in varna. Pravna osnova za odnose med EU in Ukrajino je Sporazum o partnerstvu in sodelovanju (SPS). Izvajanje tega sporazuma v celoti je predpogoj za uspešno vključitev Ukrajine v evropsko gospodarstvo in bo tudi pomagalo Ukrajini braniti evropsko identiteto. 8. EU in njene države članice bodo razvijale koordinacijo, skladnost in komplementarnost vseh vidikov svoje politike do Ukrajine. Unija, Skupnost in njene države članice bodo delovale tudi skupaj z regionalnimi in mednarodnimi organizacijami ter znotraj njih kakor tudi s podobno mislečimi partnerji, da bi dosegle cilje, zastavljene v SPS in v tej Skupni strategiji. Stališča, ki jih bodo Skupnost in njene države članice zavzele v vseh relevantnih forumih, bodo skladna s to Skupno strategijo. Evropski Svet poziva Ukrajino, da na podlagi te Skupne strategije sodeluje z EU v obojestransko korist. DEL II GLAVNI CILJI Evropski Svet je opredelil naslednje glavne cilje: I. Podpora procesu demokratične in gospodarske tranzicije v Ukrajini II. Zagotavljanje stabilnosti in varnosti ter reševanje skupnih izzivov na evropskem kontinentu III. Podpora okrepljenemu sodelovanju med EU in Ukrajino v okviru širitve EU I. Podpora procesu demokratične in gospodarske tranzicije v Ukrajini Skupni interes EU in Ukrajine je pospešiti proces demokratične in gospodarske tranzicije v Ukrajini. Uspešno preoblikovanje Ukrajine ne bo prineslo blaginje samo Ukrajini, temveč tudi celotni regiji. Da bi proces prehoda uspel, je potrebno izvesti reforme za utrditev demokracije in pravne države kot tudi gospodarsko in socialno reformo z namenom vzpostavitve delu- jočega tržnega gospodarstva. EU predlaga krepitev sodelovanja z Ukrajino na naslednjih prednostnih področjih: I (i) Utrditev demokracije, pravne države in javnih ustanov v Ukrajini 9. EU pozdravlja dosežke Ukrajine pri postavljanju temeljev demokratičnega sistema in sicer pri vzpostavitvi večstrankarskega sistema in sprejetju parlamentarne ureditve. EU priznava dosežke Ukrajine ob ohranjanju njene enotnosti kljub raznoliki sestavi države. 10. EU podpira Ukrajino v vseh njenih prizadevanjih za utrdi- tev demokracije in dobrega upravljanja, človekovih pravic ter pravne države. Unija pojmuje pravno državo kot predpogoj za razvoj delujočega tržnega gospodarstva, ki ponuja priložnosti in koristi vsem državljanom Ukrajine. EU podpira prizadevanja Ukrajine za reformo pravnega sistema v okviru SPS. Pravilno delujoče neodvisno sodstvo, profesionalne policijske sile, razvoj dobro usposobljene javne uprave na državni, regionalni in lokalni ravni, ki temelji na storilnosti, so ključni elementi za učinkovito izvajanje vladnih odločitev. EU spodbuja prizadevanja Ukrajine, da razvije učinkovitost, preglednost in demokratičnost svojih javnih ustanov, vključno z razvojem svobodnih medijev. To so predpogoji za gospodarski in prispevajo k izgradnji moderne civilne družbe. in socialni razvoj 11. EU pripisuje pomen razvoju civilne družbe in konkurenč- nemu vlagateljem prijaznemu poslovnemu okolju v Ukrajini ter spodbuja tesnejše povezave med narodi in nevladnimi organiza- cijami Unije in Ukrajine. EU pozdravlja ukrajinski sprejem Memoranduma o soglasju z OVSE in Ukrajini toplo priporoča, da tesno sodeluje s koordinatorjem projekta OVSE v Ukrajini. EU podpira prizadevanja Ukrajine, ki so usmerjena v varovanje in spodbujanje pravic manjšin, in poziva Ukrajino, da nadaljuje svoje dobro delovanje na tem področju in pri tem sodeluje z Visokim komisarjem za narodne manjšine. 116 SL Uradni list Evropske unije 18/Zv. 1 12. EU pripisuje poseben pomen tesnemu sodelovanju z Ukra- jino v okviru Sveta Evrope in OVSE. V tej zvezi EU poziva Ukra- jino, da izpolni svoje zaveze in prilagodi zakonodajo, tako da bo izpolnjevala predpise in standarde Sveta Evrope, predvsem pa obveznosti, katere je Ukrajina sprejela ob pristopu k Svetu Evrope leta 1995. EU se je seznanila z ugotovitvami misije za spremljanje volitev pri OVSE/Uradu za demokratične ustanove in človekove pravice (ODIHR) o poteku predsedniških volitev v Ukrajini leta 1999, iz katerih izhaja, da te volitve niso izpolnjevale številnih zavez iz OVSE in pozivov Ukrajini, da upošteva priporočila, ki jih je misija OVSE za spremljanje volitev zapisala v poročilo za pri- hodnje volitve. I (ii) Podpora procesu gospodarske tranzicije v Ukrajini 13. EU se zavezuje, da bo podpirala prizadevanja Ukrajine za vzpostavitev takega okolja, ki bo ugodno za gospodarske dejavnosti, podprla pa jo bo tudi pri gospodarskih in socialnih reformah. 14. EU spodbuja Ukrajino k izdelavi makroekonomskih poli- tik, usmerjenih v stabilnost cen, zdrave javne finance in uravno- teženo plačilno bilanco. Za doseganje večje stabilnosti cen je važno, da se centralni banki omogoči delovanje brez političnega vmešavanja. Poostriti je potrebno obstoječe predpise varnega in skrbnega poslovanja za nadzor finančnega sektorja. Potrebno je izboljšati pobiranje davkov in se izogibati ad hoc davčnim amnestijam in oprostitvam za nekatere gospodarske sektorje. 15. EU močno spodbuja Ukrajino k večjim prizadevanjem za izgradnjo delujočega tržnega gospodarstva prek obsežnejših strukturnih, gospodarskih in upravnih reform v okviru celovitega programa reform, dogovorjenega z Mednarodnim denarnim skladom. Ta bi moral vsebovati vzpostavitev in izvrševanje jasnih lastninskih pravic, nadaljnjo privatizacijo, nadaljnjo sprostitev cen, zvišanje komunalnih tarif za energijo, vodo in najemnine do višine pokritja celotnih stroškov, prestrukturiranje podjetij in spodbujanje rasti malih in srednjih podjetij. Te reforme je potrebno v splošnem pospešiti. Pri sektorskih reformah je potrebno kmetijskemu, energetskemu in transportnemu sektorju. pozornost posvetiti posebno 18. Glede na velike obveznosti Ukrajine pri vračanju dolgov bo za ozdravitev Ukrajinskega gospodarstva potrebno stalno vključevanje zasebnih kreditodajalcev. Potrebno je najti načine sodelovanja za rešitev težav, ki jih ima Ukrajina z odplačevanjem dolgov. 19. EU se v celoti zaveda, da je potrebno ukrajinske gospodarske reforme včasih izvajati v težkih okoliščinah. Makro-finančna pomoč EU se bo izvajala na primeren način, v skladu z uveljav- ljenimi merili in postopki, in bo namenjena podpiranju makro- ekonomske stabilizacije in celovite strukturne reforme, skladno s programi Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke. V takih okoliščinah bo EU vedno pripravljena podpreti gospodarske reforme v Ukrajini. Makro-finančna pomoč EU pomaga Ukrajini odpreti svoje gospodarstvo, izboljšati gospodarsko prilagajanje, povečati konkurenčnost in močneje vključiti svoje gospodarstvo v evropsko in globalno gospodarstvo. 20. EU bo podprla Ukrajino s pospeševanjem postopnega pri- bliževanja njene zakonodaje zakonodaji EU predvsem na področ- jih, kot so politika konkurence, standardi in izdajanje potrdil, pravice intelektualne lastnine, varstvo podatkov, carinski postopki in okolje. 21. Pri izvajanju programa, ki vzpostavlja delujoče tržno gos- podarstvo, je potrebno ustvariti tako naravnan sistem socialne varnosti, da upošteva socialne vidike prehoda na tržno gospodar- stvo. II. Zagotavljanje stabilnosti in varnosti ter reševanje skupnih izzivov na evropskem kontinentu EU in Ukrajina obe želita ohraniti stabilnost in varnost v svobodni in demokratični Evropi. Geopolitični položaj Ukrajine, ki leži vzdolž osi sever-jug in vzhod-zahod ji daje edinstven položaj v Evropi. EU se zaveda regionalnega pomena Ukrajine. V tej zvezi EU predlaga okrepitev sodelovanja z Ukrajino s posebnim poudarkom na jedrski varnosti in na krepitvi političnega dialoga, kot je predvideno v okviru SPS, da postane bolj usklajen in učin- kovit. EU želi poglobiti sodelovanje z Ukrajino, da bi našla učinkovite odgovore na skupne izzive, s katerimi se kontinent sooča na naslednjih področjih: 16. Uvedba zemljiške reforme mora med drugim omogočiti dol- goročni najem zemljišča kot garancijo za posojila, kar bi utrdilo pot večjemu vlaganju v kmetijski sektor. II (i) Sodelovanje za okrepitev stabilnosti in varnosti v Evropi 17. Tudi privabljanje in zaščita domačih in tujih naložb igrata ključno vlogo pri razvoju Ukrajine. V tej zvezi EU ugotavlja, da domneve glede korupcije in slabega upravljanja škodujejo ukrajinskemu gospodarskemu ugledu. Unija bo podpirala Ukra- jino pri razvijanju in sprejemanju gospodarskih politik, ki so potrebne za povečanje domačih in tujih naložb in za izpolnjeva- nje zahtev mednarodnih posojilodajalcev. 22. EU podpira prizadevanja Ukrajine za pospeševanje sodelo- vanja in stabilnost v regiji, tudi v okviru Črnomorske organizacije za gospodarsko sodelovanje ter Sveta držav Baltskega morja in Gruzije, Ukrajine, Uzbekistana, Azerbajdžana in Moldavije. EU pozdravlja pozitivni razvoj odnosov Ukrajine z vsemi sosedami in je prepričana, da želi, da ti odnosi ostanejo močni in stabilni. EU se zaveda tudi prispevka, ki ga daje Ukrajina k evropski stabilno- sti s svojo vlogo opazovalca v Paktu stabilnosti za Jugovzhodno Evropo. 18/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 117 23. EU in Ukrajina obe želita ohraniti stabilnost in varnost v svobodni in demokratični Evropi. Za skupen in učinkovit odgo- vor na evropske izzive na področju globalne varnosti so potrebni močnejši mehanizmi za posvetovanja med EU in Ukrajino v okviru SPS, Sveta Evrope in Združenih narodov, in močno sode- lovanje med OVSE in Ukrajino. Jedrska varnost in razgradnja černobilske jedrske elektrarne 29. sta prednostni nalogi v odnosih EU-Ukrajina. EU spodbuja razvoj neodvisnega jedrskega regulativnega organa v Ukrajini in poziva Ukrajino da spoštuje svojo zavezo o izvajanju Memoranduma o soglasju G7/Ukrajina iz leta 1995 o zaprtju Černobila. V zameno bo EU podprla Ukrajino pri financiranju nadomestnih zmogljivo- sti za proizvodnjo energije v Ukrajini. 24. EU čestita Ukrajini za izvolitev v Varnostni svet Združenih narodov (2000-2002). To pomeni še večjo potrebo po nadaljnji poglobitvi in širitvi političnega dialoga EU z Ukrajino na uradniški in ministrski ravni, dvostransko in s pomočjo mehanizmov EU. Sprejetje Listine o evropski varnosti bo izboljšalo sodelovanje med državami članicami in OVSE. 30. EU želi izboljšati sodelovanje z Ukrajino na področjih, kot so zaščita pred sevanjem, ravnanje z odpadki, dekontaminacija in odstranjevanje jedrskih objektov in naprav ter študije na področju tehnologije jedrskega zlitja. Sporazum o sodelovanju na področju jedrske varnosti in termonuklearne fuzije, ki sta ga pred kratkim podpisala Euratom in Ukrajina, bo olajšal to sodelovanje. 25. EU pospešuje in podpira dialog o splošnih in posebnih vpra- šanjih v zvezi z obvladovanjem kriz in graditvijo varnosti, ki se je razvil v zadnjih letih med Zahodnoevropsko unijo in Ukrajino, kakor tudi krepitev praktičnega sodelovanja na tem področju, zlasti z izvajanjem akcijskega načrta, ki sta ga nedavno pripravila Zahodnoevropska unija in Ukrajina. 