title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0104/00 van Markus Ferber (PPE-DE) aan de Commissie. Verdeling van middelen voor het programma Media II over verschillende lidstaten.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU programme
European television
distribution of EU funding

text: C 280 E/178 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 Met het oog hierop zou ik volgende vragen willen stellen. 1. Hebben de besluiten inzake het asielbeleid die zijn genomen op de Top van Tampere gevolgen voor de wijze waarop lidstaten asielverzoeken dienen te beoordelen indien de asielzoeker het slachtoffer is van vervolging door anderen dan de staat? 2. Heeft het op de Top genomen besluit dat de toepassing van het Verdrag van GenŁve (cid:132)full and inclusive(cid:148) dient te zijn praktische gevolgen voor de wijze waarop de lidstaten afzonderlijke asielver- zoeken moeten behandelen en beoordelen? Antwoord (13 maart 2000) De Europese Raad van Tampere, die het toekomstige gemeenschappelijk Europees asielstelsel wil stoelen op de volledige en niet-restrictieve toepassing van het Verdrag van GenŁve, bepleit op de korte termijn de vaststelling van ondermeer gemeenschappelijke normen voor een eerlijke en doeltreffende asielprocedure, op elkaar afgestemde regels inzake de toekenning en de inhoud van de vluchtelingenstatus en maatregelen inzake subsidiaire vormen van bescherming. De Europese Raad doet een beroep op de Raad om deze doelstellingen te verwezenlijken op basis van voorstellen van de Commissie. De gevolgen die een en ander, zoals het geachte parlementslid stelt, voor de lidstaten zal hebben, zullen een uitvloeisel zijn van deze voorstellen, die de Raad met voorrang zal behandelen. (2000/C 280 E/204) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0104/00 van Markus Ferber (PPE-DE) aan de Commissie (26 januari 2000) Betreft: Verdeling van middelen voor het programma Media II over verschillende lidstaten is gericht op het bevorderen van projecten op audiovisueel gebied. Het Het programma Media II programma kent drie prioriteiten: scholing, ontwikkeling van projecten en distributie en ondersteuning van Europese films en televisieproducten in andere lidstaten. Hoeveel financiºle steun voor de drie prioriteiten hebben de verschillende lidstaten ontvangen sinds de start van het programma? Waarom? Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie (2 maart 2000) De geachte afgevaardigde wordt verwezen naar het (cid:132)Verslag van de Commissie over de resultaten die in de periode 1 januari 1996 (cid:129) 30 juni 1998 zijn bereikt in het kader van het programma Media II (1996- 2000)(cid:148) (1), dat op 16 maart 1999 aan het Parlement is toegezonden. Er zij op gewezen dat de selectie van de begunstigden door de Commissie heeft plaatsgevonden overeenkomstig het bepaalde in de Besluiten van de Raad 95/564/EG van 22 december 1995 betreffende de tenuitvoerlegging van een opleidingsprogramma voor de vakmensen van de Europese audiovisuele- programma-industrie (Media II (cid:129) Opleiding) (2) en 95/563/EG van 10 juli 1995 betreffende een program- ma ter bevordering van de ontwikkeling en de distributie van Europese audiovisuele werken (Media II (cid:129) Ontwikkeling en distributie) (1996-2000) (2). De door de Commissie medegefinancierde projecten worden niet gekozen op grond van hun nationaliteit of lidstaat van herkomst, maar op grond van hun kwaliteit en hun Europese meerwaarde. Oproepen tot het indienen van voorstellen worden in het Publicatieblad gepubliceerd. Richtsnoeren geven de verschil- lende van toepassing zijnde subsidiabiliteits- en selectiecriteria aan. Een eindverslag zal bij het afsluiten van het programma MEDIA II eind 2000 aan het Parlement worden toegezonden. (1) COM(1999) 91 def. (2) PB L 321 van 30. 12. 1995


title: QUESTION ÉCRITE E-0106/00 posée par Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) à la Commission. Soutien financier aux infrastructures des pays candidats de l'Europe centrale et orientale ‐ niveau de qualité des projets.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
accession to the European Union
eligibility criteria
energy grid
telecommunications
transport infrastructure

formats: html pdf print

text: 28. 12. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 374 E/25 (2000/C 374 E/030) QUESTION (cid:201)CRITE E-0106/00 posØe par Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) (cid:224) la Commission (26 janvier 2000) Objet: Soutien financier aux infrastructures des pays candidats de l(cid:146)Europe centrale et orientale (cid:129) niveau de qualitØ des projets Compte tenu du soutien Øconomique que l(cid:146)Union europØenne a dØcidØ d(cid:146)accorder aux pays candidats de l(cid:146)Europe centrale et orientale afin d(cid:146)adapter le niveau et la qualitØ de leurs insfrastructures en vue d(cid:146)un marchØ unique Ølargi (programme PHARE, instrument ISPA), la Commission prØvoit-elle de formuler des recommandations techniques (cid:224) considØrer dans les projets d(cid:146)infrastructures financØs dans la perspective d(cid:146)obtenir un niveau de qualitØ assurant l(cid:146)interopØrabilitØ entre leurs rØseaux et ceux de l(cid:146)Union? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (24 mars 2000) L(cid:146)assistance accordØe dans le cadre de l(cid:146)instrument structurel de prØadhØsion (ISPA) portant sur les projets d(cid:146)infrastructures de transport qui favorisent Øgalement une mobilitØ durable, ainsi que sur les projets environnementaux. Les projets dans les secteurs de l(cid:146)Ønergie et des tØlØcommunications peuvent Œtre financØs par le programme PHARE. Les projets dans le domaine des transports qui sont Øligibles (cid:224) des aides relevant de l(cid:146)instrument ISPA permettront aux pays bØnØficiaires de s(cid:146)aligner sur l(cid:146)acquis dans ce secteur. ISPA contribuera Øgalement (cid:224) rØaliser les objectifs des partenariats d(cid:146)adhØsion ainsi qu(cid:146)(cid:224) assurer l(cid:146)interconnexion et l(cid:146)interopØrabilitØ des rØseaux de transport nationaux et la construction des rØseaux de transport transeuropØens, ainsi que l(cid:146)accŁs (cid:224) ces rØseaux. La Commission a dØfini un cadre de rØfØrence pour le financement des infrastructures de transport dans le cadre d(cid:146)ISPA. Ce document, qui a ØtØ examinØ par le comitØ de gestion d(cid:146)ISPA en dØcembre 1999, prØcise les conditions d(cid:146)ØligibilitØ des projets en vue d(cid:146)un financement au titre de l(cid:146)instrument ISPA. Tous les modes de transport sont Øligibles, mŒme si le transport ferroviaire sera favorisØ, afin d(cid:146)encourager une mobilitØ durable. La prioritØ sera donnØe aux projets visant (cid:224) amØliorer l(cid:146)interconnexion et l(cid:146)interopØrabi- litØ. Il est prØvu une assistance destinØe (cid:224) la prØparation technique des projets Øligibles afin d(cid:146)amØliorer le niveau de qualitØ. Dans le secteur des tØlØcommunications, les pays candidats sont tenus d(cid:146)adopter l(cid:146)acquis, qui inclut les normes europØennes et internationales en la matiŁre. Les programmes multinationaux ont permis de tirer une expØrience en la matiŁre. La politique communautaire dans ce domaine vise (cid:224) encourager la participation de capitaux privØs comme celle des organismes financiers internationaux et des banques commerciales au dØveloppement du secteur. Les risques pour les investisseurs sont rØduits en insistant sur l(cid:146)adoption du cadre rØglementaire stable dØfini dans l(cid:146)acquis. L(cid:146)interopØrabilitØ avec et entre les pays candidats a ØtØ largement rØalisØe. (2000/C 374 E/031) QUESTION (cid:201)CRITE E-0119/00 posØe par Michl Ebner (PPE-DE) (cid:224) la Commission (27 janvier 2000) Objet: Taxe sur le chiffre d(cid:146)affaires en matiŁre de transport de personnes (cid:129) directive 77/388/CEE du 17 mai 1977 La directive no 77/388/CEE du Conseil, du 17 mai 1977 (1), est relative (cid:224) la taxe sur le chiffre d(cid:146)affaires en matiŁre de transport de personnes. (cid:192) ce jour, seuls trois des quinze (cid:201)tats membres (l(cid:146)Autriche, l(cid:146)Allemagne et la Belgique) ont transposØ cette directive et per(cid:231)oivent la taxe sur le chiffre d(cid:146)affaires concernant les transports de personnes via leur territoire. Cela reprØsente une charge administrative et des frais supplØmentaires pour les entreprises de transport de personnes offrant leurs services (cid:224) travers le territoire de ces trois (cid:201)tats membres. Cette situation n(cid:146)est guŁre conforme au principe de libre circulation ni (cid:224) la promotion des activitØs transfrontaliŁres


title: Projecto de Decisão da Comissão que altera a Decisão n°2136/97/CECA da Comissão, de 12 de Setembro de 1997, relativa à gestão de certas restrições às importações de certos produtos siderúrgicos originários da Federação Russa

eurovoc_concepts:
United Kingdom
VAT
tax relief
turnover
type of business


title: Reglamento (CE) n° 179/2000 de la Comisión, de 26 de enero de 2000, por el que se fija el importe máximo de la restitución a la exportación del azúcar blanco para la vigésima cuarta licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente contemplada en el Reglamento (CE) n° 1489/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 27. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 22/39 REGLAMENTO (CE) No 179/2000 DE LA COMISIÓN de 26 de enero de 2000 por el que se fija el importe máximo de la restitución a la exportación del azúcar blanco para la vigésima cuarta licitación parcial efectuada en el marco de la licitación permanente contemplada en el Reglamento (CE) no 1489/1999 LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 2038/1999 del Consejo, de 13 de septiembre de 1999, por el que se establece una organización común de mercados en el sector del azúcar (1), y, en particular, la letra b) del párrafo segundo del apartado 5 de su artículo 18, Considerando lo siguiente: (1) (2) En virtud de lo dispuesto en el Reglamento (CE) no 1489/1999 de la Comisión, de 7 de julio de 1999, relativo a una licitación permanente para la determina- ción de las exacciones reguladoras y/o de las restitu- ciones sobre la exportación de azúcar blanco (2), se procede a licitaciones parciales para la exportación de dicho azúcar. De acuerdo con lo dispuesto en el apartado 1 del artí- culo 9 del Reglamento (CE) no 1489/1999, debe fijarse en su caso un importe máximo de la restitución a la exportación para la licitación parcial de que se trate, teniendo en cuenta en particular la situación de la evolu- ción previsible del mercado del azúcar en la Comunidad y en el mercado mundial. (3) (4) Previo examen de las ofertas, es conveniente adoptar para la vigésima cuarta licitación parcial las disposi- ciones contempladas en el artículo 1. Las medidas previstas en el presente Reglamento se ajustan al dictamen del Comité de gestión del azúcar, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Para la vigésima cuarta licitación parcial de azúcar blanco efectuada en el marco del Reglamento (CE) no 1489/1999, se fija un importe máximo de la restitución a la exportación de 52,483 EUR/100 kg. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 27 de enero de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 26 de enero de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 252 de 25. 9. 1999, p. 1. (2) DO L 172 de 8. 7. 1999, p. 27


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0161/00 af Ole Andreasen (ELDR) til Kommissionen. Informationspolitik.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU financing arrangements
France
aid to disaster victims
emergency aid
flood
third country