31. Poleg tega EU spodbuja Ukrajino, da sprejme odločne ukrepe na področju varstva okolja. Varovanje zdravja ljudi pred onesnaženostjo pitne vode, zraka in prsti ter trajnostna in odgo- vorna raba naravnih virov kakor tudi omejitev čezmejnega ones- naževanja zraka in vode so prednostne naloge tega območja. 26. EU želi tudi okrepiti sodelovanje z Ukrajino na področju nadzora izvoza in neširjenja orožja za množično uničevanje ter dostavnih vozil zanj in Ukrajino spodbuja, da izpolni svoje obveznosti iz Konvencije o kemičnem orožju. 27. Poleg tega EU spodbuja Ukrajino, da doseže cilje Konven- cije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvodnje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju. EU tudi spodbuja Ukrajino, da razvije strategijo za boj proti destabilizacijskemu kopičenju in širjenju orožja malega kalibra in lahkega orožja. II(ii) Sodelovanje na področju okolja, energije in jedrske varnosti III. Podpora okrepljenemu sodelovanju med EU in Ukrajino v okviru širitve EU Po zdajšnjem širitvenem procesu bodo nekatere države članice EU delile zunanjo mejo z Ukrajino. EU želi prispevati za obojestran- sko korist Unije in Ukrajine v tem procesu. S tem v zvezi EU pred- laga okrepljeno sodelovanje z Ukrajino, pri čemer posebno pozornost posveča sodelovanju na področju pravosodja in notra- njih zadev. EU spodbuja tudi sodelovanje Ukrajine v regionalnih, evropskih in svetovnih strukturah. EU bi lahko okrepila sodelovanje z Ukrajino na naslednjih pod- ročjih: III (i) Podpora vključevanju Ukrajine v evropsko in svetovno gospodar- stvo 28. EU bo skušala izboljšati evropsko stabilnost in sodelovati z Ukrajino na področju energije in jedrske varnosti s podpiranjem celovite reforme energetskega sektorja, med drugim z neprekinje- nim sodelovanjem z Ukrajino pri izvajanju finančnega sanacij- skega načrta za energetski sektor, ki vključuje sprostitev cen, izboljšanje izterjave in privatizacijo distribucijskih podjetij. V tej zvezi bo EU pospeševala učinkovito in do okolja odgovorno rabo energije v Ukrajini ter krepitev novih energetskih ustanov in organov ter njihovo oblikovanje politik. 32. Unija podpira Ukrajino in jo poziva, da podvoji svoja pri- zadevanja za izpolnitev zahtev članstva v Svetovni trgovinski organizaciji. Unija spodbuja Ukrajino, da v celoti izkoristi mož- nosti, ki jih ponuja SPS, da olajša dvosmerno trgovino in naložbe. Unija bo tudi preučila okoliščine, ki lahko poleg pristopa k Sve- tovni trgovinski organizaciji (STO) v prihodnosti omogočijo usta- novitev območja proste trgovine EU-Ukrajina. 118 SL Uradni list Evropske unije 18/Zv. 1 33. Za lažji nastanek ugodnejšega naložbenega ozračja v Ukra- jini EU spodbuja Ukrajino, da se z državami članicami EU pogaja o nadaljnjih dvostranskih sporazumih za zaščito naložb, da bi pospešila neposredne tuje naložbe. EU spodbuja tudi lokalne, regionalne in nacionalne ukrajinske organe, da izkoristijo prilož- nosti novega zakona o javnih koncesijah za privabljanje naložb v javno infrastrukturo in storitve. III (ii) Sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev 34. Skupna želja EU in Ukrajine je razvoj sodelovanja v boju proti nezakonitemu priseljevanju in trgovanju z ljudmi. Skupna želja EU in Ukrajine je tudi razvoj sodelovanja na področju obmejne varnosti in boja proti skupni nadlogi v obliki organizi- ranega kriminala, vključno s pranjem denarja in nezakonitim trgovanjem z orožjem in mamili. 35. Z ozirom na zdajšnji širitveni proces bo EU skušala okrepiti dialog z Ukrajino o prilagoditvi ukrajinske vizumske politike poli- tiki EU z uvedbo takih zahtev za vizume, ki so v skladu z določ- bami EU, in o uvedbi potnih listin, ki so dovolj zaščitene proti ponarejanju. III (iii) Regionalno in čezmejno sodelovanje s sosednjimi državami 36. EU spodbuja razvoj in krepitev pobud za regionalno in čezmejno sodelovanje, ki zajemajo Ukrajino in njene sosednje države. V zvezi s tem bo EU dala večji poudarek vprašanjem varo- vanja meja. 37. EU pri razvoju infrastrukturnih omrežij, predvsem na področju prevozov, telekomunikacij, električne energije in ener- getskih vodov, preko Tacisa posveča posebno pozornost regio- nalnim pobudam, kot sta Inogate (Interstate Oil and Gas Transport to Europe) in Traceca (Transport Corridor Europe Caucasus Central Asia), z namenom izboljšati gospodarsko sode- lovanje v regiji. EU bo raziskala možnosti za povezavo ukrajinskih prevoznih sistemov (cesta in železnica) s čezevropskimi sistemi in skušala najti take odgovore na prevozna vprašanja, ki bodo v obo- jestransko zadovoljstvo. Pri tem bo posebno skrb posvetila okre- pitvi sodelovanja z drugimi donatorji in mednarodnimi finanč- nimi ustanovami, spodbujala pa bo tudi vključevanje zasebnega sektorja, ki bo ključnega pomena za uspeh teh prizadevanj. INSTRUMENTI IN SREDSTVA Splošne določbe 38. Ta Skupna strategija se izvaja v skladu z veljavnimi postopki iz Pogodb. Svet in Komisija v skladu s členoma 3 in 13 Pogodbe o Evropski uniji zagotavljata enotno, dosledno in učinkovito delo- vanje Unije pri izvajanju te Skupne strategije. 39. EU bo prispevala k naštetim ciljem te Skupne strategije z ustrezno uporabo vseh instrumentov in sredstev, ki jih imajo na razpolago Unija, Skupnost in države članice. 40. V skladu s členoma 18 in 26 Pogodbe o Evropski uniji gene- ralni sekretar Sveta, visoki predstavnik za Skupno zunanjo in var- nostno politiko (SZVP), v okviru obveznosti iz Pogodbe pomaga Svetu in predsedstvu pri izvajanju Skupne strategije, ki se nanaša na cilje in pobude, ki spadajo v SZVP. Komisija je v skladu s čle- noma 18 in 27 Pogodbe o Evropski uniji popolnoma vključena. Svet, Komisija in države članice 41. Svet, Komisija in države članice: — v celoti in na ustrezen način uporabljajo obstoječe instru- mente in sredstva, zlasti SPS, ter ustrezne programe EU in nje- nih držav članic in v ta namen pripravijo in vodijo okvirni popis virov Unije, Skupnosti in držav članic, preko katerih bo potekalo izvajanje te Skupne strategije. Usklajevanje 42. Države članice si dodatno prizadevajo za uskladitev svojih ukrepov, namenjenih Ukrajini, vključno v regionalnih in medna- rodnih organizacijah kot so Svet Evrope, OZN, OVSE, OECD in mednarodne finančne institucije (MFI), ter za uskladitev s Skup- nostjo na področjih, ki so v njeni pristojnosti. 43. Potrebno je utrditi tudi koordinacijo med državami člani- cami in Komisijo in to tudi z rednimi posvetovanji predstavnikov obeh strani v Ukrajini. 44. Svet, Komisija in države članice delajo v smeri učinkovitej- šega sodelovanja z regionalnimi in mednarodnimi organizacijami in cilje te Strategije skušajo doseči v sodelovanju z drugimi podobno mislečimi državami. — v skladu s svojimi pristojnostmi in funkcijami revidirajo obstoječe ukrepe, programe, instrumente in politike, da na osnovi glavnih ciljev iz dela II in ob upoštevanju posebnih pobud iz dela III zagotovijo skladnost s to Skupno strategijo; 45. Evropska unija bo povabila države kandidatke iz pristopnega procesa, ki ga je začel Evropski svet v Luksemburgu decembra 1997, da se pridružijo pobudam iz te Skupne strategije. 18/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 119 Izvajanje in preverjanje 46. Svet: — zagotovi, da vsako prihodnje predsedstvo v okviru svojega splošnega programa Svetu predstavi delovni načrt izvajanja te Skupne strategije, ki temelji na glavnih ciljih iz dela II in ustrezno upošteva posebne pobude iz Dela III, — vsaj enkrat na leto pregleda in oceni ukrepe EU v skladu s to Strategijo in Evropskemu svetu poroča o napredku pri dose- ganju ciljev, — preveri položaj v Ukrajini in njeno sodelovanje pri izvajanju te Strategije, tudi preko rednih poročil vodij misije, in v svo- jem poročilu Evropskemu svetu pripravi oceno. — po potrebi Evropskemu svetu predloži priporočila za spre- membo delov II in III te Strategije. 47. Komisija k zgoraj navedenemu prispeva v okviru svojih pristojnosti. Sodelovanje z Ukrajino 48. EU in njene države članice bodo tesno sodelovale z Ukra- jino pri izvajanju te Skupne strategije, zlasti v okviru SPS in nje- govih institucij. Posebne pobude 49. EU izvaja posebne pobude, navedene v delu III te Skupne strategije, ki temeljijo na glavnih ciljih, opredeljenih v delu II. Te pobude se po potrebi lahko prilagodijo in ne ovirajo nastanka morebitnih novih pobud v času trajanja Skupne strategije. Svet, Komisija in države članice v skladu s svojimi pristojnostmi in funkcijami podpirajo posebne pobude in si prizadevajo za nji- hovo uresničitev. DEL III POSEBNE POBUDE Nadaljuje se izvajanje naslednjih posebnih pobud brez izključe- vanja morebitnih novih pobud: pri prenašanju programa kot je Euronews na ukrajinski tele- viziji. Dela se bodo začela do junija 2000. Utrditev demokracije, vladavine prava in javnih ustanov v Ukrajini Podpora procesu gospodarske tranzicije v Ukrajini 50. EU si bo v Ukrajini prizadevala spodbujati demokracijo, dobro upravljanje, človekove pravice in pravno državo, tako da bo: — podpirala prizadevanja Ukrajine za izpolnjevanje obveznosti glede mednarodnih demokratičnih in človekovih pravic v skladu z dublinskimi sklepi, zlasti glede ukinitve smrtne kazni, spodbujanja dobrega upravljanja in učinkovitega ter pregled- nega pravnega sistema, kakor tudi demokratične lokalne samouprave, med drugim tudi v sodelovanju s Svetom Evrope in OVSE, — vzpostavila reden dialog med ustanovami za varstvo človeko- vih pravic v državah članicah in v Ukrajini z namenom kre- pitve vloge teh ustanov v Ukrajini, — spodbujala Ukrajino k podpisu, ratifikaciji in izvajanju pomembnih mednarodnih dokumentov na področju človeko- vih pravic, posebno drugega Izbirnega protokola h Konven- ciji Združenih narodov o državljanskih in političnih pravicah, šestega Protokola k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, kot tudi Konvencije Združenih narodov o statusu beguncev, — povečevala sodelovanje med novinarji in ustreznimi organi in s tem prispevala k razvoju svobodnih medijev. Komisija bo v sodelovanju z državami članicami preučila možnost pomoči 51. EU bo Ukrajini pomagala nadaljevati postopek gospodarske reforme s povečanjem vpliva svetovanja na področju ekonomske politike v okviru SPS, vključno z ustreznim dialogom na visoki ravni, da bi pospešila razvoj modernega, svobodnega tržnega gos- podarstva. 52. EU je pripravljena zagotoviti tehnično pomoč in podporo ukrajinskemu procesu gospodarske in socialne reforme, pod pogojem, da Ukrajina naredi potrebne korake za vzpostavitev pogojev za uresničitev reforme. EU bo preučila možnost zagotav- ljanja tehnične pomoči Ukrajini z namenom: — podpiranja razvoja preglednega in stabilnega pravnega, zako- nodajnega in institucionalnega okvira v Ukrajini, katerega namen je pospeševati širšo gospodarsko dejavnost ter domače in tuje naložbe. Komisija bo do decembra 2000 v sodelova- nju z državami članicami in drugimi pristojnimi organi pri- pravila poročilo o tej pobudi, — pospeševanja postopnega približevanja ukrajinske zakonodaje zakonodaji EU in njenega izvajanja, zlasti na področju poli- tike konkurence, finančnih storitev, standardov in izdajanja potrdil, davčne politike, pa tudi zaposlovanja in pravic inte- lektualne lastnine. Komisija naj do junija 2000 v zvezi s tem pripravi ustrezne predloge, 120 SL Uradni list Evropske unije 18/Zv. 1 — podpiranja razvoja zdravstvenega sistema, zlasti na področju zdravstvenega ozaveščanja in informiranja ljudi za omejeva- nje širjenja nalezljivih bolezni. Komisija bo do junija 2001 v sodelovanju z državami članicami in drugimi pristojnimi telesi pripravila poročilo o tej pobudi. 53. Države članice bodo preučile sredstva za pomoč Ukrajini pri: — podpiranju razvoja ustrezno naravnanega sistema socialne varnosti, zlasti socialne pomoči in sistema pokojnin, — podpiranju socialnega dialoga in upoštevanju in izvajanju delovnih standardov Mednarodne organizacije dela, zlasti sedem glavnih delovnih standardov. Kar zadeva ratifikacijo in izvajanje zakonodaje na področju zaposlovanja bo posebna pozornost posvečena enakosti spolov. Sodelovanje za krepitev stabilnosti in varnosti v Evropi 54. EU bo preučila načine, da sodelovanje z Ukrajino doseže večjo kontinuiteto, fleksibilnost in vsebine na področju stabilno- sti in varnosti v Evropi in da v okviru obstoječega političnega dia- loga, ki ga je vzpostavil SPS, postane bolj dejavno in učinkovito, in sicer bo: — raziskala možnosti vzpostavitve rednih strokovnih srečanj Trojke z Ukrajino ob robu delovnih skupin SZVP o razorožitvi, neširjenju in izvozu konvencionalnega orožja z namenom organiziranja prvih srečanj v letu 2000/prvi polo- vici 2000. Namen dialoga v teh skupinah bo vzpostavitev sodelovanja med EU in Ukrajino na naslednjih področjih: neširjenje orožja za množično uničenje, vključno s kemičnim orožjem, orožjem malega kalibra in lahkim orožjem, na pod- kalibra o lagi (1999/34/SZVP), orožju malega Skupnih ukrepov — preučila možnost okrepitve dialoga med EU in Ukrajino za povečanje odgovornosti in preglednosti pri prenosu konven- cionalnega orožja, pri čemer bo v celoti uporabljala Kodeks ravnanja EU, kjer bo to potrebno, — preučila možnosti za tesnejše sodelovanje pri preprečevanju konfliktov in obvladovanju kriz, med drugim tudi v okviru relevantnih mednarodnih organizacij, kot sta Združeni narodi in OVSE, in pri iskanju političnih rešitev konfliktov v regiji. To bi pomagala doseči redna srečanja med Ukrajino in Trojko delovne skupine OVSE. Eden od ciljev bi bil sodelovati z Ukra- jino pri razvoju skupnih zunanjepolitičnih pobud na področju preprečevanja spopadov in obvladovanja kriz v zvezi z neka- terimi tretjimi državami in regijami, zlasti na območjih, ki mejijo na Ukrajino. 55. EU bo že v letu 2000 začela izvajati naslednje posebne pobude za krepitev varnosti in stabilnosti v Evropi: — preučila bo možnosti olajšanja sodelovanja Ukrajine, ko bo EU uporabila Zahodnoevropsko unijo za misije iz sklopa Petersberških nalog, — preučila bo načine, da pomaga Ukrajini izpolniti obveznosti iz Konvencije o prepovedi uporabe, kopičenja zalog, proizvod- nje in prenosa protipehotnih min in o njihovem uničenju, — preučila bo načine za začetek sodelovanja med EU in Ukra- jino pri preprečevanju trgovanja z orožjem malega kalibra, ki je vir nestabilnosti za Ukrajino in druge države v regiji. EU bi po ugotovitvi stanja in analizi položaja in potreb v regiji lahko pripravila skupne ukrepe v zvezi s tem vprašanjem, da bi: 1. okrepila nadzorstvene zmogljivosti policije in/ali lokalnih carinskih služb; 2. obravnavala to posebno vrsto kriminala na tečajih za usposabljanje; 3. razvila izmenjavo informacij med EU in državami člani- cami Europola za boljšo analizo kaznivih dejanj v zvezi z orožjem malega kalibra. Sodelovanje na področju okolja, energije in jedrske varnosti 56. Skupnost je pripravljena podpreti prizadevanja posebne projektne skupine, ustanovljene za podporo ukrajinskim obla- stem pri njihovem prizadevanju za reformo energetskega sekto- rja. 57. Podpora, ki jo daje Skupnost Akcijskemu načrtu G7 vključuje finančni prispevek za kratkoročne varnostne izboljšave pred zaprtjem Černobila preko računa za jedrsko varnost, ki ga upravlja Evropska banka za obnovo in razvoj, za razgradnjo, za reševanje socialnih posledic zaprtja, za podporo Izvedbenega načrta za zaklonišče („Shelter Implementation Plan“) in za sode- lovanje pri financiranju nadomestnih naprav v skladu s predhod- nimi zavezami za nadomestitev izgubljenih energetskih zmoglji- vosti Ukrajine, pod pogojem, da se vsi potrebni previdnostni ukrepi lahko zadovoljivo izvedejo, vključno s sklenitvijo dogo- vora o skupnem stališču glede posojilnih pogojev in glede besedila sporazuma o posojilu in garanciji, in pod pogojem, da Ukrajina spoštuje svojo zavezo za izvedbo Memoranduma o soglasju iz leta 1995. 58. EU bo skušala podpreti Ukrajino v prizadevanjih za zmanj- šanje negativnega vpliva, ki ga ima okolje v Ukrajini na zdravje ljudi - zlasti glede kakovosti pitne vode, čiščenja odpadnih voda, zbiranja in odlaganja odpadkov ter onesnaženjem zraka. EU bo podprla institucionalno reformo v javnih službah, ki so odgo- vorne za okoljske storitve, druge projekte za tehnično pomoč in okoljske naložbe. 18/Zv. 1 SL Uradni list Evropske unije 121 za „Okolje konferenca ki bo 59. Naslednja septembra 2002 v Kijevu, bo ponudila priložnost za povečanje osveščenosti glede okoljskih vprašanj v Ukrajini. Države članice in Komisija bodo preučile možnost, da ponudijo tehnično pomoč/podporo Ministrstvu za varstvo okolja in jedrsko varnost pri pripravi in načrtovanju konference. Evropo“, ključnih konvencij, kot je Konvencija Združenih narodov proti mednarodnemu organiziranemu kriminalu, — nudenje praktične pomoči Ukrajini pri izvajanju zakonodaje o pranju denarja, takoj ko bo ta sprejeta, Podpora vključevanju Ukrajine v evropsko in svetovno gos- podarstvo — vzpostavitev sodelovanja med organi pregona držav članic EU, Europolom in ukrajinskimi organi pregona. 60. EU ostaja pripravljena vzdrževati in po potrebi izboljšati podporo ukrajinskim prizadevanjem za izpolnitev pogojev za pri- stop k STO. Posebna pozornost bo posvečena odstranjevanju trgovinskih in naložbenih ovir v Ukrajini, in sicer za začetek z ukinitvijo trgovinskih ukrepov, ki niso skladni s SPS in STO. 61. EU bo preučila okoliščine, ki poleg pristopa k STO v prihod- nosti lahko omogočijo ustanovitev območja proste trgovine EU-Ukrajina, kot predvideva člen 4 SPS. Tekoča skupna študija o ekonomski izvedljivosti območja proste trgovine bo prinesla važne podatke za oceno položaja. 62. Komisija bo preučila načine, kako z Ukrajino v okviru pododbora SPS za trgovino in naložbe poglobiti dialog o nalož- bah, o čemer bo poročala Svetu do junija 2000. Sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev 63. Z ozirom na zdajšnji širitveni proces EU in ob upoštevanju položaja Ukrajine kot pomembne tranzitne države preko katere teče pot za široko spekter čezmejnih nelegalnih dejavnosti, si EU in Ukrajina še posebej želita okrepiti sodelovanje na področju pra- vosodja in notranjih zadev. EU predlaga, da se prizadevanja osre- dotočijo na: — oceno obsega nezakonitega priseljevanja preko Ukrajine. Države članice bodo z namenom premagati težave do konca 2002 skupaj s Komisijo izdelale analizo prednosti in pomanjkljivosti ter priložnosti in nevarnosti („SWOT“) obsto- ječih mehanizmov; kjer bodo ugotovili pomanjkljivosti, bo EU preučila ukrepe za izboljšanje, — izboljšanje sodelovanja pri ponovnem sprejemu lastnih držav- ljanov, ljudi brez državljanstva in državljanov tretjih držav, vključno s sklenitvijo sporazuma o ponovnem sprejemu, — podpiranje uporabe Ženevske konvencije v celoti, vključno s pravico za iskanje azila in spoštovanjem načel nevračanja, 64. V Kijevu bo za boljšo izmenjavo in analizo informacij na področju pravosodja in notranjih zadev vzpostavljena neuradna mreža veleposlaništev držav članic EU, Komisije in predstavnikov pomembnih mednarodnih organizacij. V okviru SPS bo vzpostav- ljen dialog med državami članicami, Komisijo, vključno z uradniki za zvezo v Kijevu, in pristojnimi ukrajinskimi organi, ki bo omo- gočil natančneje analizirati ukrajinske zahteve na tem področju. Poročilo bo predloženo svetu do konca 2000. Regionalno in čezmejno sodelovanje s sosednjimi državami 65. EU bo skušala spodbujati razvoj in krepitev pobud za regio- nalno in čezmejno sodelovanje, ki bi zajemale Ukrajino in njene sosednje države, tako da bo: — ciljno usmerjala obstoječe čezmejno sodelovanje ter regio- nalne in meddržavne programe. Posebna pozornost bo v tej zvezi posvečena vprašanjem varovanja meja, vključno s teh- nično posodobitvijo mejnih prehodov na meji med Ukrajino in Madžarsko, Poljsko, Romunijo in Slovaško, — nadaljevala z razvojem programov Tacis, usmerjenih v izbolj- šanje razvoja infrastrukturnih omrežij, kot sta Inogate in Traceca, da se izboljša gospodarsko sodelovanje v regiji. Sodelovanje na področju kulture in programov tesnega medinstitucionalnega sodelovanja ter izmenjave 66. EU bo podpirala krepitev tesnejših povezav med javnimi ustanovami, civilno družbo in nevladnimi organizacijami Unije in Ukrajine, tako da bo: — na področju izobraževanja in znanosti pospeševala programe izmenjave med šolami, univerzami in raziskovalnimi inštituti, potrebno pozornost pa bo posvečala tudi Centru za znanost in tehnologijo v Ukrajini, — vzpostavitev rednega dialoga med pravosodnimi organi držav članic in Ukrajine v civilnih in kazenskih zadevah, pa tudi in izvajanju spodbujanje Ukrajine k podpisu, ratifikaciji — pospeševala programe tesnega medinstitucionalnega sodelo- vanja med upravami na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pa tudi med strokovnimi združenji, sindikati, nevladnimi organizacijami in mediji. 122 SL Uradni list Evropske unije 18/Zv. 1 Komisija in države članice bodo usklajevale svoje programe. Komisija bo preučila možnost, da se v ta namen uporabijo programi Skupnosti (Tacis, Tempus in Democracy). Uporabili se bodo tudi dvostranski dokumenti držav članic. Na osnovi popisa obstoječih instrumentov (ki ga mora pripraviti Komisija v sodelovanju z Generalnim sekretariatom Sveta) in misije za ugotovitev potreb v Ukrajini bo Komisija poročala Svetu do junija 2000, nato pa bo predložila predloge ustreznih ukrepov. DEL IV Veljavnost 67. Ta Skupna strategija se uporablja od datuma objave za začetno obdobje štirih let. Na priporočilo Sveta jo Evropski svet lahko podaljša, revidira in, če je potrebno, prilagodi. Objava 68. Ta Skupna strategija se objavi v Uradnem listu. V Helsinkih, 11. decembra 1999 Za Evropski svet Predsednik P. LIPPONEN