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/189 Kommissionen er bekendt med den avisartikel, som det (cid:230)rede medlem henviser til. Den skal imidlertid understrege, at den kritik, der kommer til udtryk i denne artikel, har reference til et tidligere forslag, som ikke blev godkendt af Kommissionen. Det (cid:230)rede medlem vil kunne konstatere, at teksten til forslaget til forordning om aktindsigt i dokumenter fra Europa-Parlamentet, R(cid:229)det og Kommissionen, fuldt ud opfylder hans forventninger. Dette forslag er nemlig en forbedring og en udvidelse af de aktuelle regler, der er i kraft i institutionerne, is(cid:230)r ved at man medtager de indg(cid:229)ende dokumenter, der findes i institutionerne. Desuden forhindrer den nye definition af anvendelsesomr(cid:229)det p(cid:229) ingen m(cid:229)de borgere og sammenslutninger i at deltage i beslutningsprocessen og i institutionernes arbejde, en deltagelse, som faktisk er en nłdvendig betingelse for beslutningstagningen i et demokratisk system. (1) KOM(00) 30 endelig udg. (2000/C 280 E/219) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0159/00 af Carl Lang (TDI) til Kommissionen (26. januar 2000) Om: Oversvłmmelser i Sydfrankrig Som svar p(cid:229) en forespłrgsel fra min kollega Jean-Claude Martinez (E-2395/99) (1) svarede Kommissionen, at der ikke l(cid:230)ngere eksisterede EU-nłdhj(cid:230)lp til EU-medlemsstater med henblik p(cid:229) ofre for naturkatastrofer, men at den agtede at stille EFRU- eller EUGFL-bevillinger til r(cid:229)dighed for de katastroferamte omr(cid:229)der p(cid:229) visse betingelser. Hvorledes agter Kommissionen hurtigt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte disse mekanismer, som er notorisk bureau- 1. kratiske og langsommelige? 2. Hvorledes agter Kommissionen at retf(cid:230)rdiggłre, at et katastroferamt omr(cid:229)de ikke kan drage fordel af en s(cid:229)dan hj(cid:230)lp med den begrundelse, at det ikke l(cid:230)ngere befinder sig i et omr(cid:229)de, som er berettiget til stłtte fra strukturfondene i perioden 2000-2006? Agter Kommissionen at afbłde det dybt uretf(cid:230)rdige i, at den yder nłdhj(cid:230)lp til tredjelande, samtidig 3. med at den n(cid:230)gter EU-medlemsstater en s(cid:229)dan hj(cid:230)lp, ved f. eks. at genopfłre denne budgetpost ved hj(cid:230)lp af et (cid:230)ndringsbudget for (cid:229)r 2000? (1) EFT C 225 E af 8. 8. 2000, s. 124. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (23. februar 2000) Det (cid:230)rede medlem henvises til Kommissionens meddelelse af 12. januar 2000 (1) og dens indl(cid:230)g i debatten p(cid:229) Europa-Parlamentets plenarmłde i januar 2000 (2) (1) (2) SEC(00) 40. Europa-Parlamentets forhandlinger (januar 2000). (2000/C 280 E/220) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0161/00 af Ole Andreasen (ELDR) til Kommissionen (26. januar 2000) Om: Informationspolitik P(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde 10. -11. december 1999 i Helsinki vedtoges det at opfordre Kommissionen til at undersłge det generelle spłrgsm(cid:229)l vedrłrende EU(cid:146)s informationspolitik. C 280 E/190 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 forts(cid:230)tte med denne undersłgelse? Vil Kommissionen anmode et Hvorledes agter Kommissionen at eksternt organ om at gennemfłre undersłgelsen? I ben(cid:230)gtende fald, hvilken tjenestegren eller hvilket generaldirektorat vil v(cid:230)re ansvarlig for undersłgelsen? Vil Kommissionen inddrage Europa-Parlamentet og, i bekr(cid:230)ftende fald, p(cid:229) hvilken m(cid:229)de, og hvilke organer eller udvalg vil Kommissionen kontakte? Hvorledes vil Kommissionen koordinere denne undersłgelse og dens henstillinger med kommissionsmedlem Neil Kinnocks arbejde vedrłrende en strategisk meddelelse om reformer? Hvilken tidsfrist er der fastsat for undersłgelsen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (23. februar 2000) Kommissionen har, som det blev vedtaget p(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Helsinki den 10. og 11. december 1999, sat sig ind i konklusionerne vedrłrende informationspolitikken og er begyndt at forberede en meddelelse om »Dialog med borgerne«. Den nye strategi vil v(cid:230)re baseret p(cid:229) partnerskab med medlemsstaterne og civilsamfundet, og man vil głre brug af de relevante decentraliserede net i medlems- staterne. Parlamentet vil blive fuldt ud inddraget i processen. Den nye kommunikationsstrategi, som bliver udarbejdet Kommissionen, pr(cid:230)senteres i den n(cid:230)rmeste fremtid. i forbindelse med den generelle reform af (2000/C 280 E/221) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0162/00 af Fran(cid:231)oise GrossetŒte (PPE-DE) til Kommissionen Om: Det f(cid:230)lles momssystem (cid:129) fradrag af moms (26. januar 2000) Artikel 17-19 i direktiv 77/388/E(cid:216)F (1) er en kilde til mange uoverensstemmelser og fortolkningsvanske- ligheder for erhvervslivet. Kan Kommissionen tilslutte sig nedenst(cid:229)ende fortolkninger: (cid:129) artikel 17 i direktiv 77/388/E(cid:216)F kan aldrig give anledning til fradrag af moms p(cid:229) udgifter, der er afholdt som fłlge af erhvervelse af andele i en anden virksomhed; (cid:129) s(cid:229)fremt en afgiftspligtig persons erhvervsvirksomhed samtidig indeb(cid:230)rer aktiviteter, der er afgiftsfrie, og aktiviteter, der er afgiftspligtige, fremg(cid:229)r det af strukturen af direktiv 77/388/E(cid:216)F, at man som kriterium for beregningen af den del, som er momsfritaget, skal anvende den faktiske benyttelse af goderne og ydelserne, og ikke en generel pro rata-sats for fradraget; (cid:129) da fradrag af moms, i henhold til artikel 17, stk. 6, i direktiv 77/388/E(cid:216)F, i forbindelse med kłb af biler er begr(cid:230)nset, selv hvis disse kłretłjer udelukkende anvendes til en afgiftspligtig erhvervsvirk- somhed, błr der i tilf(cid:230)lde af senere afgiftspligtig levering eller leje, tages hensyn til den moms, der ikke er fradraget p(cid:229) det forudg(cid:229)ende trin; (cid:129) der er i direktiv 77/388/E(cid:216)F fastsat bestemmelser om en f(cid:230)lles ordning for levering af varer eller tjenesteydelser til den afgiftspligtige persons eget brug, men medlemsstaterne kan i henhold til artikel 17, stk. 6, i ovenn(cid:230)vnte direktiv fravige dette f(cid:230)lles system; (cid:129) fradragsretten kan, i henhold til artikel 17 i direktiv 77/388/E(cid:216)F, efter det tidspunkt, hvor den opstod, underkastes foranstaltninger fra skattemyndighedernes side, som fasts(cid:230)tter det skyldige momsbelłb og giver tilladelse til tilbagebetaling af den betalte afgift; (cid:129) s(cid:229)fremt en detailhandler beslutter at (cid:230)ndre det offentlige fortovsomr(cid:229)de uden for sin forretning ved at anbringe en b(cid:230)nk og blomsterurner her med henblik p(cid:229) at tiltr(cid:230)kke kunder, kan den skyldige moms p(cid:229) disse forbedringer af det offentlige omr(cid:229)de fradrages, selv om dette arbejde ikke udelukkende er til gavn for kunderne;


title: Comunicazione della Commissione relativa alla procedura prevista dall'articolo 1, paragrafo 4, della direttiva 96/67/CE del Consiglio (Testo rilevante ai fini del SEE)

eurovoc_concepts:
air traffic
airport
carriage of goods
carriage of passengers
transport infrastructure