title: Euroopa ülemkogu ühisstrateegia, 11. detsember 1999, Ukraina kohta

eurovoc_concepts:
Ukraine
cooperation agreement (EU)
cooperation policy
democracy
economic development
international security

formats: html pdf print

text: 114 ET Euroopa Liidu Teataja 31999E0877 23. 12. 1999 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 18/1. kd L 331/1 EUROOPA ÜLEMKOGU ÜHISSTRATEEGIA, 11. detsember 1999, Ukraina kohta (1999/877/ÜVJP) EUROOPA ÜLEMKOGU, võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 13 lõiget 2, ning arvestades, et: Euroopa ühenduste, nende liikmesriikide ja Ukraina vaheline partnerlus- ja koostööleping jõustus 1. märtsil 1998, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISSTRATEEGIA: I OSA EUROOPA LIIDU NÄGEMUS PARTNERLUSEST UKRAINAGA 1. Euroopa Liidu (EL) ja Ukraina vaheline ühistel väärtustel ja huvidel põhinev strateegiline partnerlus on oluline tegur rahu, stabiilsuse ja jõukuse kindlustamisel Euroopas. Ukraina vabadus, sõltumatus ja stabiilsus on ühed suurimad saavutused uues, vanadest eraldusjoontest vabanenud Euroopas. Ukrainal on tänu oma geograafilisele asendile, suurusele, elanikkonnale ning põhja-lõuna- ja ida-lääneteljelisele asendile ainulaadne seisund Euroopas, mistõttu on tal märkimisväärne piirkondlik osatähtsus. 2. Ukrainal on praegu suurepärased suhtes kõikide naabritega ning ta on võtnud olulisi riigi ülesehitamise ja demokraatia kindlustamise meetmeid. Tähelepanuväärseks saavutuseks on asjaolu, et hoolimata Ukraina siseriiklikest raskustest ja erimeelsustest on ta alates sõltumatuse saavutamisest mõjutanud märkimisväärselt piirkonna stabiilsust. EL on rahul Ukraina aktiivse osalemisega piirkonna stabiliseerimises ja soodustab Ukraina osatähtsuse suurenemist piirkondlikel koostööfoorumitel. Samuti on EL rahul Ukraina tuumadesarmeerimisalase kohustusega ning rahu ja julgeoleku säilitamise alase koostööga Euroopas ja mujal maailmas. 3. EL ja Ukraina vahelist strateegilist partnerlust on pidevalt tugevdatud alates Ukraina sõltumatuse saavutamisest. Selles suhtes on partnerlus- ja koostööleping märkimisväärne saavutus. Ukraina oli uutest sõltumatutest riikidest esimene, kes allkirjastas sellise lepingu, märkides sellega EL ja Ukraina soovi tugevdada koostööd. EL annab Ukrainale ülemineku- ja ümberkujundamisprotsessi jaoks väärtuslikku abi makromajandusliku finantsabi, Tacise programmi ja kahepoolsete programmide kaudu. 4. Pärast käimasoleva laienemisprotsessi lõppu on mõnedel tulevastel EL liikmesriikidel Ukrainaga ühine välispiir. Liidu laienemine tõhustab veelgi kõnesoleva piirkonna majanduse dünaamikat ja poliitilist stabiilsust, suurendades Ukrainaga koostöö võimalusi. 5. Euroopa Liidu strateegilised eesmärgid seoses Ukrainaga on järgmised: — aidata kaasa õigusriigile omase ning püsivalt toimivat turumajandust toetava stabiilse, avatud ja pluralistliku demokraatia tekkele Ukrainas, millest saab kasu kogu Ukraina rahvas, — teha Ukrainaga koostööd, et säilitada Euroopa ja kogu maailma stabiilsus ja julgeolek ning leida tõhusaid lahendusi Euroopa mandri ees seisvatele ühistele probleemidele, 18/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 115 — suurendada Ukrainaga majanduse-, poliitika- ja kultuurialast koostööd ning koostööd justiits- ja siseküsimustes. 6. EL tunnustab Ukraina euroopalikke püüdlusi ja tervitab tema Euroopat pooldavat valikut. EL kindel eesmärk on teha Ukrainaga püsivat koostööd siseriiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et toetada Ukraina edukat poliitilist ja majanduslikku ümberkujundamist, mis hõlbustab tulevikus Ukraina lähenemist ELle. EL ja selle liikmesriigid pakuvad Ukrainale võimalust jagada temaga mitmesuguseid nüüdisaegsete poliitiliste, majanduslike, sotsiaalsete ja haldusstruktuuride ülesehitamisega seotud kogemusi, olles täielikult teadlikud, et põhivastutus Ukraina tuleviku ees lasub Ukrainal endal. 7. Seetõttu võtab Euroopa Ülemkogu käesoleva ühisstrateegia vastu selleks, et tugevdada EL ja Ukraina vahelist strateegilist partnerlust. Euroopa Ülemkogu on teadlik asjaolust, et edukas, stabiilne ja turvaline Ukraina on EL parimates huvides. EL ja Ukraina vaheliste suhete õiguslikuks aluseks on partnerlus- ja koostööleping. Ukraina edukas integreerumine Euroopa majandusse eeldab kõnesoleva lepingu täielikku rakendamist ja sellega saab Ukraina kinnitada ka oma Euroopa identiteeti. 8. EL ja tema liikmesriigid muudavad Ukrainat käsitleva poliitika kõik aspektid kooskõlastatumaks, ühtsemaks ja vastastikku täiendavamaks. Euroopa Liit, ühendus ja tema liikmesriigid teevad koostööd ka piirkondlike ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ja nende raames ning samasugusel seisukohal olevate partneritega, et täita partnerlus- ja koostöölepingus ning käesolevas ühisstrateegias sätestatud eesmärke. Ühenduse ja tema liikmesriikide seisukohad, mida on väljendatud kõikidel asjakohastel foorumitel, on kooskõlas käesoleva ühisstrateegiaga. Euroopa Ülemkogu kutsub Ukrainat üles tegema ELga koostööd käesoleva ühisstrateegia alusel, millest saavad kasu mõlemad osapooled. II OSA PÕHIEESMÄRGID Euroopa Ülemkogu on määratlenud järgmised põhieesmärgid: I. Demokraatia arengu ja majandusliku üleminekuprotsessi toe- tamine Ukrainas II. Euroopa mandri stabiilsuse ja julgeoleku tagamine ning ühiste probleemide lahendamine III. EL ja Ukraina vahelise tugevdatud koostöö toetamine seoses EL laienemisega I. Demokraatia arengu ja majandusliku üleminekuprotsessi toetamine Ukrainas EL ja Ukraina on ühiselt huvitatud demokraatia arengu ja majan- dusliku üleminekuprotsessi kiirendamisest Ukrainas. Ukraina edu- kas üleminek ei taga jõukust mitte ainult Ukrainale, vaid kogu piirkonnale. Selleks et kõnealune üleminek oleks edukas, tuleb läbi viia demokraatia ja õigusriigi kindlustamiseks vajalikud refor- mid ning toimiva turumajanduse loomiseks vajalikud majandus- ja sotsiaalreformid. EL teeb ettepaneku tugevdada koostööd Ukrainaga järgmistes valdkondades: I. i) Demokraatia, õigusriigi ja avalik-õiguslike asutuste tugevdamine Ukrainas 9. EL tervitab Ukraina saavutusi demokraatliku süsteemi, täpse- loomisel ning parlamentaarse malt mitme partei süsteemi põhiseaduse vastuvõtmisel. EL tunnustab Ukraina saavutusi oma ühtsuse säilitamisel, hoolimata riigisisestest erinevustest. 10. EL toetab kõiki Ukraina jõupingutusi seoses demokraatia, hea valitsemistava, inimõiguste ja õigusriigi saavutamisega. Euroopa Liit leiab, et kõikidele Ukraina kodanikele valikuvõimalusi pak- kuva ja kasu toova toimiva turumajanduse eeltingimuseks on õigusriik. EL toetab Ukraina õigussüsteemi ümberkujundamise alaseid jõupingutusi partnerlus- ja koostöölepingu raames. Nõue- tekohaselt toimival sõltumatul kohtul, pädeval politseiteenistusel ning hästi toimivatel ja hea väljaõppe saanud riiklikel, piirkond- likel ja kohalikel haldusasutustel on oluline tähtsus valitsuse otsuste tõhusal rakendamisel. EL soodustab Ukraina jõupingutusi seoses avalik-õiguslike asutuste tõhususe, läbipaistvuse ja demo- kraatliku olemuse parandamisega, k. a vaba ajakirjanduse arenda- misega. Kõnealused tegurid on majandusliku ja sotsiaalse arengu eeltingimuseks ning aitavad kaasa kaasaegse kodanikuühiskonna loomisele. 11. EL peab tähtsaks kodanikuühiskonna ning konkurentsivõime- lise ja investorisõbraliku majanduskeskkonna arendamist Ukrai- nas ja soodustab Euroopa Liidu ja Ukraina rahvaste ja valitsusvä- liste organisatsioonide vaheliste sidemete tihenemist. EL tõdeb rahuloluga, et Ukraina on heaks kiitnud Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) vastastikuse mõistmise memo- randumi ja soovitab Ukrainal teha tihedat koostööd OSCE sealse projektikoordinaatoriga. EL toetab Ukraina jõupingutusi, mille eesmärk on rahvusvähemuste õiguste kaitse ja edendamine, ning kutsub Ukrainat üles jätkama kõnealuses valdkonnas tehtavat tööd, sh koostööd rahvusvähemuste ülemkomissariga. 116 ET Euroopa Liidu Teataja 18/1. kd 12. EL peab eriti oluliseks tihedat koostööd Ukrainaga Euroopa Nõukogu ja OSCE raames. Seoses sellega soovitab EL Ukrainal täita oma kohustusi ja kohandada oma õigusakte nii, et need vas- taksid Euroopa Nõukogu normidele ja standarditele, eelkõige kohustustele, mis Ukraina võttis endale 1995. aastal Euroopa Nõukoguga ühinedes. EL juhib tähelepanu OSCE/Demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroo (ODIHR) valimiste järele- valve missiooni järeldustele, mis käsitlevad Ukraina 1999. aasta presidendivalimiste läbiviimist, et kõnealuste valmiste läbiviimi- sel ei järgitud mitmeid OSCE seatud kohustusi, ning kutsub Ukrai- nat üles järgima tulevikus valimistel OSCE järelevalvemissiooni soovitusi. I. ii) Ukraina majanduse ülemineku toetamine 18. Silmas pidades Ukraina suuri võlakohustusi, on Ukraina majanduse taastamiseks vaja jätkuvat eraõiguslike võlausaldajate osalemist. Ühiselt tuleb leida lahendusi Ukraina võlateenindusega seotud probleemidele. 19. EL on täielikult teadlik asjaolust, et Ukraina majandusreforme on sageli vaja läbi viia keerulises väliskeskkonnas. EL makroma- janduslikku finantsabi tuleks vajaduse korral anda vastavalt keh- testatud kriteeriumidele ja menetlustele, et toetada makromajan- duse stabiliseerimist ja põhjalikku struktuurireformi kooskõlas Rahvusvahelise Valuutafondi ja Maailmapanga programmidega. EL on jätkuvalt valmis toetama Ukraina majanduse ümberkujun- damist kõnealustel tingimustel. EL makromajandusliku finantsabi tõhustada majanduse aitab Ukrainal avada oma majanduse, kohandamist ja konkurentsi ning integreerida oma majandus Euroopa ja maailma majandusse. 13. EL kohustub toetama Ukraina jõupingutusi majandustegevust soodustava keskkonna loomisel ning toetab Ukrainat majandus- ja sotsiaalreformide alal. 20. EL toetab Ukrainat, tõhustades õigusaktide järkjärgulist üht- lustamist ELi õigusaktidega eelkõige sellistes valdkondades nagu konkurentsipoliitika, standardid ja sertifitseerimine, intellektuaal- omandi õigused, andmekaitse, tolliprotseduurid ja keskkond. 14. EL soodustab sellise makromajanduspoliitika loomist Ukrai- nas, mille eesmärk on tagada hindade stabiilsus, riigi rahade mõistlik kasutamine ja püsiv jooksevkonto seisund. Hindade sta- biilsuse saavutamiseks on oluline, et keskpangal lubataks tegut- seda poliitikast sõltumatuna. Olemasolevaid finantssektori usal- datavuse järelevalvet käsitlevaid sätteid on vaja tugevdada. On vaja parandada maksude kogumist ning tuleks vältida teatavatele majandussektoritele ajutiste maksusoodustuste ja -vabastuste and- mist. raames läbi ulatuslikud struktuuri-, majandus- 15. EL soovitab tungivalt Ukrainal suurendada toimiva turuma- janduse ülesehitamiseks tehtavaid jõupingutusi ning viia Rahvus- vahelise Valuutafondiga kokkulepitud põhjaliku reformiprog- rammi ja haldusreformid. Need peaksid hõlmama selgete omandiõiguste kehtestamist ja tugevdamist, erastamise jätkumist, hindade jätku- vat liberaliseerimist, elektrienergia- ja veehinna ning üüritariifide tõstmist kuludele täielikult vastavale tasemele, majandustegevuse ümberkorraldamist ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõ- tete kasvu soodustamist. Kõnealuste reformide läbiviimist tuleks üldiselt kiirendada. Seoses sektorite ümberkujundamisega tuleks erilist tähelepanu pöörata põllumajandus-, energeetika- ja trans- pordisektorile. 21. Toimiva turumajanduse loomist käsitleva programmi raken- damisel tuleb kehtestada täpselt määratletud sotsiaalkindlustus- süsteem, et võetaks arvesse turumajandusele ülemineku sotsiaal- seid aspekte. II. Euroopa mandri stabiilsuse ja julgeoleku tagamine ning ühiste probleemide lahendamine EL ja Ukraina on ühiselt huvitatud vaba ja demokraatliku Euroopa stabiilsuse ja julgeoleku säilitamisest. Ukrainal on tänu oma põhja- lõuna- ja ida-lääneteljelisele geopoliitilisele asendile ainulaadne seisund Euroopas. EL tunnistab Ukraina piirkondlikku tähtsust. Seoses sellega teeb EL Ukrainale ettepaneku tugevdada koostööd, pöörates erilist tähelepanu tuumaohutusele ning poliitilise dia- loogi tugevdamisele vastavalt partnerlus- ja koostöölepingule, et muuta kõnealust koostööd ühtsemaks ja toimivamaks. EL soovib süvendada koostööd Ukrainaga, et leida tõhusaid lahen- dusi järgmistele mandri ees seisvatele ühistele probleemidele: 16. On vaja käivitada maareform, et soodustada muu hulgas maa pikaajalist rentimist laenude tagatisena, mis aitaks suurendada põllumajandusse tehtavaid investeeringuid. 