text: Comunicazione della Commissione relativa alla procedura prevista dall’articolo 1, paragrafo 4, della direttiva 96/67/CE del Consiglio (2000/C 22/05) (Testo rilevante ai fini del SEE) In applicazione delle disposizioni dell’articolo 1, paragrafo 4, della direttiva 96/67/CE del Consiglio, del 15 ottobre 1996, relativa all’accesso al mercato dei servizi di assistenza a terra negli aeroporti della Comunit(cid:224) (1), la Commissione Ł stata incaricata, su indicazione degli Stati membri, a pubblicare, a titolo informativo, l’elenco degli aeroporti interessati dalla direttiva (2). Aeroporti aventi un traffico annuale superiore o pari a 3 milioni di movimenti passeggeri o a 75 000 tonnellate di merci Aeroporti aventi un traffico annuale compreso fra 2 e 3 milioni di movimenti passeggeri e/o 50 000 e 75 000 tonnellate di merci Aeroporti aventi un traffico annuale compreso fra 1 e 2 milioni di movimenti passeggeri e/o 25 000 e 50 000 tonnellate di merci BELGIO Brussel LiŁge-Bierset Nationaal, Oostende DANIMARCA Kłbenhavn KLH Billund GERMANIA Berlin-Tegel, D(cid:252)sseldorf, Hamburg, Hannover-Langenhagen, Frankfurt/ Main, Stuttgart, M(cid:252)nchen, K(cid:246)ln/Bonn Leipzig-Halle, N(cid:252)rnberg Berlin-Sch(cid:246)nefeld, Bremen, Dresden, M(cid:252)nster-Osnabr(cid:252)ck GRECIA Athinai, Iraklion, Thessaloniki, Rodos Chania, Kerkira, Kos SPAGNA ___________ Alicante, Barcelona, Gran Canaria, Ibiza, Lanzarote, Madrid-Barajas, Ma- laga, Palma de Mallorca, Tenerife Sur Fuerteventura, Menorca, Norte Tenerife- Bilbao, Santiago, Sevilla, Valencia (1) GU L 272 del 25. 10. 1996, pag. 36. (2) Nessun aeroporto corrisponde unicamente ai criteria di cui all’articolo 1(1)c, secondo comma, della direttiva. Altri aeroporti Antwerpen, Charleroi ¯rhus, Aalborg, Karup, Odense, Esbjerg, Bornholm, Słnderborg, Vogens, Thisted, Stauning, Skive, Roskilde, Herning, Lolland-Falster, Viborg, Tłnder, Sydfyn, Ha- derslev, Sindal, Vamdrup, Lindtorp, Nakskov, Padborg, ˘rł, Randers, Rł Berlin-Tempelhof, Augsburg-M(cid:252)lhausen, Borkum, Braunschweig, Dortmund-Wickede, Erfurt, Friedrichs- hafen, Hahn, Heringsdorf, Hof, Harle, Juist, Karlsruhe- Baden Baden, Kiel-Holtenau, L(cid:252)beck-Blankensee, Man- nheim-Neuostheim, M(cid:246)nchengladbach, Norden-Nor- ddeich, Saarbr(cid:252)cken-Ensheim, Paderborn-Lippstadt, Siegerland, Wangerooge, Westerland-Sylt (Gli aeroporti che hanno registrato un traffico annuale inferiore a 10 000 passeggeri non sono indicati in questo elenco) Alexandropoulis, Araxos, Ioannina, Kalamata, Kastoria, Kavala, Kozani, Nea Anchialos, Preveza, Astypalaia, Chios, Ikaria, Karpathos, Kasos, Kastelorizo, Kefallonia, Kithira, Skiros, Zakinthos, Milos, Leros, Limnos, Miko- nos, Mitilini, Naxos, Paros, Samos, Santorini, Siros, Sitia, Skiathos Almeria, Asturias, Badajoz, Cordoba, El Hierro, Gero- na, Granada, Jerez, La Coruæa, La Palma, Madrid-C. Vientos, Melilla, Murcia, Pamplona, Reus, Sabadell, Sa- lamanca, San Sebastian, Santander, Valladolid, Vigo, Vitoria, Zaragoza C 2 2 / 8 I T G a z z e t t a u f f i c i a l e d e l l e C o m u n i t (cid:224) e u r o p e e. 2 6 1 2 0 0 0 Aeroporti aventi un traffico annuale superiore o pari a 3 milioni di movimenti passeggeri o a 75 000 tonnellate di merci Aeroporti aventi un traffico annuale compreso fra 2 e 3 milioni di movimenti passeggeri e/o 50 000 e 75 000 tonnellate di merci Aeroporti aventi un traffico annuale compreso fra 1 e 2 milioni di movimenti passeggeri e/o 25 000 e 50 000 tonnellate di merci Altri aeroporti FRANCIA Paris-CDG, Nice-C(cid:244)te Paris-Orly, d’Azur, Marseille-Provence, Lyon-Sa- tolas, Toulouse-Blagnac, Ba(cid:136)le-Mulhouse Bordeaux-MØrignac, tzheim Strasbourg-En- Nantes-Saint-Nazaire, Montpellier-MØ- diterranØe, Pointe-(cid:224)-Pitre-Le Raizet, Fort-de-France-Le Lamantin, Saint-De- nis-Gilot Ajaccio-Campo dell’Oro, Lille-Lesquin, Bastia-Poretta, HyŁres-Le-Palyvestre, Brest-Guipavas, Biarritz-Bayonne- Anglet, Pau-PyrØnnØes, Tarbes-Oussun-Lourdes, Cler- mont-Ferrand-Aulnat, Perpignan-Rivesaltes, Rennes- Saint-Jacques, Grenoble-Saint-Geoirs, N(cid:238)mes-Garons, Metz-Nancy-Lorraine, Figari-Sud Corse, Beauvais-Tille, Calvi-Sainte-Catherine, Lorient Lann-Bihoue, Quimper- Pluguffan, Avignon-Caumont, Limoges-Bellegarde, Le Havre-Octeville, Saint-Etienne-BouthØon, Rodez-Marcil- lac, ChambØry-Aix-les-Bains, BØziers-Vias, Lannion-Ser- vel, Annecy-Meythet, Caen-Carpiquet, Poitiers-Biard, Cherbourg-Maupertus, La Rochelle-Laleu, PØrigueux- Bassilac, Rouen-VallØe de la Seine, Brive-La Roche, Din- nard-Pleurtuit-Saint-Malo, Agen-La-Garenne, Deauville- Saint-Gatien, Dijon-Longvic, Castres-Mazamet, Berge- rac-RoumaniŁre, Reims-Champagne, Saint-Brieux-Ar- mor, AngoulŁme-Brie-Champniers, Aurillac, Carcasson- ne-Salvaza, Tours-Saint-Symphorien, (cid:201)pinal-Mirecourt, Ouessant, ˛le d’Yeu-le-Grand Phare, Le Mans-Arnage, Roanne-Renaison, Le Puy-Loudes, Dole-Tavaux, La Mo- le, Le Touquet-Paris-Plage, Chateauroux-Deols, Auxer- Valence-Chabeuil, Montlu(cid:231)on-Gueret, re-Branches, Courchevel, Niort-SouchØ, Colmar-Houssen, Cognac- Chateaubernard, Laval-Entrammes, Troyes-Barberey, Valenciennes-Denain, Gap-Tallard, Calais-Dunkerque, Morlaix-Ploujean, Vichy-Charmeil, Charleville-MeziŁres, Bourges, Rochefort-Saint-Agnant, La-Roche-sur-Yon- Les-Ajoncs, Cahors-Lalbenque, Granville, Albi-Le-Se- questre, Moulins-Montbeugny, Aubenas-Vals-Lanas IRLANDA ITALIA Dublin Roma-Fiumicino, Milano-Malpensa, Milano Linate, Napoli-Capodichino LUSSEMBURGO Luxembourg PAESI BASSI Amsterdam-Schiphol Shannon, Cork Knock, Kerry, Galway, Donegal, Sligo, Waterford Bologna-Borgo Panigale, Catania-Fon- tanerossa, Palermo-Punta Raisi, Vene- zia Tessera, Torino-Caselle, Bergamo- Orio al Serio Verona-Villafranca, Cagliari-Elams, Ol- bia-Costa Smeralda, Firenze-Peratola, Bari-Palese Macchie, Pisa San Giusto Albenga, Alghero-Fertilia, Ancona-Falconara, Aosta, Biella-Cerrione, Brindisi-Papola Casale, Crotone, Cu- neo-Levaldigi, Foggia-Gino Lisa, Forli, Genova-Sestri, Grosseto, Lamezia Terme, Lampedusa, Marina di Cam- po, Olbia-Costa Smeralda, Padova, Pantelleria, Parma, Perugia-Sant’Egidio, Pescara, Reggio Calabria, Rimini- Miramare, Roma-Ciampino, Roma-Urbe, Siena-Ampu- gnano, Taranto-Grottaglie, Tortoli, Trapani-Birgi, Trevi- so-Sant’Angelo, Trieste-Ronchi dei Legionari, Vicenza Rotterdam, Maastricht-Aachen, Eindhoven, Groningen- Eelde, Twente-Enschede. 2 6 1 2 0 0 0 I T G a z z e t t a u f f i c i a l e d e l l e C o m u n i t (cid:224) e u r o p e e C 2 2 / 9 Aeroporti aventi un traffico annuale superiore o pari a 3 milioni di movimenti passeggeri o a 75 000 tonnellate di merci Aeroporti aventi un traffico annuale compreso fra 2 e 3 milioni di movimenti passeggeri e/o 50 000 e 75 000 tonnellate di merci Aeroporti aventi un traffico annuale compreso fra 1 e 2 milioni di movimenti passeggeri e/o 25 000 e 50 000 tonnellate di merci Altri aeroporti AUSTRIA Wien PORTOGALLO Lisboa, Faro Porto-SÆ Carneiro Salzburg Funchal FINLANDIA Helsinki-Vantaa SVEZIA G(cid:246)teborg-Landvetter, Stockholm-Ar- landa Malm(cid:246)-Sturup REGNO UNITO London-Heathrow, London-Gatwick, Manchester, Glasgow, Birmingham, London-Stansted, Edingburgh, Lon- don-Luton, East Midlands Newcastle, Aberdeen, Belfast Bristol, Belfast City, Leeds Bradford, London City, Cardiff, Liverpool, Pre- stwick Linz, Graz, Innsbruck, Klagenfurt Ponta Delgada, Lajes, Horta, Porto Santo, Santa Maria, Flores, Sªo Jorge, Pico, Cascais/Tires, Graciosa, Vila Real, Covilhª, Viseu, Bragan(cid:231)a, Corvo Oulu, Turku, Rovaniemi, Vaasa, Kuopio, Tampere-Pir- kkala, Jyv(cid:228)skyl(cid:228), Joensuu, Maarianhamina, Ivalo, Kajaa- ni, Kruunupyy, Kemi-Tornio, Kittil(cid:228), Pori, Kuusamo, Savonlinna, Lappeenranta, Varkaus, Helsinki-Malmi, Enonteki(cid:246), Mikkeli, Sein(cid:228)joki ˜ngelholm/Helsingborg, Arvidsjaur, Borl(cid:228)nge, Eskilstu- na, Falk(cid:246)ping, Jokkmokk, Feringe, Ljungbyhed, Ludvi- ka, G(cid:228)llivare, G(cid:228)vle-Sandviken, G(cid:246)teborg-S(cid:228)ve, Hag- fors, Halmstad, Hemavan, Hudiksvall, Hultsfred, Idre, J(cid:246)nk(cid:246)ping, Kalmar, Karlstad, Kiruna, Kramfors, Kri- stianstad, Link(cid:246)ping, Lule(cid:229), Lycksele, Mora, Norrk(cid:246)- ping, Oskarshamn, Ronneby, Skellefte(cid:229), Sk(cid:246)vde, Stoc- kholm-Bromma, Stockholm-Skavsta, Sundsvall/H(cid:228)rn(cid:246)- sand, Sveg, S(cid:246)derhamn, Torsby, Trollh(cid:228)ttan/V(cid:228)ner- sborg, Ume(cid:229), Vilhelmina, Visby, V(cid:228)ster(cid:229)s-H(cid:228)ssl(cid:246), V(cid:228)x- j(cid:246)-Kronoberg, (cid:214)rebro, (cid:214)rnsk(cid:246)ldsvik, (cid:214)stersund Southampton, Teeside, Inverness, Sumbergh, Humber- side, Bournemouth, Norwich, Exeter, St Mary’s, Pen- zance, Plymouth, Scatsa, Stornway, Kirkwall, Blackpo- ol, City of Derry, Sheffield City, Benbecula, Tresco, Wick, Cambridge, Islay C 2 2 / 1 0 I T G a z z e t t a u f f i c i a l e d e l l e C o m u n i t (cid:224) e u r o p e e. 2 6 1 2 0 0 0


title: Reglamento (CE) n° 189/2000 de la Comisión, de 26 de enero de 2000, por el que se modifica el elemento corrector aplicable a la restitución para los cereales

eurovoc_concepts:
cereals
export refund

text: 27. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 22/57 REGLAMENTO (CE) No 189/2000 DE LA COMISIÓN de 26 de enero de 2000 por el que se modifica el elemento corrector aplicable a la restitución para los cereales LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (3) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 1766/92 del Consejo, de 30 de junio de 1992, por el que se establece una organización común de mercados en el sector de los cereales (1), cuya última modifi- cación la constituye el Reglamento (CE) no 1253/1999 de la Comisión (2), y, en particular, el apartado 8 de su artículo 13, (1) (2) Considerando que el Reglamento (CE) no 31/2000 de la Comisión (3), modificado por el Reglamento (CE) no 120/ 2000 (4); ha fijado el elemento corrector aplicable a la restitución para los cereales; Considerando que, en función de los precios cif y de los precios cif de compra a plazo de dicho día y teniendo en cuenta la evolución previsible del mercado, resulta nece- sario modificar el importe corrector aplicable a la resti- tución para los cereales actualmente en vigor; Considerando que el elemento corrector debe fijarse de acuerdo con el mismo procedimiento que la restitución; que puede ser modificado en el intervalo entre dos fija- ciones, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 El elemento corrector aplicable a las restituciones fijadas por anticipado para las exportaciones de los productos contem- plados en las letras a), b) y c) del apartado 1 del artículo 1 del Reglamento (CEE) no 1766/92, a excepción de la malta, se modifica conforme al anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 27 de enero de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 26 de enero de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) DO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) DO L 4 de 7. 1. 2000, p. 14. (4) DO L 14 de 20. 1. 2000, p. 24. L 22/58 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 1. 2000 del Reglamento de la Comisión, de 26 de enero de 2000, por el que se modifica el elemento corrector aplicable a la restitución para los cereales ANEXO Código de producto Destino (1) Corriente 1 1o plazo 2 2o plazo 3 3o plazo 4 4o plazo 5 5o plazo 6 6o plazo 7 (en EUR/t) 1001 10 00 9200 1001 10 00 9400 1001 90 91 9000 1001 90 99 9000 1002 00 00 9000 1003 00 10 9000 1003 00 90 9000 1004 00 00 9200 1004 00 00 9400 1005 10 90 9000 1005 90 00 9000 1007 00 90 9000 1008 20 00 9000 1101 00 11 9000 1101 00 15 9100 1101 00 15 9130 1101 00 15 9150 1101 00 15 9170 1101 00 15 9180 1101 00 15 9190 1101 00 90 9000 1102 10 00 9500 1102 10 00 9700 1102 10 00 9900 1103 11 10 9200 1103 11 10 9400 1103 11 10 9900 1103 11 90 9200 1103 11 90 9800 — 01 — 03 02 01 — 01 — 01 — 01 — — — 01 01 01 01 01 — — 01 01 — 01 01 — 01 — — 0 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — 0 0 — 0 — — –1,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — 0 0 — 0 — — –2,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — 0 0 — 0 — — –3,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — 0 0 — 0 — — –4,00 — 0 0 0 — 0 — 0 — 0 — — — 0 0 0 0 0 — — 0 0 — 0 0 — 0 — — — — 0 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — 0 — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — — (1) Los destinos se identificarán como sigue: 01 todos los terceros países, 02 otros terceros países, 03 Mauritania, Malí, Níger, Senegal, Burkina Faso, Gambia, Guinea-Bissau, Guinea, Cabo Verde, Sierra Leona, Liberia, Costa de Marfil, Ghana, Togo, Chad, República Centroafricana, Benin, Camerún, Guinea Ecuatorial, Santo Tomé y Príncipe, Gabón, Congo, República Democrática del Congo, Ruanda, Burundi, Angola, Zambia, Malawi, Mozambique, Namibia, Botswana, Zimbabwe, Lesotho, Suazilandia, Seychelles, Comoras, Madagascar, Yibuti, Etiopía, Eritrea y Mauricio. Nota: Las zonas serán las que se delimitan en el Reglamento (CEE) no 2145/92 de la Comisión (DO L 214 de 30. 7. 1992, p. 20), modificado


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0157/00 af Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) til Kommissionen. Moderniserings- og industrikvalitetsprogram for Andalucía.

eurovoc_concepts:
Andalusia
EU industrial policy
EU regional policy

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/151 7. december 1998 om det indre markeds funktion med hensyn til fri bev(cid:230)gelighed for varer mellem medlemsstaterne (1). Der blev derfor i medfłr af forordningens artikel 3 stilet en anmodning om oplysninger til de franske myndigheder den 10. januar 2000. I anmodningen opfordredes de franske myndigheder til at oplyse Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der var truffet for at genetablere den fri bev(cid:230)gelighed for varer. I deres svar af 12. januar 2000 oplyste de franske myndigheder Kommissionen om hele spektret af foranstaltninger, der var truffet for at genetablere den fri bev(cid:230)gelighed for varer. Myndighederne oplyste endvidere, at man af hensyn til de borgere, der eventuelt m(cid:229)tte have lidt łkonomisk tab p(cid:229) grund af blokaderne, fra den franske indenrigsministers side havde lagt v(cid:230)gt p(cid:229), at repr(cid:230)sentanter for ordensmagten burde tr(cid:230)ffe foranstaltninger til at eventuelle erstatningskrav ville kunne blive taget i betragtning p(cid:229) et senere tidspunkt. Kommissionen vil i denne forbindelse minde om, at det ganske rigtigt p(cid:229)ligger medlemsstaterne at słrge for erstatning til operatłrer, der fłler, at der har fundet indskr(cid:230)nkninger sted i deres rettigheder i henhold til EF-traktatens artikel 28 (tidligere artikel 30). (1) EFT L 337 af 12. 12. 1998. (2000/C 303 E/164) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0157/00 af Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) til Kommissionen Om: Moderniserings- og industrikvalitetsprogram for Andaluc(cid:237)a (26. januar 2000) Det fremg(cid:229)r af BNP-indekset for de spanske autonome regioner, at indkomsten pr. indbygger i Andaluc(cid:237)a kun ligger p(cid:229) 72,26 % af den gennemsnitlige indkomst i Spanien, mens den i denne sammenh(cid:230)ng bedst placerede spanske region, Balearerne, tegner sig for en gennemsnitlig indkomst p(cid:229) 154,48 %. Hvis Andaluc(cid:237)a skal indhente det nuv(cid:230)rende eftersl(cid:230)b, ikke blot i forhold til Spanien, men ogs(cid:229) i forhold til resten af EU(cid:146)s regioner, blandt hvilke det indtager en kedelig sidsteplads, er det nłdvendigt at oprette 80. 000 virksomheder i de kommende fire (cid:229)r for at skabe fuld besk(cid:230)ftigelse i denne spanske autonome region. Kan Kommissionen oplyse, om den mener, at den udover de eksisterende EU-politikker til fordel for den łkonomiske udvikling i Andaluc(cid:237)a, błr iv(cid:230)rks(cid:230)tte et moderniserings- og industrikvalitetsprogram, som fremmer oprettelsen af virksomheder i ugunstigt stillede omr(cid:229)der og letter de mindre virksomheders adgang til mere fordelagtige finansieringskilder, der giver dem bedre muligheder for udvidelse og v(cid:230)kst? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (24. februar 2000) juli 1999, har Kommissionen blandt andet I de udkast til retningslinjer (1), der blev vedtaget den 1. understreget, at det er vigtigt at yde stłtte til sm(cid:229) og mellemstore virksomheder (SMV) b(cid:229)de i forbindelse med deres oprettelse og videreudvikling, og l(cid:230)gger i den forbindelse v(cid:230)gt p(cid:229) informationssamfundet, oprettelsen af netv(cid:230)rker for disse virksomheder og de tilbudte stłtteforanstaltninger. Kommissionen modtog den 29. oktober 1999 de spanske myndigheders regionale udviklingsplan for programmeringsperioden 2000-2006 for de regioner i Spanien, der er stłtteberettigede i henhold til m(cid:229)l 1. Den er for łjeblikket inden den sammen med de spanske myndigheder f(cid:230)rdiggłr den EF-stłtteramme, hvori betingelserne for gennemfłrelsen af de planlagte foranstaltninger fasts(cid:230)ttes. Den kontrollerer, at der p(cid:229) passende vis bliver taget hensyn til de s(cid:229)ledes fastsatte prioriteringer i de efterfłlgende foranstaltninger og interventioner. f(cid:230)rd med at gennemg(cid:229) dette forslag, i (1) Kommissionens arbejdsdokument: »Strukturfondene og samordningen med samhłrighedsfonden (cid:129) Udkast til retningslinjer for programmer for perioden 2000-2006« (SEK(1999) 103 endelig. udg. )


title: Commission Regulation (EC) No 183/2000 of 26 January 2000 amending Regulation (EC) No 1067/1999 increasing to 422 709 tonnes the quantity of common wheat of breadmaking quality held by the Danish intervention agency for which a standing invitation to tender for export has been opened

eurovoc_concepts:
Denmark
award of contract
common wheat
export
intervention agency

text: L 22/46 EN Official Journal of the European Communities 27. 1. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 183/2000 of 26 January 2000 amending Regulation (EC) No 1067/1999 increasing to 422 709 tonnes the quantity of common wheat of breadmaking quality held by the Danish intervention agency for which a standing invitation to tender for export has been opened THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), and in particular Article 5 thereof, Whereas: (1) (2) Commission Regulation (EEC) No 2131/93 (3), as last amended by Regulation (EC) No 39/1999 (4), lays down the procedures and conditions for the disposal of cereals held by the intervention agencies; Commission Regulation (EC) No 1067/1999 (5), as last amended by Regulation (EC) No 2050/1999 (6), opened a standing invitation to tender for the export of 200 000 tonnes of common wheat of breadmaking quality held by the Danish intervention agency. Denmark informed the Commission of its intervention agency to increase by 222 709 tonnes the quantity for which a standing invitation to tender for export has been opened; whereas the total quantity of common wheat of breadmaking quality held by the Danish inter- vention agency for which a standing invitation to tender for export has been opened should be increased to 422 709 tonnes; the intention of store; whereas Annex I to Regulation (EC) No 1067/ 1999 must therefore be amended; (4) the measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Management Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 Regulation (EC) No 1067/1999 is hereby amended as follows: 1. Article 2 is replaced by the following: ‘Article 2 1. The invitation to tender shall cover a maximum of 422 709 tonnes of common wheat of breadmaking quality to be exported to all third countries with the exception of the United States of America, Canada and Mexico. 2. The regions in which the 422 709 tonnes of common wheat of breadmaking quality are stored are stated in Annex I to this Regulation. ’ 2. Annex I is replaced by the Annex hereto. Article 2 (3) this increase in the quantity put out to tender makes it necessary to alter the list of regions and quantities in This Regulation shall enter into force on the day of its publica- tion in the Official Journal of the European Communities. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 26 January 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 191, 31. 7. 1993, p. 76. (4) OJ L 5, 9. 1. 1999, p. 64. (5) OJ L 130, 26. 5. 1999, p. 9. (6) OJ L 255, 30. 9. 1999, p. 13. 27. 1. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 22/47 ANNEX ‘ANNEX I Place of storage Jylland Sjælland Fyn (tonnes) Quantity 237 684 168 000 17 025’


title: Forslag til Rådets afgørelse om indbringelse af en tvist vedrørende den statslige registreringsprocedure (fornyelse af registrering) for lægemidler og registreringsafgifter i Ukraine for Samarbejdsrådet, og om fastlæggelse af, hvilket standpunkt Fællesskabet skal indtage i Samarbejdsrådet med henblik på bilæggelse af tvisten

eurovoc_concepts:
Ukraine
cooperation agreement (EU)
import
market approval
medicinal product