17. Ukraina arengu jaoks on olulise tähtsusega ka ligi meelitada ja kaitsta siseriiklikke ja välisinvesteeringuid. Seoses sellega mär- gib EL, et väidetavad korruptsioon ja halb valitsemistava kahjus- tavad Ukraina majanduse mainet. Euroopa Liit toetab Ukrainat siseriiklike ja välisinvesteeringute suurendamiseks ning rahvusva- heliste laenuandjate nõuete täitmiseks vajaliku majanduspoliitika väljatöötamisel ja vastuvõtmisel. II. i) Euroopa stabiilsuse ja julgeoleku tugevdamise alane koostöö 22. EL toetab Ukraina jõupingutusi piirkondliku koostöö ja sta- biilsuse parandamise alal, sh jõupingutusi Musta mere koostööor- ganisatsiooniga, Läänemeremaade Nõukoguga ning Gruusia, Ukraina, Usbekistani, Azerbaidžaani ja Moldovaga tehtava koos- töö raames. EL tervitab Ukraina ja kõikide tema naabrite vaheliste suhete positiivset arengutendentsi ning usub, et kõnealuste suhete huvides on jääda tugevaks ja stabiilseks. Samuti juhib EL tähele- panu panusele, mille Ukraina kui Kagu-Euroopa stabiilsuspakti vaatleja on andnud Euroopa stabiilsusesse. 18/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 117 23. EL ja Ukraina on ühiselt huvitatud vaba ja demokraatliku Euroopa stabiilsuse ja julgeoleku säilitamisest. Lahendamaks ühi- selt ja tõhusalt Euroopa ja maailma julgeoleku ees seisvaid prob- leeme, on vaja tugevdada partnerlus- ja koostöölepingu, Euroopa Nõukogu ja ÜRO raames EL ja Ukraina vahel toimuvate nõupi- damiste mehhanisme ning OSCE ja Ukraina vahelist koostööd. 29. EL ja Ukraina vahelistes suhetes on esmatähtsad tuumaohu- tus ja Tšernobõli tuumaelektrijaama tegevuse lõpetamine. EL soo- dustab sõltumatu tuumaalase reguleeriva asutuse loomist Ukrai- nas ja soovitab Ukrainal täita oma kohustust rakendada G7-riikide ja Ukraina vahelist 1995. aasta vastastikuse mõistmise memoran- dumit Tšernobõli tuumaelektrijaama sulgemise kohta. Vastuta- suks toetab EL Ukrainat alternatiivenergiatootmise võimsuse rahastamisel. 24. EL õnnitleb Ukrainat selle puhul, et ta valiti ÜRO Julgeoleku- nõukogusse (2000–2002). Seetõttu peab EL süvendama ja laien- dama Ukrainaga ametnike ja ministrite tasandil kahepoolselt ning ELi mehhanismide abil peetavat poliitilist dialoogi. Euroopa jul- geolekuharta vastuvõtmine soodustab OSCE liikmesriikide vahe- list koostööd. 30. Samuti on EL huvitatud Ukrainaga koostöö tõhustamisest sellistes küsimustes nagu kiirguskaitse, jäätmehooldus, tuumara- jatiste saastatusest puhastamine ja demonteerimine ning termo- tuumasünteesitehnoloogia alased uuringud. Kõnealust koostööd hõlbustavad hiljuti Euratomi ja Ukraina vahel allkirjastatud tuumaohutuse- ja termotuumasünteesialased koostöölepingud. 25. EL edendab ja toetab dialoogi, mis käsitleb Lääne-Euroopa ja Ukraina vahel viimastel aastatel väljatöötatud kriisiohjamise ja jul- geoleku tagamisega seotud üld- ja eriküsimusi ning praktilise koostöö tugevdamist kõnealuses valdkonnas, rakendades eelkõige Lääne-Euroopa Liidu ja Ukraina vahel hiljuti koostatud tegevus- kava. 31. Lisaks soovitab EL Ukrainal võtta resoluutseid keskkonnakait- sealaseid meetmeid. Kõnealuses valdkonnas on esmatähtsad ini- meste tervise kaitsmine joogivee, õhu ja pinnase saastumise eest, loodusvarade säästev ja vastutustundlik kasutamine ning õhu ja vee piiriülese saastuse piiramine. 26. EL on ka huvitatud Ukrainaga koostöö tugevdamisest eks- pordi kontrollimise ning massihävitusrelvade ja nende tarneveo- kite leviku tõkestamise alal ning soovitab Ukrainal täita keemia- relvade konventsioonist tulenevaid kohustusi. 27. Lisaks julgustab EL Ukrainat saavutama jalaväemiinide kasu- tamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsiooni eesmärke. Samuti soovitab EL Ukrainal välja töötada väike- ja kergrelvade destabiliseeriva han- kimise ja leviku vastase võitluse strateegia. III. EL ja Ukraina vahelise tugevdatud koostöö toetamine seoses EL laienemisega Pärast käimasoleva laienemisprotsessi lõppu on mõnedel tulevas- tel EL liikmesriikidel Ukrainaga ühine välispiir. EL soovib panus- tada nii Euroopa Liidule kui ka Ukrainale vastastikust kasu too- vasse protsessi. Seoses sellega teeb EL ettepaneku tugevdada Ukrainaga koostööd eelkõige justiits- ja siseküsimustes. EL soo- dustab ka Ukraina osalemist piirkondlikes, Euroopa ja maailma struktuurides. EL võiks tugevdada koostööd Ukrainaga järgmistes valdkondades: II. ii) Keskkonna-, energeetika- ja tuumaohutusealane koostöö III. i) Ukraina toetamine integreerumisel Euroopa ja maailma majan- dusse 28. EL püüab tõhustada Euroopa stabiilsust ja teha Ukrainaga koostööd energeetika ja tuumaohutuse alal, toetades energiasek- tori põhjalikku ümberkujundamist, jätkates muu hulgas Ukrai- naga koostööd energeetikasektori rahaliste vahendite taastamise kava rakendamist, mis hõlmab hindade liberaliseerimist, maksude kogumise tõhustamist ja jaotusettevõtete erastamist. Seoses sel- lega edendab EL Ukrainas tõhusat ja keskkonnateadlikku energia- kasutust, tugevdab uusi energeetikainstitutsioone ja -asutusi ning parandab nende poliitiliste otsuste tegemise suutlikkust. 32. Euroopa Liit toetab Ukrainat ja soovitab tal kahekordistada oma jõupingutusi, et täita Maailma Kaubandusorganisatsiooni liikmelisusega seotud kohustusi. Euroopa Liit soovitab Ukrainal täielikult ära kasutada partnerlus- ja koostöölepinguga pakutud võimalusi, et hõlbustada kahesuunaliselt toimivat kaubandust ja investeerimistegevust. Samuti tutvub Euroopa Liit asjaoludega, tänu millele oleks lisaks Maailma Kaubandusorganisatsiooniga (WTO) ühinemisele võimalik tulevikus luua EL ja Ukraina vahe- lise partnerlus- ja koostöölepinguga ettenähtud vabakaubandus- piirkond. 118 ET Euroopa Liidu Teataja 18/1. kd 33. Soodsate investeerimisolude loomiseks Ukrainas soovitab EL Ukrainal pidada läbirääkimisi EL liikmesriikidega investeeringute kaitse kahepoolsete lepingute osas ja ratifitseerida need, et soo- dustada otseseid välisinvesteeringuid. EL soovitab ka Ukraina kohalikel, piirkondlikel ja riiklikel asutustel kasutada uuest riik- likke kontsessioone käsitlevast seadusest tulenevaid võimalusi, et meelitada investeeringuid avalikku infrastruktuuri ja teenustesse. III. iii) Piirkondlik ja piiriülene koostöö naaberriikidega 36. EL soodustab Ukrainat ja selle naaberriike hõlmavate piir- kondlike ja piiriüleste koostööalgatuste väljatöötamist ja tugevda- mist. Seoses sellega pöörab EL suuremat tähelepanu piirikontrol- liga seotud küsimustele. III. ii) Koostöö justiits- ja siseküsimustes 34. EL ja Ukraina on ühiselt huvitatud ebaseadusliku sisserände ja inimkaubanduse vastu võitlemise alase koostöö arendamisest. EL ja Ukraina on mõlemad huvitatud ka koostöö arendamisest pii- ride turvalisuse alal ja ühise probleemi, s. o organiseeritud kurite- gevuse, k. a rahapesu ning ebaseadusliku uimasti- ja relvaäri vas- tasest võitlusest. 35. Silmas pidades praegu ELs käimasolevat laienemisprotsessi, püüab EL tõhustada Ukrainaga dialoogi, mis käsitleb Ukraina vii- sapoliitika kohandamist EL viisapoliitikaga, võttes kasutusele EÜ sätete kohased viisanõuded ja piisavalt võltsimiskindlad reisido- kumendid. 37. Seoses infrastruktuurivõrkude arenguga eelkõige transpordi, telekommunikatsiooni, elektri ja energiatorustike alal pöörab EL Tacise programmi kaudu erilist tähelepanu sellistele piirkondlikele algatustele nagu Inogate (riikidevaheline nafta- ja gaasitransport Euroopasse) ja Traceca (Euroopa, Kaukaasia ja Kesk-Aasia vahe- line transpordikoridor), et parandada kõnealuse piirkonna majan- duskoostööd. EL selgitab välja, kuivõrd on võimalik ühendada Ukraina transpordisüsteemid (maantee- ja raudteetransport) üleeuroopaliste võrkudega ning püüab leida vastastikku rahulda- vaid võimalusi transpordiküsimuste lahendamiseks. Selleks pöö- ratakse eritähelepanu muude rahastajate ja rahvusvaheliste finant- seerimisasutuste tegevuse kooskõlastamise tugevdamisele ning eraõigusliku sektori osalemise soodustamisele, mis on kõnealuse ettevõtmise õnnestumise olulised tegurid. VAHENDID JA VÕIMALUSED Üldsätted 38. oKäesolevat ühisstrateegiat rakendatakse vastavalt asutamis- lepingute suhtes kohaldatavatele menetlustele. Nõukogu ja komis- jon tagavad vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklitele 3 ja 13 Euroopa Liidu meetmete ühtsuse, järjekindluse ja tõhususe käes- oleva ühisstrateegia rakendamisel. 39. EL aitab kaasa käesoleva ühisstrateegia eespool nimetatud ees- märkide saavutamisele, kasutades asjakohaselt kõiki Euroopa Lii- du, ühenduse ja selle liikmesriikide käsutuses olevaid vahendeid ja võimalusi. 40. Nõukogu peasekretär, kes tegutseb ühise välis- ja julgeoleku- poliitika kõrge esindajana, aitab asutamislepingutest tulenevate kohustuste raames ning vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklitele 18 ja 26 nõukogul ja eesistujariigil rakendada käesolevat ühis- strateegiat ühise välis- ja julgeolekupoliitika eesmärkide ja alg- atuste osas. Komisjon osaleb koostöös täiel määral kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklitega 18 ja 27. Nõukogu, komisjon ja liikmesriigid 41. Nõukogu, komisjon ja liikmesriigid: — vaatavad vastavalt oma volitustele ja võimalustele läbi olemas- olevad meetmed, programmid, vahendid ja poliitika, et tagada nende vastavus käesolevale ühisstrateegiale, mis põhineb II osa põhieesmärkidele ja milles on võetud nõuetekohaselt arvesse III osa erialgatusi, — kasutavad täiel määral ja asjakohaselt olemasolevaid vahen- deid ja võimalusi, eelkõige partnerlus- ja koostöölepingut, samuti asjaomaseid EL ja liikmesriikide programme, ning arendavad ja haldavad sellel eesmärgil soovituslikku loendit Euroopa Liidu, ühenduse ja liikmesriikide ressurssidest, mille abil käesolevat ühisstrateegiat rakendatakse. Kooskõlastamine 42. Liikmesriigid teevad täiendavaid jõupingutusi, et kooskõlas- tada Ukraina suhtes võetavaid meetmeid, sh tegevust sellistes piir- kondlikes ja rahvusvahelistes organisatsioonides nagu Euroopa Nõukogu, ÜRO, OSCE, Majanduskoostöö ja Arenguorganisat- siooni ja rahvusvahelised finantseerimisasutused, k. a ühendusega tehtava töö kooskõlastamine selle pädevusse kuu- luvates valdkondades. (OECD) 43. Liikmesriikide ja komisjoni vahelise tegevuse kooskõlasta- mine tagatakse muu hulgas Ukrainas asuvate vastavate esindajate korrapäraste nõupidamistega. 44. Nõukogu, komisjon ja liikmesriigid astuvad samme piirkond- like ja rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava koostöö tõhus- tamiseks ning püüavad saavutada käesoleva strateegia eesmärke koos teiste riikidega, kellel on samasugused seisukohad. 45. Euroopa Liit kutsub 1997. aasta detsembris Euroopa Ülem- kogul Luxembourgis käivitatud laienemisprotsessil kandidaatrii- kideks nimetatud riike ühinema käesoleva ühisstrateegia raames võetavate meetmetega. 18/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 119 Rakendamine ja läbivaatamine 46. Nõukogu: — tagab, et iga järgmine eesistujariik esitab nõukogule oma üld- programmi raames käesoleva ühisstrateegia rakenduskava, mis põhineb II osa eesmärkidel ja milles on võetud nõueteko- haselt arvesse III osas nimetatud erialgatusi, — vaatab läbi EL käesoleva strateegia kohase tegevuse, annab sel- lele hinnangu ja esitab Euroopa Ülemkogule vähemalt kord aastas aruande eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta, — tutvub muu hulgas missiooni juhi korrapäraste aruannete alu- sel Ukraina olukorraga ja sellega, kuidas Ukraina on teinud koostööd käesoleva strateegia rakendamisel, ning annab Euroopa Ülemkogule esitatavas aruandes sellekohase hinnan- gu, — esitab vajaduse korral Euroopa Ülemkogule soovitusi käes- oleva strateegia II ja III osa muutmiseks. 47. Komisjon osaleb eespool nimetatud tegevuses vastavalt oma volitustele. Koostöö Ukrainaga 48. EL ja selle liikmesriigid teevad Ukrainaga tihedat koostööd käesoleva ühisstrateegia rakendamiseks eelkõige partnerlus- ja koostöölepingu ning selle institutsioonide kaudu. Erialgatused 49. EL viib läbi käesoleva ühisstrateegia III osas sätestatud erial- gatusi, mis põhinevad II osas määratletud põhieesmärkidel. Kõne- aluseid erialgatusi kohandatakse vajaduse korral ja need ei välista võimalike uute algatuste läbiviimist käesoleva ühisstrateegia keh- tivusaja jooksul. Nõukogu, komisjon ja liikmesriigid toetavad vas- tavalt oma volitustele ja võimalustele kõnealuseid erialgatusi ning teevad koostööd nende rakendamiseks. III OSA ERIALGATUSED Erialgatused, mis ei välista võimalikke uusi algatusi, on järgmised: Komisjon uurib koostöös liikmesriikidega võimalust abistada Ukraina televisiooni selliste programmide nagu Euronews edas- tamisel. Sellekohane töö algab 2000. aasta juunis. Demokraatia, õigusriigi ja avalik-õiguslike asutuste tugevda- mine Ukrainas Ukraina majanduse ülemineku toetamine 50. EL teeb järgmisi jõupingutusi, et toetada Ukrainas demokraa- tiat, head valitsemistava, inimõigusi ja õigusriiki: — toetab vastavalt Dublinis toimunud Euroopa Ülemkogu järel- dustele Ukraina jõupingutusi demokraatiat ja inimõigusi käsit- levate rahvusvaheliste kohustuste järgimisel eelkõige seoses surmanuhtluse kaotamise, hea valitsemistava edendamise, tõhusa ja läbipaistva õigussüsteemi ning demokraatlike koha- like omavalitsustega, tehes muu hulgas koostööd Euroopa Nõukogu ja OSCEga, — alustab korrapärast dialoogi EL liikmesriikide ja Ukraina ombudsmanide vahel, et tugevdada Ukraina kõnealuse insti- tutsiooni osatähtsust, — soovitab Ukrainal allkirjastada ja ratifitseerida asjakohased rahvusvahelised inimõigustealased dokumendid, eelkõige ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste konventsiooni teine vabatahtlik protokoll, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kuues lisaprotokoll ja ÜRO pagulassei- sundi konventsioon, ning neid rakendada, — suurendab ajakirjanike ja asjakohaste asutuste vahelist koos- arengule. ajakirjanduse aidata kaasa tööd, vaba et 51. EL aitab Ukrainal edendada majandusreformi, tõhustades majanduspoliitiliste nõuannete mõju muu hulgas partnerlus- ja koostöölepingu raames nüüdisaegse liberaalse turumajanduse arengu soodustamiseks läbiviidava asjakohase kõrgetasemelise dialoogi kaudu. 