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 26. 01. 2000 KOM(2000) 24 endelig 2000/0027 (ACC) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indbringelse af en tvist vedrørende den statslige registreringsprocedure (fornyelse af registrering) for lægemidler og registreringsafgifter i Ukraine for Samarbejdsrådet, og om fastlæggelse af, hvilket standpunkt Fællesskabet skal indtage i Samarbejdsrådet med henblik på bilæggelse af tvisten (forelagt af Kommissionen) 1. 2. BEGRUNDELSE fra under statens lægemiddelstyrelse i Ukraines ministerkabinet Ved en resolution vedtaget (nr. 1666 af 11. september 1999 om ændring af resolution nr. 569 af 27. april 1998) og en Ukraines bekendtgørelse sundhedsministerium af 7. maj 1999 blev der fastsat særlige ekstraafgifter på op til 10 000 USD pr. produkt for ekspertundersøgelser af udenlandske lægemidler. Dette regulativ blev indført kort tid efter, at landet på EF's anmodning havde ophævet et tilsvarende regulativ med det formål at opfylde kravene i EU's program for makrofinansiel bistand (resolution nr. 569 om forhøjelse af registreringsafgifterne for indførte farmaceutiske produkter, der blev vedtaget af indførtes Ukraines ministerkabinet den 27. diskriminerende (dvs. 100 gange højere) registreringsafgifter over for udenlandske virksomheder i Ukraine, blev ophævet den 22. februar 1999 ved resolution nr. 241 af samme dato. april 1998, og hvorved der EF-Kommissionen har konstateret, at ovennævnte regulativer på en række punkter krænker partnerskabs- og samarbejdsaftalen og/eller er uforenelige med Verdenshandelsorganisationens regler. Nævnte regulativer overtræder bl. a. artikel 15. stk. 1 og 2 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, hvori det hedder, at der ikke må diskrimineres mod europæiske varer, hverken i henseende til afgifter eller behandling, og artikel 16, stk. 2 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, hvori der henvises til GATT-artikel VIII, som fastslår, at importafgifter og –gebyrer uanset art ikke må være højere end de faktiske omkostninger i forbindelse med den pågældende tjenesteydelse. Denne gang er afgiftskravet sat endnu højere end i den foregående lov (idet afgiften er forhøjet fra 8 500 USD til 10 000 USD, hvor den er på 8,5 USD for et ukrainsk produkt). EU's direktiver er heller ikke opfyldt, jf. dekret nr. 244 af marts 1997, for så vidt angår en gradvis indførelse af EU's direktiver i Ukraine. Ukraine tilsidesætter EU's ordning for markedsføringstilladelser (dvs. importkontingenter). Lovgivningen er i sin nuværende udformning yderst forvirrende: registrering er således kun én ud af fem separate procedurer for de forskellige instanser, der varetager indførslen af farmaceutiske produkter i Ukraine. Hertil kommer, at der farmaceutiske produkter. Ydermere gælder offentliggøres afgiftsniveauet for udenlandske produkter ikke. Kommissionen har således kun kunnet basere sin vurdering af situationen på de oplysninger, der er givet af virksomheder, der driver forretning i Ukraine. separate procedurer salg af for 3. Kommissionens standpunkt undertegnet, og Ukraines Efter Kommissionens opfattelse er sådanne foranstaltninger, hvis formål er at fjerne konkurrencen fra Ukraines marked, ikke blot i modstrid med de aftaler, som Ukraine har i Verdenshandelsorganisationen, men også i skarp modstrid med den generelle målsætning i den bistand, som Fællesskabet yder Ukraine for at integrere dette land i den økonomiske verdensorden. En sådan politik sender meget negative signaler til andre potentielle investorer, og kan muligvis forklare den hidtidig lave udenlandske investering i Ukraine. bestræbelser optaget blive på at 2 Kommissionen mener at denne sag bør følges op først og fremmest af følgende årsager: • Ukraines opmærksomhed må henledes på de forpligtelser, der påhviler landet i henhold til partnerskabs- og samarbejdsaftalen. Ukraine forsømmer sine udenlandske forpligtelser, og dette fører til en række overtrædelser af partnerskabs- og samarbejdsaftalen. Landet fragår tilmed tidligere tilsagn, således som det er sket i denne sag, eller undlader at føre dem ud i livet. • Der er tendens til, at dette bliver almindelig praksis: statsindustrier, der ikke landet ikke har kan klare sig i konkurrencen på verdensmarkedet, fordi lægger pres på gennemført nogen økonomisk og industriel omstrukturering, regeringen for at få den til at indføre fordele eller handelsrestriktioner til beskyttelse mod konkurrencen fra udlandet. I de seneste måneder er der indført flere handelshindringer med det erklærede formål at beskytte skrantende industrier og sikre beskæftigelsen. Der verserer stadig en sag mellem EF og Ukraine vedrørende en ukrainsk lov om fremme af bilproduktionen og hertil knyttede regulativer for brugtvognsmarkedet. Landet vil få meget svært ved at blive optaget i Verdenshandelsorganisationen, hvis ikke det ophæver denne lov og afvikler overtrædelserne af Verdenshandelsorganisationens bestemmelser. Landet må fra produkter Verdenshandelsorganisationens medlemslande samme stilling med hensyn til moms- og importafgifter. nødvendigvis tilsvarende produkter egne give og 4. • Foranstaltningen har store virkninger på EF's handel, og der må således gribes ind for at afhjælpe den skade, som udførslen af EF-fremstillede produkter til Ukraines marked er genstand for. Der er her tale om en af EF's vigtigste eksportvarer til Ukraine (93, 2 millioner EUR i 1998, dvs. 2,7% af EF's samlede eksport). EF's udførsel faldt kraftigt i 1998, både som følge af den økonomiske krise, og som følge af den nye lovgivning (fra 128,2 millioner EUR i 1997, dvs. 4% af EF's samlede eksport). I marts 1999 blev der afholdt konsultationer på grundlag af artikel 97 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, hvorefter de diskriminerende bestemmelser blev ophævet. Da der blev rejst tvivl om dette forhold i juni 1999 (som følge af indførelsen af nye særlige ekstraafgifter for udenlandske lægemidler), sendte kommissionsmedlem Hans van den Broek den 2. juli 1999 en skrivelse til Ukraines vicepremierminister Tigipko og minister Goncharuk for snarest muligt at få denne foranstaltning ophævet. Kommissionen gjorde på mødet i Samarbejdsudvalget den 28. juli 1999 opmærksom på, at EF og medlemsstaterne ville være nødsaget til at indbringe tvisten for Samarbejdsrådet på grundlag af artikel 96 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, hvis Ukraines regering ikke havde løst problemet i forbindelse med de diskriminerende afgifter senest to måneder efter mødet i Samarbejdsudvalget. Kommissionen en konsultationsrunde til oktober 1999, men den er blevet udsat på ubestemt tid af Ukraines myndigheder. I en skrivelse af 18. 10. 1999 meddelte Kommissionen igen Ukraines myndigheder, at tvisten ville blive indbragt for Samarbejdsrådet, jf. artikel 96 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, dersom Ukraine ikke tog videre skridt i sagen. konsultationer. Der anmodede om nye aftalt blev 3 I udkastet til, hvilket standpunkt Fællesskabet bør indtage i Samarbejdsrådet med henblik på at bilægge tvisten, er der gjort rede for, hvilke foranstaltninger Ukraine skal iværksætte for at bringe sin lovgivning i overensstemmelse med de tilsagn, landet og Verdenshandelsorganisationens regler med henblik på landets optagelse i denne organisation: afskaffelse af forbindelse med opkrævning forskelsbehandling i registreringsafgifter. Ukraines regering bør snarest muligt ophæve de seneste foranstaltninger. samarbejdsaftalen, partnerskabs- skrevet under har og på i Det henstilles derfor til Rådet: – at det vedtager vedlagte forslag til afgørelse om indbringelse af en tvist vedrørende den statslige registreringsprocedure (fornyelse af registrering) for lægemidler og registreringsafgifter i Ukraine for Samarbejdsrådet, og om fastlæggelse af, hvilket standpunkt Fællesskabet skal indtage i Samarbejdsrådet med henblik på bilæggelse af tvisten – at det undertegner det i bilag I vedlagte udkast til skrivelse til formanden for Samarbejdsrådet om indbringelse af tvisten for Samarbejdsrådet. 4 2000/0027 (ACC) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om indbringelse af en tvist vedrørende den statslige registreringsprocedure (fornyelse af registrering) for lægemidler og registreringsafgifter i Ukraine for Samarbejdsrådet, og om fastlæggelse af, hvilket standpunkt Fællesskabet skal indtage i Samarbejdsrådet med henblik på bilæggelse af tvisten RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133, i forening med artikel 300, stk. 2, første punktum, og stk. 3 første punktum, under henvisning til Rådets og Kommissionens afgørelse af 26. januar 1998 om indgåelse af partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side, særlig artikel 2, stk. 11, under henvisning til forslag fra Kommissionen2, og ud fra følgende betragtninger: (1) Artikel 96 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen indeholder bestemmelser om, hvordan tvister skal bilægges; (2) følgende ukrainske regulativer krænker partnerskabs- og samarbejdsaftalen: – Det ukrainske ministerkabinets resolution nr. 1666 af 11. september 1999 om ændring af proceduren for registrering) af lægemidler og af afgiften for statsregistrering (fornyelse af registrering) af lægemidler, og om ændring af det ukrainske ministerkabinets resolution nr. 569 af 27. april 1998) om godkendelse af proceduren for statsregistrering (fornyelse af registrering) af lægemidler og af afgiften for statsregistrering (fornyelse af registrering) af lægemidler; statsregistrering (fornyelse af – Bekendtgørelse Ukraines sundhedsministerium af 7. maj 1999 om fastsættelse af særlige ekstraafgifter for ekspertundersøgelser af udenlandske lægemidler; lægemiddelstyrelse statens under fra 1 2 EFT L 49 af 19. 2. 1998 EFT C af, s. 5 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Eneste Artikel 1. 2. Fællesskabet indbringer denne tvist for Samarbejdsrådet ved den i bilag 1 vedlagte skrivelse, der er rettet til formanden for Samarbejdsrådet og undertegnet af både Kommissionen og Rådet. For så vidt angår denne tvist indtager Fællesskabet det standpunkt, der er gjort rede for i det udkast til henstilling i bilag II, der med henblik på bilæggelse af tvisten skal forelægges Samarbejdsrådet til vedtagelse. Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand […] 6 BILAG 1 Udkast til skrivelse til formanden for EF/Ukraine-Samarbejdsrådet. Til formanden for Samarbejdsrådet juli underrettet om den situation, der var opstået Efter at EU/Ukraine-Samarbejdsrådet på mødet den 26. april 1999 havde drøftet spørgsmålet om diskriminerende afgifter for ekspertundersøgelser af lægemidler, blev Rådet på mødet den statens 28. lægemiddelstyrelse under Ukraines sundhedsministerium den 7. maj 1999 havde vedtaget en bekendtgørelse, hvorved der genindførtes særlige ekstraafgifter for ekspertundersøgelser af udenlandske lægemidler. som følge af, at Hertil kommer så nu det ukrainske ministerkabinets resolution nr. 1666 af 11. september 1999 om ændring af proceduren for statsregistrering (fornyelse af registrering) af lægemidler og af afgiften for statsregistrering (fornyelse af registrering) af lægemidler, og om ændring af det ukrainske ministerkabinets resolution nr. 569 af 27. april 1998). Kommissionen har gjort gældende, at disse regulativer er i modstrid med artikel 15. stk. 1 og 2 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, hvori det hedder, at der ikke må diskrimineres mod europæiske varer, hverken i henseende til afgifter eller behandling, og artikel 16. stk. 2 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, hvori der henvises til GATT-artikel VIII, som fastslår, at importafgifter og –gebyrer uanset art ikke må være højere end de faktiske omkostninger i forbindelse med den pågældende tjenesteydelse. af særlige udenlandske ekstraafgifter I marts 1999 blev der på Kommissionens foranledning afholdt officielle konsultationer på grundlag af artikel 97 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, hvorefter de diskriminerende tvivl herom (som følge af juni 1999 blev rejst bestemmelser blev ophævet. Da der i indførelsen sendte lægemidler), for nye juli 1999 en skrivelse til Ukraines kommissionsmedlem Hans van den Broek den 2. få denne vicepremierminister Tigipko og minister Goncharuk med anmodning om at foranstaltning ophævet. Kommissionen udtalte på et møde i Samarbejdsudvalget den 28. Juli 1999, at EF og medlemsstaterne ville være tvunget indbringe tvisten for Samarbejdsrådet, jf. artikel 96 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, hvis Ukraines regering ikke senest to måneder efter mødet i Samarbejdsudvalget havde løst problemet i forbindelse med de diskriminerende afgifter. Kommissionen anmodede om nye konsultationer. Der blev aftalt en konsultationsrunde til oktober 1999, men den er blevet udsat på ubestemt tid af Ukraines myndigheder. I en skrivelse af 18. 10. 1999 meddelte Kommissionen igen Ukraines myndigheder, at tvisten ville blive indbragt for Samarbejdsrådet, jf. artikel 96 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, dersom Ukraine ikke tog videre skridt i sagen. til at Der er ikke indgået noget for Fællesskabet og dets medlemsstater acceptabelt kompromis med de ukrainske myndigheder. Tvisten indbringes derfor nu for Samarbejdsrådet som beskrevet i ovennævnte beslutning. Der vedlægges et udkast til en anbefaling, som Samarbejdsrådet kan vedtage til bilæggelse af tvisten, jf. artikel 96, stk. 2 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen. Formanden for Samarbejdsrådet bedes forelægge denne skrivelse og den vedlagte anbefaling for medlemmerne af Samarbejdsrådet, som omhandlet i artikel 6 i vedtægten. På EU-Rådets vegne På Kommissionens vegne 7 Udkast til BILAG II Samarbejdsrådets anbefaling vedrørende den statslige registreringsprocedure (fornyelse af registrering) for lægemidler og registreringsafgifter i Ukraine SAMARBEJDSRÅDET HAR - under henvisning til den partnerskabs- og samarbejdsaftale, der blev undertegnet den 14. Juni 1994 i Luxembourg mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side, særlig artikel 96, under henvisning til de konsultationer, partnerne har afholdt på grundlag af artikel 97 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, og ud fra følgende betragtninger: De forpligtelser, der følger af artikel 15. stk. 1 og 2 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber og deres medlemsstater på den ene side og Ukraine på den anden side, hvori det hedder, at der ikke må diskrimineres mod europæiske varer, hverken i henseende til afgifter eller behandling, og artikel 16, stk. 2 i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, hvori der henvises til GATT-artikel VIII, som fastslår, at importafgifter og –gebyrer uanset art ikke må være højere end de faktiske omkostninger i forbindelse med den pågældende tjenesteydelse, kan ikke forliges med visse dele af den nuværende statslige registreringsprocedure (fornyelse af lægemidler og herfor gældende registrering) registreringsafgifter i Ukraine, idet: for afgifterne diskriminerer mod udenlandske produkter afgiften ikke står i forhold til tjenesteydelsen registreringsproceduren diskriminerer mod udenlandske produkter - VEDTAGET FØLGENDE ANBEFALING: 1. Ukraine må tilpasse sin lovgivning i overensstemmelse med ovenstående, og herunder: – ophæve det nr. 1666 resolution ukrainske ministerkabinets af 11. September 1999 ”om ændring af proceduren for statsregistrering (fornyelse af registrering) af lægemidler og af afgiften for statsregistrering (fornyelse af registrering) af lægemidler”, det ukrainske ministerkabinets resolution nr. 569 af 27. April 1998 ”om indførelse af en procedure for statsregistrering (fornyelse af registrering) af lægemidler og af afgifter for statsregistrering (fornyelse af registrering) af lægemidler”, det ukrainske ministerkabinets resolution nr. 241 af 22. februar 1999 ”om ændring af proceduren for statsregistrering (fornyelse af registrering) af lægemidler og af afgiften for statsregistrering (fornyelse af registrering) af lægemidler”; – ophæve den bekendtgørelse, der er udstedt af statens lægemiddelstyrelse under Ukraines sundhedsministerium af 7. maj 1999 om fastsættelse af særlige ekstraafgifter for ekspertundersøgelser af udenlandske lægemidler; 8 2. 3. 4. Ukraine må forenkle sine procedurer for indførsel af lægemidler, og sørge for, at alle myndigheder, der er involveret i statslig registrering og udstedelse af licenser for i Ukraine, underordnes den nationale styrelse for kvalitets- og lægemidler sikkerhedskontrol af lægemidler og medicinsk udstyr, under sundhedsministeriet. levnedsmidler, Ukraine må sørge for, at der gælder ens procedurer for ukrainske og europæiske produkter (som fastlagt i artikel 15. stk. 2, i partnerskabs- og samarbejdsaftalen), og offentliggøre, hvor store afgifter virksomhederne skal betale. Ukraine rapport på næste møde foranstaltninger landet har truffet for at gennemføre denne anbefaling. aflægger i Samarbejdsrådet om, hvilke Udfærdiget i Bruxelles, den På Rådets vegne Formand 9