52. EL on valmis tehniliselt toetama Ukraina majandus- ja sot- siaalreforme, kui Ukraina võtab ümberkujundamiseks vajalike tin- gimuste loomiseks ettenähtud meetmeid. EL uurib võimalust osu- tada Ukrainale tehnilist abi, mille eesmärk on: — toetada Ukrainas läbipaistva ja püsiva õigusliku, regulatiivse ja institutsioonilise raamistiku väljatöötamist, et tõhustada majandustegevust ning suurendada siseriiklikke ja välisinves- teeringuid. Komisjon koostab koostöös liikmesriikide ja muude pädevate asutustega kõnealust algatust käsitleva aru- ande 2000. aasta detsembriks, — tõhustada Ukraina õigusaktide järkjärgulist ühtlustamist EL õigusaktidega ning nende rakendamist eelkõige konkurentsi- poliitika, finantsteenuste, standardite ja sertifitseerimise, fis- kaalpoliitika, tööhõive ja intellektuaalomandi õiguste alal. Komisjonil on palutud teha sellekohased ettepanekud 2000. aasta juuniks, 120 ET Euroopa Liidu Teataja 18/1. kd — toetada tervishoiusüsteemi arengut, parandades eelkõige ini- meste tervishoiualast teadlikkust ja koolitust, et piirata nak- kushaiguste levikut. Komisjon koostab koostöös liikmesrii- kide ja muude pädevate asutustega kõnealust algatust käsitleva aruande 2001. aasta juuniks. 53. Liikmesriigid selgitavad välja, mis viisil toetada Ukrainat järg- mistes ettevõtmistes: — täpselt määratletud sotsiaalkindlustussüsteemi arendamine eelkõige sotsiaalabi ja pensionisüsteemide osas, — sotsiaaldialoogi toetamine ning Rahvusvahelise Tööorganisat- siooni töönormide, eelkõige seitsme põhilise töönormi järgi- mine ja rakendamine. Seoses tööhõivealaste õigusaktide rati- fitseerimise ja rakendamisega tuleks erilist tähelepanu pöörata sugupoolte võrdõiguslikkusele. Euroopa stabiilsuse ja julgeoleku tugevdamise alane koostöö 54. EL uurib, kuidas parandada partnerlus- ja koostöölepingul põhineva käimasoleva poliitilise dialoogi raames Ukrainaga teh- tava Euroopa stabiilsuse ja julgeoleku alase koostöö järjepidevust, paindlikkust ja sisukust ning kuidas muuta see toimivamaks ja tõhusamaks, kasutades selleks järgmisi vahendeid: — uurides võimalusi seada sisse korrapärased juhtkolmiku ja Ukraina vahelise dialoogi käigus toimuvad kohtumised eks- pertide tasemel, mida peetakse desarmeerimist, tuumarelva leviku tõkestamist ja tavarelvade eksporti käsitleva ühise välis- ja julgeolekupoliitika töörühmade raames ning millest esi- mene korraldatakse 2000. aastal/2000. aasta esimesel poolel. Kõnealustes rühmades peetava dialoogi eesmärk on käivitada EL ja Ukraina vaheline koostöö järgmistel aladel: massihävi- tusrelvade, sh keemia-, väike- ja kergrelvade leviku tõkesta- mine väikerelvi käsitleva ühismeetme alusel (1999/34/ÜVJP), — uurides võimalust tõhustada EL ja Ukraina vahelist dialoogi, et suurendada tavarelvade üleandmisega seotud vastutustunnet ja läbipaistvust, juhindudes vajaduse korral täielikult EL tege- vusjuhendist, — uurides tihedama koostöö võimalusi konfliktide vältimise ja kriiside ohjeldamise alal muu hulgas selliste asjakohaste rah- vusvaheliste organisatsioonide raames nagu ÜRO ja OSCE, ning püüdes leida poliitilist lahendust kõnesoleva piirkonna konfliktidele. Seda aitaksid saavutada Ukraina ja OSCE töö- rühma juhtkolmiku vahelised korrapärased kohtumised. Üks eesmärk oleks töötada koos Ukrainaga välja ühised konflik- tide vältimise ja kriiside ohjeldamisega seotud välispoliitilised algatused seoses konkreetsete kolmandate riikide ja piirkon- dadega, eelkõige Ukrainaga piirnevate piirkondadega. 55. EL käivitab alates 2000. aastast järgmised Euroopa julgeoleku ja stabiilsuse tugevdamist käsitlevad erialgatused: — Ukraina osalemise soodustamine, kui EL kasutab Lääne- Euroopa Liitu Petersbergi ülesannete raames toimuvatel mis- sioonidel, — võimaluste uurimine, kuidas abistada Ukrainat jalaväemiinide kasutamise, ladustamise, tootmise ja üleandmise keelustamise ning nende hävitamise konventsioonist tulenevate kohustuste täitmisel, — võimaluste uurimine, kuidas algatada EL ja Ukraina vahel koostöö, tõkestamaks väikerelvade salakaubavedu, mis on üks ebastabiilsuse allikas Ukraina ja teiste kõnesoleva piirkonna riikide jaoks. EL võib pärast kõnealuse piirkonna olukorra ja vajaduste määratlemist ja analüüsi koostada sellekohase ühis- meetme, et: 1) tugevdada politsei ja/või kohalike tolliasutuste kontrolli- suutlikkust; 2) käsitleda koolituskursustel kõnealust kuriteo eriliiki; 3) arendada teabevahetust EL ja Europoli liikmesriikide vahel, et tõhustada väikerelvadega seotud kuritegude analüüsi. Keskkonna-, energeetika- ja tuumaohutusealane koostöö 56. Ühendus on valmis toetama selle spetsiaalse töökonna jõupin- gutusi, mis on loodud Ukraina asutuste jõupingutuste toetamiseks seoses energeetikasektori ümberkujundamisega. 57. Ühenduse toetus G7-riikide tegevuskavale hõlmab Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga hallatava tuumaohutuse fondi kaudu antavat rahalist toetust Tšernobõli elektrijaama ohu- tuse parandamiseks lühikese aja jooksul enne selle sulgemist, samuti hõlmab see elektrijaama tegevuse lõpetamist, selle sulge- misega kaasnevate sotsiaalsete tagajärgede käsitlemist, osalemist reaktorikatmise rakenduskavas ja asendusrajatiste ehitustööde rahastamises vastavalt varasematele kohustustele, mille eesmärk on hüvitada Ukraina energiakadu, tingimusel et kõik vältimatut tähelepanu vajavad nõudmised täidetakse rahuldavalt, sh saavu- tatakse ühine seisukoht laenu tingimuslikkuse ning laenu ja taga- tist käsitleva kokkuleppe osas, ning eeldusel et Ukraina täidab oma kohustust rakendada 1995. aasta vastastikuse mõistmise memorandumit. 58. EL püüab toetada Ukrainat seoses sealse keskkonnaolukorra negatiivse mõju vähendamisega inimeste tervisele, täpsemalt seo- ses joogivee, reoveepuhastuse, jäätmete kogumise ja kõrvaldamise ning õhusaastega. EL toetab keskkonnateenuste eest vastutavate kommunaalettevõtete institutsioonilist ümberkujundamist, muid tehnilise abi projekte ja keskkonnainvesteeringuid. 18/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 121 toimub 59. Järgmine konverents “Environment 2002. aasta septembris Kiievis, mis võimaldab suurendada Ukraina keskkonnaküsimuste alast teadlikkust. Liikmesriigid ja komisjon uurivad võimalust pakkuda keskkonnakaitse- ja tuuma- ohutuseministeeriumile tehnilist abi/toetust seoses konverentsi ettevalmistamise ja kavandamisega. for Europe” — alustada korrapärast dialoogi liikmesriikide ja Ukraina koh- tuorganite vahel tsiviil- ja kriminaalasjades, sh soovitades Ukrainal allkirjastada, ratifitseerida ja rakendada kõige oluli- semad konventsioonid, näiteks Ühinenud Rahvaste Organisat- siooni konventsioon rahvusvahelise organiseeritud kuritege- vuse vastu, Ukraina toetamine integreerumisel Euroopa ja maailma majandusse 60. EL on endiselt valmis toetama Ukraina jõupingutusi WTOga ühinemiseks seatud nõuete täitmisel ja vajaduse korral seda toe- tust suurendama. Eritähelepanu pööratakse Ukraina kaubandus- ja investeerimistakistuste kõrvaldamisele, alustades partnerlus- ja koostöölepinguga ning WTOga vastuolus olevate kaubandus- meetmete kõrvaldamisest. 61. EL tutvub asjaoludega, tänu millele oleks lisaks WTOga ühi- nemisele võimalik tulevikus luua EL ja Ukraina vahelise partnerlus- ja koostöölepingu artiklis 4 sätestatud vabakauban- duspiirkond. Vabakaubanduspiirkonda käsitlev käimasolev majandusliku otstarbekuse uuring annab olukorra hindamiseks olulist teavet. 62. Komisjon selgitab välja võimalused, kuidas süvendada Ukrai- naga partnerlus- ja koostöölepingu kaubanduse ja investeeringute allkomitee raames peetavat investeerimisalast dialoogi ning esi- tab nõukogule aruande 2000. aasta juuniks. Koostöö justiits- ja siseküsimustes 63. Silmas pidades EL käimasolevat laienemisprotsessi ja võttes arvesse asjaolu, et Ukraina on oma asukoha tõttu oluline transii- diriik paljude piiriüleste ebaseaduslike toimingute jaoks, on EL ja Ukraina eriti huvitatud koostöö sisseseadmisest justiits- ja sisekü- simustes. EL soovitab suunata jõupingutused järgmisele: — hinnata Ukraina kaudu toimuva ebaseadusliku sisserände ula- tust. Liikmesriigid ja komisjon koostavad 2000. aasta lõpuks kõnealuste probleemide vastase võitluse olemasolevate meh- hanismide tugevaid eeliseid, puudusi, võimalusi ja ohte käsit- leva analüüsi (SWOT); puuduste esinemise korral teeb EL otsuse heastavate meetmete kohta, — parandada koostööd oma kodanike, kodakondsuseta isikute ja kolmandate riikide kodanike tagasivõtmise osas, sh sõlmida tagasivõtuleping, — pakkuda Ukrainale praktilist abi rahapesualaste õigusaktide rakendamisel kohe pärast nende jõustamist, — seada sisse EL liikmesriikide õiguskaitseorganite, Europoli ja Ukraina õiguskaitseorganite vaheline koostöö. 64. Kiievis luuakse mitteametlik võrgustik, kuhu kuuluvad EL liik- mesriikide saatkonnad, komisjon ja asjakohaste rahvusvaheliste organisatsioonide esindajad ning mille eesmärk on parandada justiits- ja siseküsimusi käsitleva teabe vahetamist ja analüüsi. Tänu partnerlus- ja koostöölepingu raames toimuvale liikmesrii- kide, komisjoni, sh Kiievis asuvate kontaktametnike, ja Ukraina pädevate asutuste vahelisele dialoogile on võimalik täpsemalt ana- lüüsida Ukraina vajadusi kõnealuses valdkonnas. Aruanne esita- takse nõukogule 2000. aasta lõpuks. Piirkondlik ja piiriülene koostöö naaberriikidega 65. EL püüab soodustada Ukrainat ja selle naaberriike hõlmavate ja piirkondlike ja piiriüleste koostööalgatuste väljatöötamist tugevdamist järgmiselt: — kasutades sihtotstarbeliselt olemasolevat piiriülest koostööd ning piirkondlikke ja riikidevahelisi programme. Seoses sel- lega pööratakse eritähelepanu piirikontrolliga seotud küsi- mustele, k. a Ukraina ning Ungari, Poola, Rumeenia ja Slovak- kia vahelisel piiril asuvate piiriületuspunktide tehnilisele ajakohastamisele, — täiustades infrastruktuurivõrkude tõhustamiseks ettenähtud Tacise programme, näiteks Inogate’i ja Traceca programmi, et parandada piirkonna majanduskoostööd. Kultuuri-, sõprus- ja vahetusprogrammidealane koostöö 66. EL toetab sidemete tihendamist avalik-õiguslike asutuste, kodanikuühiskonna ja Euroopa Liidu ja Ukraina valitsusväliste organisatsioonide vahel järgmiste vahenditega: — edendab koolide, ülikoolide ja uurimisinstituutide vahelisi haridusalaseid ja teaduslikke vahetusprogramme, pöörates vajalikku tähelepanu ka Ukraina teadus- ja tehnoloogiakesku- sele, — toetada Genfi konventsiooni, k. a varjupaiga taotlusemise õiguse täielikku kohaldamist, ja austada mittetagasisaatmise põhimõtteid, — edendab riiklike, piirkondlike ja kohalike haldusasutuste vahe- lisi ning kutseühingute, ametiühingute, valitsusväliste organi- satsioonide ja ajakirjanduse vahelisi sõprusprogramme. 122 ET Euroopa Liidu Teataja 18/1. kd Komisjon ja liikmesriigid kooskõlastavad oma programmid. Komisjon uurib võimalust kaasata sellekohaseid ühenduse programme (Tacis, Tempus ja Demokraatia). Samuti kasutatakse liikmesriikide kahepoolseid dokumente. Komisjon esitab olemasolevate vahendite loendi (mille koostab komisjon koostöös nõukogu peasekretariaadiga) ja Ukrainas tehtud tutvumismissiooni alusel nõukogule ettekande 2000. aasta juuniks ja teeb seejärel ettepanekud vajalike meetmete kohta. IV OSA KESTUS 67. Käesolevat ühisstrateegiat kohaldatakse alates selle avaldamise kuupäevast esialgu nelja aasta jooksul. Euroopa Ülemkogu võib nõukogu soovitusel seda ajavahemikku pikendada, selle läbi vaadata ja seda vajaduse korral kohandada. Avalikustamine 68. Käesolev ühisstrateegia avaldatakse Euroopa Ühenduste Teatajas. Helsingi, 11. detsember 1999 Euroopa Ülemkogu nimel eesistuja P. LIPPONEN


title: Proposta de Decisão do Conselho relativa à assinatura do Acordo entre a Comunidade Europeia e a República da Bulgária que estabelece determinadas condições para o transporte rodoviário de mercadorias e a promoção do transporte combinad

eurovoc_concepts:
Bulgaria
carriage of goods
combined transport
road transport
transit

text: 28. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 89 E/51 Proposta de decisªo do Conselho relativa (cid:224) assinatura do Acordo entre a Comunidade Europeia e a Repœblica da BulgÆria que estabelece determinadas condi(cid:231)ıes para o transporte rodoviÆrio de mercadorias e a promo(cid:231)ªo do transporte combinado (2000/C 89 E/11) (Texto relevante para efeitos do EEE) COM(1999) 666 final (cid:151) 1999/0266(CNS) (Apresentada pela Comissªo em 13 de Dezembro de 1999) O CONSELHO DA UNIˆO EUROPEIA, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 71. o, juntamente com o n. o 2, primeira frase, do artigo 300. o, Tendo em conta a proposta da Comissªo, Considerando que Ø necessÆrio autorizar a assinatura, em nome da Comunidade, do Acordo entre a Comunidade Europeia e a Repœblica da BulgÆria que estabelece determinadas condi(cid:231)ıes para o transporte rodoviÆrio de mercadorias e a promo(cid:231)ªo do transporte combinado, DECIDE: Artigo 1. o (cid:201) aprovada a assinatura, em nome da Comunidade, do Acordo entre a Comunidade Europeia e a Repœblica da BulgÆria no dom(cid:237)nio dos transportes, sujeita (cid:224) conclusªo desse mesmo acordo. O Presidente do Conselho fica autorizado a designar a(s) pessoa(s) com poderes para assinar o Acordo em nome da Comunidade. Artigo 2. o


title: 2000/59/CE: Decisión de la Comisión, de 10 de diciembre de 1999, relativa a una ayuda financiera de la Comunidad para la erradicación de la enfermedad vesicular porcina en Italia en 1999 [notificada con el número C(1999) 4244] (El texto en lengua italiana es el único auténtico)

eurovoc_concepts:
EU aid
Italy
animal disease
financial aid
health control
swine

text: 27. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 22/59 II (Actos cuya publicación no es una condición para su aplicabilidad) COMISIÓN DECISIÓN DE LA COMISIÓN de 10 de diciembre de 1999 relativa a una ayuda financiera de la Comunidad para la erradicación de la enfermedad vesicular porcina en Italia en 1999 [notificada con el número C(1999) 4244] (El texto en lengua italiana es el único auténtico) (2000/59/CE) LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN: Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Vista la Decisión 90/424/CEE del Consejo, de 26 de junio de 1990, relativa a determinados gastos en el sector veterinario (1), cuya última modificación la constituye la Decisión 94/370/CE de la Comisión (2), y, en particular, su artículo 3, Considerando que en 1999 se registraron brotes de la enfermedad vesicular porcina en Italia; que la aparición de esta enfermedad constituye un grave peligro para la cabaña porcina de la Comunidad; que, con el fin de ayudar a erradicarla lo antes posible, la Comunidad puede compensar las pérdidas sufridas; Considerando que, en cuanto se confirmó oficialmente la presencia de dicha enfermedad, las autoridades italianas notificaron que habían adoptado las medidas apropiadas, que incluyen las enumeradas en el apartado 2 del artículo 3 de la Decisión 90/424/CEE; Considerando que la participación financiera de la Comunidad no se abonará hasta que se haya compro- bado que las medidas han sido aplicadas y que las autoridades han aportado toda la información solicitada dentro de los plazos previstos; (1) (2) (3) (4) Artículo 1 Italia podrá obtener una ayuda financiera de la Comunidad en relación con los brotes de la enfermedad vesicular porcina registrados en 1999. A la espera de los resultados de los controles, la contribución financiera de la Comunidad será del: — 50 % de los costes sufragados por Italia en relación con la indemnización de los propietarios por el sacrificio y la destrucción de los cerdos y por la destrucción de los productos derivados del cerdo, — 50 % de los costes sufragados por Italia en relación con la limpieza, desinsectación y desinfección de los equipos y de las explotaciones, — 50 % de los costes sufragados por Italia en relación con la indemnización de los propietarios por la destrucción de los piensos y de los equipos contaminados. Artículo 2 Considerando que las medidas previstas en la presente Decisión se ajustan al dictamen del Comité veterinario permanente, Sin perjuicio de los controles efectuados, la participación 1. comunitaria se abonará previa presentación de los justificantes. (1) DO L 224 de 18. 8. 1990, p. 19. (2) DO L 168 de 2. 7. 1994, p. 31. Los justificantes a que se refiere el apartado 1 compren- 2. derán: L 22/60 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 1. 2000 a) Un informe epidemiológico de cada explotación en la que se hayan efectuado sacrificios. El informe incluirá información acerca de las cuestiones siguientes: i) Explotaciones infectadas: Artículo 3 La solicitud de pago, junto con los justificantes contemplados en el artículo 2, se presentará a la Comisión antes del 1 de mayo de 2000. — localización y dirección, — fecha en la que se sospechó la presencia de la enfer- medad y fecha de confirmación de la misma, — número de cerdos sacrificados y destruidos y fecha en que se llevó a cabo el sacrificio y destrucción, — método de sacrificio y destrucción empleado, — tipo y número de muestras recogidas y analizadas cuando se sospechó la presencia de la enfermedad y resultados de los análisis efectuados, — tipo y número de muestras recogidas y analizadas en el momento de la despoblación de la explotación afectada y resultados de los análisis efectuados, — estimación de la posible fuente de infección basada en un estudio epidemiológico completo. Artículo 4 1. La Comisión, en colaboración con las autoridades nacio- nales competentes, podrá efectuar controles sobre el terreno para cerciorarse de la ejecución de las medidas y de los gastos abonados. La Comisión comunicará a los Estados miembros el resultado de los controles efectuados. Serán aplicables mutatis mutandis los artículos 8 y 9 del 2. Reglamento (CEE) no 729/70 del Consejo, de 21 de abril de 1970, sobre la financiación de la política agrícola común (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1287/95 (2). ii) Explotaciones colindantes: Artículo 5 — datos indicados en los guiones primero, tercero, cuarto y sexto del inciso i), — explotación infectada (brote) con la que se confirmó o sospechó el contacto y naturaleza de dicho contacto. b) Un informe financiero que incluya una relación de los bene- ficiarios y su dirección, el número de animales sacrificados, importe pagado, sin incluir el la fecha del sacrificio y el los impuestos. impuesto sobre el valor añadido (IVA) ni El destinatario de la presente Decisión será la República Italiana. Hecho en Bruselas, el 10 de diciembre de 1999. Por la Comisión David BYRNE Miembro de la Comisión (1) DO L 94 de 28. 4. 1970, p. 13. (2) DO L 125 de 8. 6. 1995, p. 1


title: Communication de la Commission au Conseil - Secteur des marchandises Hors Annexe I - Baisse forfaitaire et temporaire des restitutions