title: 2000 m. sausio 26 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 184/2000 dėl tam tikrų prekių klasifikacijos Kombinuotojoje nomenklatūroje

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
micro-computer

text: 02/9 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 355 32000R0184 L 22/48 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 2000 1 27 KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 184/2000 2000 m. sausio 26 d. dėl tam tikrų prekių klasifikacijos Kombinuotojoje nomenklatūroje EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA, atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, atsižvelgdama į 1987 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2658/87 dėl tarifų ir statistinės prekių nomenklatūros bei dėl Bendrojo muitų tarifo (1) su paskutiniais pakeitimais, padarytais Komisijos jo 9 straipsnį, reglamentu (EB) Nr. 2626/1999 (2), ypač į kadangi: (1) (2) (3) (4) Siekiant užtikrinti, kad minėto reglamento priede pateikta Kombinuotoji nomenklatūra būtų taikoma vienodai, būtina patvirtinti priemones, susijusias su šio reglamento priede nurodytų prekių klasifikacijos. Reglamente (EEB) Nr. 2658/87 nustatytos bendrosios Kombinuotosios nomenklatūros aiškinimo taisyklės. Šios taisyklės taip pat taikomos bet kuriai kitai specialiomis Bendrijos teisės aktų nuostatomis įteisintai nomenklatūrai, kuri visiškai ar iš dalies yra parengta pagal Kombinuotąją nomenklatūrą arba pagal kurią ji papildomai detalizuo- jama atsižvelgiant į muitų tarifų ir kitų su prekyba susiju- sių priemonių taikymo poreikius. Laikantis minėtų bendrųjų taisyklių šio reglamento priede pateiktos lentelės 1 skiltyje aprašytos prekės turi būti kla- sifikuojamos priskiriant KN kodus, nurodytus 2 skiltyje, remiantis 3 skiltyje išdėstytais motyvais. Pripažįstama, kad pagal 1992 m. spalio 12 d. Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2913/92, nustatančio Bendrijos muitinės kodeksą (3), su paskutiniais pakeitimais, padary- tais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 955/1999 (4), 12 straipsnio 6 dalį valstybių narių mui- tinių išduotos privalomosios tarifinės informacijos dėl pre- kių klasifikacijos Kombinuotojoje nomenklatūroje, kuri neatitinka šio reglamento nuostatų, turėtojas gali dar tris mėnesius ja remtis. (5) Šio reglamento nustatytos priemonės atitinka Muitinės kodekso komiteto nuomonę, PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ: 1 straipsnis pateiktos Priede prekės 1 Kombinuotojoje nomenklatūroje klasifikuojamos priskiriant minėtos lentelės 2 skiltyje nurodytus KN kodus. aprašytos lentelės skiltyje 2 straipsnis Pagal Reglamento (EEB) Nr. 2913/92 12 straipsnio 6 dalį valstybių narių muitinių išduota privalomąja tarifine informacija, kuri neatitinka šio reglamento nuostatų, dar galima remtis tris mėnesius. 3 straipsnis Šis reglamentas įsigalioja dvidešimt pirmą dieną po jo paskelbimo Europos Bendrijų oficialiajame leidinyje. Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse. Priimta Briuselyje, 2000 m. sausio 26 d. Komisijos vardu Frederik BOLKESTEIN Komisijos narys (1) OL L 256, 1987 9 7, p. 1. (2) OL L 321, 1999 12 14, p. 3. (3) OL L 302, 1992 10 19, p. 1. (4) OL L 119, 1999 5 7, p. 1. 356 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 02/9 t. PRIEDAS Klasifikacija (KN) kodas (2) 9503 90 32 Motyvai (3) Klasifikuojama vadovaujantis Kombinuotosios nomenklatūros 1-ąja ir 6-ąja bendrosiomis aiškinimo taisyklėmis, XVI skyriaus 1 pastabos p punktu ir KN kodų 9503, 9503 90 bei 9503 90 32 aprašymais Net jeigu dauguma programų yra sudarytos naudojant dviejų žaidėjų modelį ir teisingi atsakymai vertinami balais, įrenginys lai- kytinas mokymuisi skirtu žaidimu, kuriame įrengta daug moky- mosi programų, o ne kambario žaidimu Prekių aprašymas (1) Įrenginys, įmontuotas į plastikinį, panašų į nešiojamojo kompiu- terio, korpusą, kurį sudaro: — elektroninis procesorius, — skystų kristalų ekranas, — klaviatūra, — valdymo rankenėlės, skirtos darbo režimui parinkti, garso sti- prumui ir vaizdo ekrane kontrastingumui reguliuoti, — garsiakalbis, — lizdas pelei ir spausdintuvui prijungti Įrenginys pateikiamas kartu su pele Įrenginyje nėra įrengtos nuosavos operacinės sistemos Įrenginyje įrengta ši integruota programinė įranga: — daugiau kaip 40 fiksuotų kalbų, rašymo, skaitymo ir aritme- tikos mokymo bei loginių pratybų programų, — biuro programos, pavyzdžiui, tekstų apdorojimo ir darbų pla- navimo programos, — BASIC kalba parašytų programų sudarymo ir vykdymo prog- ramos Įrenginio galimybės gali būti kasetes išplėstos naudojant papildomas Įrenginys skirtas 9 metų ir vyresnio amžiaus vaikams


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0109/00 van Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) en Nelly Maes (Verts/ALE) aan de Commissie. Onderzoekeffectiviteit vijfde kaderprogramma.

eurovoc_concepts:
EU financing
EU research policy
cost-effectiveness analysis
evaluation method
impact study
management
research programme

text: C 330 E/84 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/092) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0109/00 van Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) en Nelly Maes (Verts/ALE) aan de Commissie Betreft: Onderzoekeffectiviteit vijfde kaderprogramma (26 januari 2000) De effectiviteit van de voorgangers van het KP5 is nooit grondig onderzocht. Inputgegevens zijn geanalyseerd en er bestaat een overzicht van geslaagde projecten. Een studie naar het maatschappelijk rendement ontbreekt echter. Het Nederlands Centraal Planbureau (werkdocument 111, juli 1999) heeft onlangs een eenvoudige onderzoekmethodiek voorgesteld. Hierbij wordt onderzocht de mate waarin de onderzoekvoorstellen die net niet in aanmerking zijn gekomen voor medefinanciering van het KP5 toch zijn uitgevoerd. Immers, het doel van het KP5 is onderzoek uitlokken dat marktpartijen geheel zelfstandig niet zouden uitvoeren. Als nu blijkt dat de afgewezen projecten toch geheel zijn uitgevoerd dan is dat een aanwijzing dat het KP5 haar doel voorbijschiet. 1. 2. 3. Heeft de Commissie kennis genomen van de door het CPB ontwikkelde onderzoekmethodiek? Is zij van mening dat deze methodiek een indicatie van de effectiviteit van KP5 geeft? Zo nee, waarom niet? Zo ja, is zij van plan van deze methodiek gebruik te maken? Antwoord van de heer Busquin namens de Commissie (3 maart 2000) De Commissie is bekend met de door het Nederlandse Centraal Planbureau (NCP) voorgestelde 1. methodiek. 2. In het licht van haar eigen reeks studies dienaangaande is de Commissie van mening dat de evaluatie van de effectiviteit van het kaderprogramma een complexe aangelegenheid is en dat er niet ØØn maatstaf voor het algemene effect ervan bestaat. De door het NCP voorgestelde methode is maar een van vele die in dit verband kunnen worden overwogen. Zij heeft het nadeel dat zij uitsluitend gebaseerd is op afgewezen projecten en uitgaat van het standpunt dat de rol van het kaderprogramma er eenvoudig in bestaat onderzoek te steunen dat anders niet zou plaatsvinden. De waarde van communautaire steun aan projecten moet worden beoordeeld door niet alleen na te gaan of het project ook zonder financiering zou zijn uitgevoerd, maar ook of de overheidssteun verbetering heeft gebracht in de wijze waarop het project is uitgevoerd, bijvoorbeeld is het beter of groter geworden of is het sneller of in een breder samenwerkingsverband uitgevoerd? Voorts moeten de redenen om een project te financieren beoordeeld worden aan de hand van de Europese toegevoegde waarde (ETW) ervan, een concept dat voortkomt uit de toepassing van het subsidiariteitsbeginsel. De criteria die gehanteerd worden om programma(cid:146)s te evalueren houden eveneens verband met deze (cid:132)toegevoegde waarde voor de Gemeenschap(cid:148), met name de totstandbrenging van een (cid:132)kritische massa(cid:148) door de combinatie van op nationaal niveau beschikbare middelen, de bijdrage tot de verwezenlijking van communautair beleid en het oplossen van problemen op communautair niveau. Om de effectiviteit van het kaderprogramma te beoordelen is het daarom van belang dat niet alleen ge(cid:239)soleerde projecten in beschouwing worden genomen maar ook dat de in het kader van een programma gefinancierde projecten in hun geheel worden beoordeeld. Daarbij wordt dan rekening gehouden met het feit dat het effect van programma(cid:146)s meer is dan som van de effecten van de projecten. Om deze redenen kan de effectiviteit van het kaderprogramma en de specifieke programma(cid:146)s niet volledig worden beoordeeld op basis van een analyse van afgewezen projecten, die per definitie niet verondersteld worden te voldoen aan de doelstellingen van de communautaire programma(cid:146)s voor onderzoek en technologische ontwikkeling (OTO). 3. Het belang van een sterke nadruk op de Europese toegevoegde waarde is onderschreven door de groep vooraanstaande deskundigen voor de evaluatie van onderzoekprogramma(cid:146)s die vorig jaar door de Commissie is bijeengebracht om de meting van de resultaten en effecten van OTO te onderzoeken. Het 21. 11. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 330 E/85 rapport van de groep (cid:132)Opties en grenzen voor de beoordeling van de sociaal-economische effecten van Europese OTO-programma(cid:146)s(cid:148) wordt de geachte parlementsleden en het secretariaat van het Parlement rechtstreeks toegezonden. De aanbevelingen van de deskundigengroep worden momenteel besproken in het kader van het toezicht op en de evaluatie van het kaderprogramma. (2000/C 330 E/093) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0110/00 van Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) aan de Commissie Betreft: Decentralisatie van de luchtvaartverbindingen (26 januari 2000) Het met vervoerszaken belaste lid van de Commissie heeft verklaard dat een Europe(cid:239)sering van het Europese luchtruim na de chaotische ervaringen van de afgelopen jaren wordt beoogd. Is de Commissie voornemens om de decentralisatie van de luchtvaartverbindingen te bevorderen, en alternatieve inter- nationale luchthavens zoals die van Santiago de Compostela, in Galiciº, Spanje, te bevorderen en op deze wijze de als gevolg van de onverstandige concentratie van de vluchten in Madrid veroorzaakte overbe- lasting te voorkomen, hoewel de centrale regering zelf de investeringen in deze luchthaven door de bouw van nieuwe start- en landingsbanen, en zelfs door een nieuwe luchthaven, wil concentreren? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (8 maart 2000) De huidige wetgeving van de Gemeenschap ten aanzien van de luchtvaart binnen de Gemeenschap bepaalt dat de luchtvaartmaatschappijen zelf op basis van hun individuele zakelijke overwegingen de beslissingen over hun netwerkstructuur nemen, waaronder de frequentie van vluchten en de luchthaven van vertrek en aankomst. Daarbij houden zij rekening met factoren zoals de luchthaventarieven, de beschikbaarheid van slots en de omvang van de te bedienen markt. Wat betreft vluchten van en naar bestemmingen in derde landen bevatten de meeste door de lidstaten zelf gesloten bilaterale luchtvaartovereenkomsten bepalingen die de capaciteit van regionale luchthavens om extra verkeer aan te trekken aan banden leggen. De Commissie is van mening dat directe bemoeienis van de openbare sector met de zakelijke besluitvor- ming van luchtvaartmaatschappijen omtrent de locatie van hun activiteiten beperkt dient te blijven tot welbepaalde situaties, zoals de garantie van openbare dienstverplichtingen of de spreiding van het verkeer over een luchthavensysteem, op basis van specifieke voorschriften van de Gemeenschapswetgeving. Meer algemene maatregelen die gericht zijn op het overhevelen van verkeer van de ene luchthaven naar de andere, zijn niet verenigbaar met de voorschriften en de doelstellingen van de liberalisering van de luchtvaart. Ondanks deze algemene uitgangspunten onderzoekt de Commissie momenteel of de toenemende concen- tratie van luchtvervoersactiviteiten op een aantal hubs kan worden afgeremd door geschikte ondersteu- ningsmaatregelen die de rol van regionale luchthavens (secondary hubs) binnen het totale luchthaven- systeem moeten versterken. Zij is van plan de resultaten van dit onderzoek in 2001 te presenteren. Bovendien zal zij haar pogingen om namens de gehele Gemeenschap luchtvaartakkoorden met derde landen te sluiten met nog meer inzet voortzetten. Zij hoopt daarin mogelijkheden voor regionale luchthavens om extra verkeer aan te trekken te kunnen opnemen. (2000/C 330 E/094) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-0111/00 van Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) aan de Commissie Betreft: Vervuiling van de rivier de Tea in Galiciº (26 januari 2000) De rivier de Tea, die loopt op het grondgebied van Condado in Galiciº en uitmondt in de rivier de Minho, wordt, volgens milieuorganisaties, geconfronteerd met een ernstige vervuiling als gevolg van grootscheepse


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0109/00 af Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) og Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen. Effektiviteten af forskningen under det femte rammeprogram.

text: C 330 E/84 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/092) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0109/00 af Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) og Nelly Maes (Verts/ALE) til Kommissionen Om: Effektiviteten af forskningen under det femte rammeprogram (26. januar 2000) Effektiviteten af det femte rammeprograms forg(cid:230)ngere er aldrig blevet grundigt undersłgt. Der er analyseret inputdata, og der findes en oversigt over vellykkede projekter. Der mangler imidlertid en undersłgelse af den samfundsm(cid:230)ssige nytte. Det centrale planl(cid:230)gningskontor i Nederlandene (arbejdsdokument 111, juli 1999) har for nylig foresl(cid:229)et en enkel forskningsmetodik. Det undersłges, i hvor hłj grad de forskningsprojekter, som der ikke er ydet stłtte til under det femte rammeprogram, alligevel er blevet gennemfłrt. M(cid:229)let med det femte rammepro- gram er jo at stimulere forskning, som aktłrerne p(cid:229) markedet ikke ville udfłre p(cid:229) egen h(cid:229)nd. Hvis det nu viser sig, at de afviste projekter alligevel alle er blevet gennemfłrt, er det et tegn p(cid:229), at det femte rammeprogram ikke opfylder sit m(cid:229)l. Har Kommissionen kendskab til de forskningsmetoder, det centrale planl(cid:230)gningskontor i Nederlan- 1. dene har udviklet? Er Kommissionen af den opfattelse, at disse metoder giver et fingerpeg om det femte rammeprograms 2. effektivitet? I ben(cid:230)gtende fald, hvorfor ikke? Har Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald planer om at anvende disse 3. metoder? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Philippe Busquin (3. marts 2000) Kommissionen er bekendt med den metodik, som det centrale planl(cid:230)gningskontor i Nederlandene 1. (NCP) har foresl(cid:229)et. 2. P(cid:229) baggrund af den r(cid:230)kke undersłgelser, som Kommissionen selv har ladet gennemfłre, er Kommissionen af den opfattelse, at det er en kompliceret opgave at bedłmme, hvor effektive rammepro- grammerne har v(cid:230)ret, og at der ikke findes noget enkelt m(cid:229)l for programmets samlede virkning. Den metode, som NCP har foresl(cid:229)et, er blot en ud af mange, der kunne komme i betragtning til dette form(cid:229)l. Den har den ulempe, at den kun er baseret p(cid:229) afviste projekter og som udgangspunkt g(cid:229)r ud fra, at rammeprogrammet kun har til form(cid:229)l at stłtte forskning, der ellers ikke ville finde sted. V(cid:230)rdien af F(cid:230)llesskabets stłtte błr undersłges ved ikke blot at vurdere, om projektet ville v(cid:230)re blevet gennemfłrt uden finansieringen, men ogs(cid:229) se p(cid:229), om den offentlige stłtte forbedrede den m(cid:229)de, hvorp(cid:229) projektet gennemfłres, s(cid:229) det for eksempel bliver bedre, stłrre, hurtigere eller involverer stłrre samarbejde. ¯rsagerne til at finansiere et projekt błr endvidere bedłmmes ud fra dets europ(cid:230)iske merv(cid:230)rdi (EAV), et begreb, der bygger p(cid:229) anvendelsen af n(cid:230)rhedsprincippet. Kriterierne til vurdering af programmer har ogs(cid:229) forbindelse med denne »F(cid:230)llesskabsmerv(cid:230)rdi«, der navnlig omfatter opn(cid:229)elsen af en »kritisk masse« gennem kombination af de ressourcer, der findes p(cid:229) nationalt plan, bidraget til F(cid:230)llesskabets politikker og lłsningen af problemer, der opst(cid:229)r p(cid:229) F(cid:230)llesskabsniveau. Ved en bedłmmelse af rammeprogrammets effektivitet er det derfor vigtigt ikke blot at vurdere de enkelte projekter, men ogs(cid:229) at se p(cid:229) de projekter, der finansieres under et program, som helhed. Herved tages der hensyn til det forhold, at programmernes virkning er stłrre end summen af projekternes virkning. Rammeprogrammets og s(cid:230)rprogrammernes effektivitet kan derfor ikke bedłmmes tilstr(cid:230)kkeligt ved en analyse af afsl(cid:229)ede projekter, der pr. definition ikke m(cid:229) formodes at opfylde m(cid:229)ls(cid:230)tningerne for F(cid:230)lles- skabets programmer for forskning og teknologisk udvikling (FTU). 3. At det er vigtigt at l(cid:230)gge stor v(cid:230)gt p(cid:229) europ(cid:230)isk merv(cid:230)rdi blev bekr(cid:230)ftet af den gruppe af uafh(cid:230)ngige eksperter i evaluering af forskningsprogrammer, som Kommissionen sidste (cid:229)r samlede til at undersłge, hvorledes man kan m(cid:229)le resultaterne og virkningerne fra FTU. Gruppens rapport »Options and 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/85 limits for assessing the socio-economic impact of European RTD programmes« (valgmuligheder og gr(cid:230)nser for vurdering af de europ(cid:230)iske FTU-programmers samfundsłkonomiske virkninger) sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og Parlamentets sekretariat. Ekspertgruppens anbefalinger er for łjeblikket til overvejelse i forbindelse med overv(cid:229)gningen og evalueringen af rammeprogrammet. (2000/C 330 E/093) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0110/00 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen Om: Decentralisering af luftfartsforbindelserne (26. januar 2000) I de seneste (cid:229)r har der hersket kaotiske tilstande inden for det europ(cid:230)iske luftrum. Vil Kommissionen som led i de planer, kommiss(cid:230)ren med ansvar for transport har bebudet, p(cid:229) den baggrund fremme decen- traliseringen af luftfartsforbindelserne ved at udvikle alternative internationale lufthavne som f. eks. den i Santiago de Compostela i Galicia (Spanien) for at undg(cid:229) for stor trafikt(cid:230)thed som i forbindelse med den irrationelle flykoncentration i Madrid, hvor den spanske regering endog skulle have planer om at koncentrere lufthavsinvesteringerne ved konstruktion af nye start- og landingsbaner og s(cid:229)gar en ny lufthavn? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (8. marts 2000) Efter F(cid:230)llesskabets nuv(cid:230)rende lovgivning for luftfart i F(cid:230)llesskabet fastl(cid:230)gger luftfartsselskaberne deres forbindelsespunkter ud fra deres egne rutenet, herunder flyvningernes hyppighed og placeringen af forretningsm(cid:230)ssige overvejelser p(cid:229) grundlag af faktorer som lufthavnsafgifter, muligheden for slots og det p(cid:229)g(cid:230)ldende markeds stłrrelse. N(cid:229)r det g(cid:230)lder flyvninger til og fra bestemmelsessteder i tredjelande, indeholder de fleste af de bilaterale luftfartsaftaler, som medlemsstaterne har indg(cid:229)et enkeltvis, imidlertid bestemmelser, som begr(cid:230)nser de regionale lufthavnes mulighed for at tiltr(cid:230)kke yderligere trafik. Kommissionen mener, at direkte offentlige indgreb i luftfartsselskabernes forretningsm(cid:230)ssigt begrundede beslutninger om flyvningernes placering błr begr(cid:230)nses til ganske bestemte tilf(cid:230)lde som beskyttelse af flyvninger med samfundsforpligtelse eller fordeling af trafikken inden for et lufthavnssystem p(cid:229) grundlag af s(cid:230)rlige regler i F(cid:230)llesskabets lovgivning. Mere generelle indgreb, hvis form(cid:229)l er at dirigere trafikken fra en lufthavn til en anden, er uforenelige med luftfartsliberaliseringens m(cid:229)l og bestemmelser. Trods disse generelle principper er Kommissionen for tiden i f(cid:230)rd med at undersłge, om den voksende lufttrafikken i nogle f(cid:229) hovedlufthavne kan afv(cid:230)rges ved hj(cid:230)lp af hensigtsm(cid:230)ssige koncentration af stłtteforanstaltninger, der kan styrke de regionale lufthavnes (de sekund(cid:230)re hovedlufthavnes) rolle i det samlede lufthavnssystem. Kommissionen vil freml(cid:230)gge resultatet af undersłgelsen i 2001. Kommissionen vil desuden stadig łge sine bestr(cid:230)belser p(cid:229) at indg(cid:229) luftfartsaftaler med tredjelande, der g(cid:230)lder for F(cid:230)llesskabet som helhed og forbedrer de regionale lufthavnes mulighed for at tiltr(cid:230)kke yderligere trafik. (2000/C 330 E/094) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0111/00 af Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) til Kommissionen Om: Forurening af floden Tea i Galicia (26. januar 2000) I henhold til nogle miljłorganisationer lider floden Tea, der lłber igennem Condado i Galicia og munder ud i Minho floden, under alvorlig forurening som fłlge af nogle udstykningsprojekter i Covelo kommune,


title: QUESTION ÉCRITE P-0163/00 posée par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) à la Commission. Visite effectuée par le commissaire Franz Fischler au Maroc le 17 janvier.