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
agricultural product
export refund

formats: html pdf

text: COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES Bruxelles, le 10. 12. 1999 COM(1999) 673 final COMMUNICATION DE LA COMMISSION AU CONSEIL Secteur des marchandises Hors Annexe I - Baisse forfaitaire et temporaire des restitutions COMMUNICATION DE LA COMMISSION AU CONSEIL Secteur des marchandises Hors Annexe I - Baisse forfaitaire et temporaire des restitutions l’intermédiaire des L’objet de cette communication est d’informer le Conseil de la décision de la Commission d’arrêter, par (CE) n°2533/1999, n°2534/1999, n°2535/1999, une mesure de baisse forfaitaire et temporaire de 4,5% des forme de taux de restitutions concernant marchandises hors annexe I, en dépit des trois avis négatifs du comité de gestion conjoint lait et produits laitiers, céréales, et sucre émis le 25 novembre 1999 (produits laitiers: 5 voix pour, 15 abstentions, 67 voix contre; céréales : 72 voix contre, 15 abstentions; sucre : 20 abstentions, 67 voix contre). les produits agricoles exportés règlements sous (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) Le Conseil Européen de Berlin a décidé de plafonner, dès l’année budgétaire 2000, les dépenses au titre du FEOGA-garantie à un niveau sensiblement inférieur à la ligne directrice agricole. Ainsi, pour l’année budgétaire 2000, le plafond pour l’ensemble des dépenses du € FEOGA-Garantie se situe à 41. 738 Mio pour les dépenses FEOGA-Garantie traditionnelle) montant sensiblement en dessous de la ligne directrice pour l’année en question (46. 549 Mio (dont 37. 352 Mio : voir annexe 1). € € Par conséquent, pour les crédits de restitutions à l’exportation de marchandises HA I, dans sa Lettre rectificative à l’Avant-projet de budget 2000, la Commission affiche un besoin de 560 Mio €. environ (en raison de Les prévisions actuelles pour l’année 2000 se situent à 578 mio l’augmentation générale des taux de restitution par rapport à l’année précédente). En outre, ce chiffre ne tient pas compte d’une reprise possible du marché russe et/ou asiatique. € Il est donc nécessaire de réaliser une économie de 18 Mio 2000. € sur l’année budgétaire Dans sa Communication au Conseil adoptée le 24 novembre, la Commission identifie le problème que posera, à moyen et long termes, le plafonnement des dépenses de restitutions hors annexe I et propose une approche globale visant à l’introduction de plusieurs mesures d’économie. En tout état de cause, la mise en œuvre de ces mesures ne pourra se faire au plus tôt que dans la deuxième moitié de l’année budgétaire. Par ailleurs, la Commission estime le délai entre l’exportation et le paiement des restitutions dans le secteur hors annexe I à 3 mois. Par conséquent un taux réduit, qui s’applique le jour de l’exportation, n’aura d’influence sur le budget qu’avec un certain retard (accru en cas de préfixation du taux de la restitution). 2 (9) € Pour obtenir une économie immédiate de 18 Mio sur la période 16 octobre 1999 au 15 octobre 2000, la Commission, sachant qu’une réduction des taux de restitution n’aurait d’influence sur le budget qu’à partir du 1er février 2000, a pris l’initiative de proposer une baisse généralisée, forfaitaire et temporaire de 4,5%. Cette réduction a été appliquée depuis le 1er novembre 1999, suite à l’absence d’avis du Comité conjoint le 28 octobre 1999. (10) Depuis lors, deux faits nouveaux ont aggravé la situation : d’une part, le budget prévu pour les restitutions hors annexe I a été réduit à 557 Mio , et d’autre part, les prix des marchés mondiaux du sucre et des céréales, notamment, ont poursuivi leur baisse, obligeant la Commission à maintenir et accroître les taux de restitution au-delà des prévisions. € (11) L’article 4, paragraphe 1, du règlement (CE) de la Commission n°1222/94 stipule que « le taux de la restitution est fixé chaque mois … ». Il y a donc lieu, chaque mois, de soumettre la fixation des taux à l’avis des comités de gestion concernés. Dans ces circonstances, la Commission a proposé de maintenir la réduction forfaitaire et temporaire de 4,5% pour les trois types de taux (produits laitiers, céréales et sucre). Cette proposition, soumise à l’avis du comité de gestion conjoint produits laitiers, céréales et sucre du 25 novembre 1999, a fait l’objet d’un avis négatif (voir plus haut). (12) Dans ces conditions, la Commission a décidé d’adopter et d’appliquer à partir du 1er décembre 1999 les règlements (CE) n°2533/1999, n°2534/1999, n°2535/1999. Cette décision doit être communiquée au Conseil conformément aux dispositions de l’article 23 paragraphe 3 du règlement (CEE) du Conseil n°1766/92 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales et des articles correspondants des règlements (CEE) du Conseil n°804/68 (lait et produits laitiers) et (CE) du Conseil n°2038/1999 (sucre). 3 ANNEXE 1 Exercice 2000 : Besoins de crédits du FEOGA-Garantie Chapitre Secteur Crédits du budget 1999 (1) (2) Besoins de crédits à la base de l'APB 2000 Crédits de l'APB 2000 (2) Besoins à la base de la LR à l'APB 2000 Crédits à inscrire à la LR à l'APB 2000 (2) a B1 - 10 B1 - 11 B1 - 12 B1 - 13 B1 - 14 B1 - 15 B1 - 16 B1 - 17 B1 - 18 B1 - 20 B1 - 21 B1 - 22 B1 - 23 B1 - 25 B1 - 26 B1 - 30 B1 - 31 B1 - 32 B1 - 33 B1 - 36 B1 - 37 B1 - 38 B1 - 39 B1 - 40 b Cultures arables Sucre Huile d'olive Fourrages séchés et légumes secs Plantes textiles Fruits et légumes Vin Tabac Autres secteurs ou produits végétaux Lait et produits laitiers Viande bovine Viande ovine Viande porcine, œufs et volailles Autres actions produits animaux Pêche Produits hors annexe I Programmes alimentaires Programmes POSEI Mesures vétérinaires et phytosanitaires Actions de contrôle et de prévention Apurement et réductions/suspensions Actions de promotion et d'information Autres mesures Total titres 1,2 et 3 Sous-plafond "Berlin" Marge Développement rural Sous-plafond "Berlin" Marge Total FEOGA Garantie Montant de la ligne directrice Marge par rapport à la ligne directrice c 17. 831 1. 937 2. 233 388 968 1. 701 661 980 290 2. 621 4. 916 1. 755 365 29 20 610 368 246 56 -510 92 266 37. 823 - - 2. 617 - - 40. 440 45. 188 4. 748 d 16. 815 1. 873 2. 387 385 934 1. 680 718 978 307 2. 686 4. 733 2. 050 236 10 20 560 316 245 105,5 59 -400 70,5 796 37. 564 37. 352 -212 3. 587 4. 386 799 41. 151 46. 549 5. 398 (3) e 16. 704 1. 861 2. 371 382 928 1. 669 713 972 305 2. 668 4. 702 2. 037 234 10 20 556 314 243 104,5 59 -400 70,5 791 37. 314 37. 352 38 3. 587 4. 386 799 40. 901 46. 549 5. 648 (3) f 16. 930 2. 031 2. 228 387 1. 041 1. 682 708 992 316 2. 788 4. 542 1. 864 472 10 14 560 340 245 109,5 59 -700 69,5 849 37. 537 37. 352 -185 3. 787 4. 386 599 41. 324 46. 549 5. 225 (3) g 16. 842 2. 020 2. 216 385 1. 036 1. 673 704 987 314 2. 773 4. 518 1. 854 470 10 14 557 338 244 108,5 59 -700 69,5 845 37. 337 37. 352 15 3. 787 4. 386 599 41. 124 46. 549 5. 425 (3) Variation des besoins de la LR par rapport aux besoins de l'APB h = f – d 115 158 -159 2 107 2 -10 14 9 102 -191 -186 236 0 -6 0 24 0 4 0 -300 -1 53 -27 200 173 (1) (2) (3) Dépenses ou crédits couverts par le FEOGA - Garantie en 1999 mais repartis selon la nomenclature proposée pour 2000. Y compris les crédits inscrits au chapitre B0 - 40 (réserve et provisions). Les dépenses SAPARD sont également à financer à l'intérieur de la ligne directrice (529 Mio euro). 4 Mio euro Variation des crédits de la LR par rapport aux crédits de l'APB i = g - e 138 159 -155 3 108 4 -9 15 9 105 -184 -183 236 0 -6 1 24 1 4 0 -300 -1 54 23 200 223 1. 2. 3. 4. 5. 5. 0 5. 1 FICHE FINANCIERE LIGNE BUDGETAIRE: B I-30 INTITULE DE LA MESURE: Mesures de baisse des taux de restitution hors Annexe I BASE JURIDIQUE: Article 36 et 37 du traité OBJECTIFS DE LA MESURE: Economie budgétaire de 18 Mio INCIDENCES FINANCIERES € DATE: 25/11/99 CREDITS: PERIODE DE 12 MOIS (Mio ECU) EXERCICE EN COURS (98) (Mio ECU) EXERCICE SUIVANT (99) (Mio ECU) DU BUDGET DES CE DES BUDGETS NATIONAUX D'AUTRES SECTEURS DEPENSES A LA CHARGE - (RESTITUTIONS/INTERVENTION) - - RECETTES (voir observations) RESSSOURCES PROPRES DES CE - (PRELEVEMENTS/DROITS DE DOUANE) SUR LE PLAN NATIONAL - 5. 0. 1 PREVISIONS DES DEPENSES 5. 1. 1 PREVISIONS DES RECETTES (voir observations) 5. 2 MODE DE CALCUL: 2000 2001 2002 2003 6. 0 6. 1 FINANCEMENT POSSIBLE PAR CREDITS INSCRITS AU CHAPITRE CONCERNE DU BUDGET EN COURS D'EXECUTION FINANCEMENT POSSIBLE PAR VIREMENT ENTRE CHAPITRES DU BUDGET EN COURS D'EXECUTION NECESSITE D'UN BUDGET SUPPLEMENTAIRE CREDITS A INSCRIRE DANS LES BUDGETS FUTURS NON NON NON NON 6. 2 6. 3 OBSERVATIONS: 5


title: Komisjoni määrus (EÜ) nr 2623/1999, 10. detsember 1999, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 411/88 kokkuostu, ladustamist ja müüki hõlmavate sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatava meetodi ja intressimäära kohta

eurovoc_concepts:
EU financing
costing
discount sale
interest
intervention buying
storage

text: 03/27. kd ET Euroopa Liidu Teataja 165 31999R2623 L 318/14 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 11. 12. 1999 KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 2623/1999, 10. detsember 1999, millega muudetakse määrust (EMÜ) nr 411/88 kokkuostu, ladustamist ja müüki hõlmavate sekku- mismeetmete rahastamiskulude arvutamisel kasutatava meetodi ja intressimäära kohta EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 2. augusti 1978. aasta määrust (EMÜ) nr 1883/78, millega kehtestatakse üldeeskirjad sekkumise finantseerimiseks Euroopa Põllumajanduse Arendus- ja Tagatis- tagatisrahastust, (1) viimati muudetud määrusega (EÜ) fondi nr 1259/96, (2) eriti selle artiklit 5, ning arvestades, et: (1) (2) (EMÜ) nr 411/88, (3) komisjoni määruses viimati muudetud määrusega (EMÜ) nr 1644/89, (4) sätestatakse sekkumismeetmete rahastamiskulude arvutamise meetod sätestatakse, et ja intressimäär; kõnealuses määruses ühtne intressimäär vastab Euroopa Ühenduste Statisti- kaameti poolt Euroopa turgudel registreeritud eküü kolme kuu ja kaheteistkümne kuu tähtpäevaintressidele paranduskoefitsiendiga vastavalt üks kolmandik ja kaks kolmandikku; 1. jaanuaril 1999 võeti koos euroga kasutusele uus Euroopa rahaturu euro viiteintress EURIBOR; kõnealuse viiteintressiga asendati osalevate liikmesriikide riiklikud IBORi intressimäärad ning selle avaldab Euroopa Kesk- pank igal kuul; (3) (4) euro kasutuselevõtu tulemusel (EMÜ) nr 411/88 artiklit 3 ja lisa; tuleks muuta määruse käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas Euroopa ja Tagatisfondi komitee arvamusega, Põllumajanduse Arendus- ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 Määrust (EMÜ) nr 411/88 muudetakse järgmiselt. 1. Artikli 3 esimene lõik asendatakse järgmisega: “Määruse (EMÜ) nr 1883/78 artiklis 5 osutatud intressimäär vastab kolme kuu ja kaheteistkümne kuu EURIBORi täht- päevaintressidele üks paranduskoefitsiendiga kolmandik ja kaks kolmandikku. ” vastavalt 2. Lisa asendatakse käesoleva määruse lisaga. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast Euroopa Ühen- duste Teatajas avaldamist. Määrust kohaldatakse alates 1. oktoobrist 1999. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 10. detsember 1999 Komisjoni nimel komisjoni liige Franz FISCHLER (1) EÜT L 216, 5. 8. 1978, lk 1. (2) EÜT L 163, 2. 7. 1996, lk 10. (3) EÜT L 40, 13. 2. 1988, lk 25. (4) EÜT L 162, 13. 6. 1989, lk 18. 166 ET Euroopa Liidu Teataja 03/27. kd LISA “LISA Artikli 4 lõikes 1a osutatud viiteintressid (1) 1. Taani Kopenhaageni kolme kuu pankadevaheline laenuintressimäär (CIBOR) 2. Kreeka Ateena kolme kuu pankadevaheline laenuintressimäär (ATHIBOR) 3. Rootsi Stockholmi kolme kuu pankadevaheline laenuintressimäär (STIBOR) 4. Ühendkuningriik Londoni kolme kuu pankadevaheline laenuintressimäär (LIBOR) 5. Muud liikmesriigid Euro kolme kuu pankadevaheline laenuintressimäär (EURIBOR) NB: Neid määrasid suurendatakse ühe protsendipunkti võrra, mis vastab pangamarginaalile. ” (1) Asjaomased netointressimäärad, st intressimäärad, millest on maha arvatud võimalik maksukoormusele vastav osa (kinnipeetav maks jne)