eurovoc_concepts:
FIFG
Morocco
Portugal
Spain
common fisheries policy
cooperation agreement (EU)
economic consequence
fishing agreement
fishing fleet

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/153 RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (9 fØvrier 2000) L(cid:146)un des principaux objectifs fixØs dans la directive 92/43/CEE du Conseil, du 21 mai 1992, concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (1) est la crØation d(cid:146)un rØseau de sites naturels protØgØs d(cid:146)importance communautaire, appelØ Natura 2000. Les sites marins peuvent faire partie de ce rØseau. La directive «Habitats» contribue (cid:224) l(cid:146)objectif gØnØral de dØveloppement durable. Elle vise (cid:224) prØserver la biodiversitØ tout en tenant compte des exigences Øconomiques, sociales, culturelles, et des particularitØs rØgionales. Le rØseau Natura 2000 ne vise donc pas (cid:224) crØer des rØserves naturelles dont toute activitØ humaine serait systØmatiquement exclue. La protection de la biodiversitØ dans les sites dØsignØs peut impliquer de maintenir ou de favoriser les activitØs humaines. Ces derniŁres doivent nØanmoins rester compatibles avec les objectifs de prØservation des zones dØsignØes. C(cid:146)est aux (cid:201)tats membres qu(cid:146)il appartient de dØterminer quelles sont les activitØs qui sont compatibles, par le biais par exemple de programmes spØcifiques de gestion des sites. Tout projet Øvidemment respecter les dispositions de la directive. financØ par la CommunautØ dans le domaine du tourisme ou de la pŒche doit bien (1) JO L 206 du 22. 7. 1992. (2000/C 303 E/167) QUESTION (cid:201)CRITE P-0163/00 posØe par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (26 janvier 2000) Objet: Visite effectuØe par le commissaire Franz Fischler au Maroc le 17 janvier L(cid:146)accord de pŒche conclu avec le Royaume du Maroc a expirØ le 30 novembre 1999, entra(cid:238)nant la paralysie de la flotte qui exer(cid:231)ait ses activitØs dans les eaux de ce pays, avec toutes les consØquences sociales et Øconomiques qui en dØcoulent. Parmi cette flotte figurent 30 embarcations portugaises, occupant prŁs de 700 pŒcheurs et gØnØrant plus de 3 000 emplois indirects, notamment dans deux communautØs tributaires du secteur de la pŒche, (cid:224) savoir Sesimbra et Fuzeta (municipalitØ d(cid:146)Olhªo). (cid:201)tant donnØ que cette flotte a pour spØcialisation la pŒche dans les eaux marocaines, sa reconversion appara(cid:238)t difficile. Selon des informations publiØes par l(cid:146)Agence Europe du 18 janvier 2000, il ressort de la rencontre entre M. Franz Fischler, commissaire, et M. Taieb Fassifihiri, secrØtaire d(cid:146)(cid:201)tat marocain, que l(cid:146)accord ne sera pas renouvelØ, «l(cid:146)UE constatant que la coopØration fondØe sur les activitØs de pŒche est arrivØe (cid:224) son terme et que d(cid:146)autres solutions doivent Œtre envisagØes». Ces informations sont-elles exactes? La Commission Øcarte-t-elle d(cid:146)ores et dØj(cid:224) la possibilitØ de 1. renouveler l(cid:146)accord de pŒche? Quelles mesures a-t-elle prises face (cid:224) la paralysie des activitØs de la flotte qui rØsulte de l(cid:146)expiration de 2. l(cid:146)accord? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (17 fØvrier 2000) La Commission confirme qu(cid:146)elle est en contact avec les autoritØs marocaines pour explorer toutes les formes possibles d(cid:146)un Øventuel nouveau partenariat dans le domaine de la pŒche (cid:224) instaurer avec le Maroc qui soit mutuellement avantageux pour les deux secteurs. La position de la Commission reste la mŒme que celle qui a ØtØ exprimØe au cours des derniers mois, et qui se base notamment sur le mandat de nØgociation approuvØ par le Conseil le 15 octobre 1999. C 303 E/154 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 La Commission a dØj(cid:224) autorisØ des mesures de soutien financier aux armateurs et Øquipages affectØs par le non-renouvellement de l(cid:146)accord de pŒche avec le Maroc. Celles-ci seront financØes, (cid:224) partir du 1er janvier 2000, dans le cadre des programmes de l(cid:146)Instrument financier d(cid:146)orientation de la pŒche (IFOP) 2000-2006 de l(cid:146)Espagne et du Portugal, selon les conditions du nouveau rŁglement IFOP. (2000/C 303 E/168) QUESTION (cid:201)CRITE E-0164/00 posØe par Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) et Luis Berenguer Fuster (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Coßt du passage (cid:224) la concurrence en Espagne (31 janvier 2000) Sans prØjudice de l(cid:146)Øvaluation du secteur Ølectrique espagnol confiØe (cid:224) un expert indØpendant par la Commission, cette derniŁre pourrait-elle expliquer quels coßts, susceptibles de ne pas Œtre amortis lors du «passage (cid:224) la concurrence», dØcoulent directement, selon elle, du cadre rØglementaire adoptØ par l(cid:146)Espagne dans le passØ? La Commission a-t-elle vØrifiØ si de tels coßts n(cid:146)avaient pas ØtØ effectivement compensØs dans le passØ? La Commission ne juge-t-elle pas inacceptable que les consommateurs (Øligibles ou non) doivent couvrir, dans le cadre du financement du passage (cid:224) la concurrence, des coßts qui n(cid:146)ont rien (cid:224) voir avec ce qu(cid:146)elle dØfinit comme des coßts du passage (cid:224) la concurrence Øligibles? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (28 fØvrier 2000) La Commission n(cid:146)a pas encore terminØ son examen des coßts ØchouØs espagnols et ne peut donc dans l(cid:146)immØdiat rØpondre (cid:224) la premiŁre question posØe par les Honorables Parlementaires. Il est clair, en toutes hypothŁses, que les coßts dØj(cid:224) compensØs dans le passØ ne pourront Œtre considØrØs comme des coßts ØchouØs. Les consommateurs d(cid:146)ØlectricitØ ne devront assumer que les coßts considØrØs comme ØchouØs par la Commission. (2000/C 303 E/169) QUESTION (cid:201)CRITE E-0169/00 posØe par Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) la Commission (31 janvier 2000) Objet: Travail (cid:224) la piŁce Le groupe allemand Volkswagen a rØinventØ la mØthode de travail (cid:224) la piŁce dans l(cid:146)industrie automobile europØenne. Le projet «5 000 x 5 000» (5 000 emplois (cid:224) 5 000 DEM) comporte une clause totalement inØdite, selon laquelle le temps de travail deviendrait un ØlØment variable incombant au salariØ. Que pense la Commission de cette nouvelle mØthode de travail, qui se caractØrise par un salaire fixe et une durØe de travail variable? Estime-t-elle que cette mØthode peut contribuer (cid:224) la lutte contre le ch(cid:244)mage et (cid:224) la crØation d(cid:146)emplois au niveau europØen? RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (3 mars 2000) La Commission estime que les nouvelles formes d(cid:146)organisation du travail ont le plus de chances d(cid:146)Œtre un succŁs lorsqu(cid:146)elles sont instaurØes (cid:224) la suite d(cid:146)un accord entre les partenaires sociaux. Il est Øgalement important d(cid:146)assurer un Øquilibre adØquat entre flexibilitØ et sØcuritØ. Les formes innovantes d(cid:146)organisation du travail peuvent conduire (cid:224) la crØation d(cid:146)emplois, mais leur impact dans ce domaine dØpend largement des circonstances propres (cid:224) chaque cas


title: Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de règlement du Conseil modifiant pour la cinquième fois le règlement (CE) nº 850/98 du 30 mars 1998 visant à la conservation des ressources de pêche par le biais de mesures techniques de protection des juvéniles d'organismes marins»

eurovoc_concepts:
conservation of fish stocks
fishery resources
fishing area
fishing net
fishing regulations
protection of animal life

text: C 75/34 FR Journal officiel des Communautés européennes 15. 3. 2000 Avis du Comité économique et social sur la «Proposition de règlement du Conseil modifiant pour la cinquième fois le règlement (CE) no 850/98 du 30 mars 1998 visant à la conservation des ressources de pêche par le biais de mesures techniques de protection des juvéniles d’organismes marins» (2000/C 75/12) Le 18 janvier 2000, le Conseil a décidé, conformément à l’article 37 du Traité instituant la Communauté européenne, de consulter le Comité économique et social sur la proposition susmentionnée. La section «Agriculture, développement rural et environnement», chargée de préparer les travaux du Comité en la matière, a adopté son avis le 12 janvier 2000 (rapporteur: E. Chagas). Lors de sa 369e session plénière de 26 et 27 janvier 2000 (séance du 26 janvier 2000), le Comité économique et social a adopté l’avis suivant par 62 voix pour, 1 voix contre et 1 abstention. 1. Introduction A` travers le règlement (CE) no 850/98 (1), le Conseil a 1. 1. adopté des mesures techniques de protection des juvéniles d’organismes marins. 1. 2. Après l’adoption et la publication du règlement, il est apparu que compte tenu de certains développements, le texte de ce règlement devait être adapté. La proposition de règlement à l’examen modifie le 1. 3. règlement (CE) no 850/98 en conséquence. 2. Observations générales Le CES approuve la proposition de règlement à 2. 1. l’examen. De manière générale, les modifications proposées dans 2. 2. la proposition de règlement à l’examen complètent le texte du règlement mentionné pour, d’une part, améliorer la rédaction et combler les lacunes de celui-ci et, d’autre part, établir un meilleur équilibre entre la mesure technique idéale et la réalité de la pêche. (1) JO L 125 du 27. 4. 1998. Bruxelles, le 26 janvier 2000. 2. 3. La mesure proposée au troisième paragraphe de l’article 1er de la proposition de règlement à l’examen s’avère tout particulièrement nécessaire en ce qui concerne les mesures nationales de conservation et de gestion des populations, compte tenu du manque de clarté du texte antérieur. Les coordonnées indiquées pour la rédaction du nouvel 2. 4. article 29 bis doivent être rectifiées. 2. 5. Les restrictions maintenant proposées pour la pêche du lançon, dont l’intérêt commercial se limite à la fabrication des farines, visent, selon les recommandations contenues dans les avis scientifiques, à préserver, dans une zone réduite de l’Angleterre et de l’E´ cosse, l’équilibre de certaines populations d’oiseaux marins, compte tenu de l’impact de la pêche industrielle dans cette région. Le Comité suggère à la Commission de dégager des 2. 5. 1. ressources financières afin de soutenir la recherche en vue de mieux étudier les autres facteurs qui agissent sur le milieu marin et qui contribuent également à la raréfaction des ressources. Une étude analysant l’impact de la pêche indus- trielle pour la fabrication de farines non seulement sur les populations de juvéniles et sur la chaîne alimentaire des autres espèces mais également sur les captures destinées à l’alimentation humaine serait particulièrement bienvenue. Le CES suggère que la Commission procède, dès que 2. 6. possible, à la consolidation du texte du règlement (CE) no 850/98 qui a jusqu’ici déjà fait l’objet de cinq modifications. La Présidente du Comité économique et social Beatrice RANGONI MACHIAVELLI