title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet - Regionale fiskerimøder: status over første fase (1998/1999) og fremtidsudsigterne

text: DA KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 07. 01. 2000 KOM(1999)747 endelig MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET Regionale fiskerimøder : status over første fase (1998/1999) og fremtidsudsigterne MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET Regionale fiskerimøder : status over første fase (1998/1999) og fremtidsudsigterne Indledning I overensstemmelse med konklusionerne i meddelelsen om anvendelse af de nye instrumenter under den fælles fiskeripolitik1 afholdt Kommissionen i 1997 en række regionale møder, hvor man drøftede spørgsmålet om forbedring af mulighederne for særlige fiskerier i begrænsede havområder2. På møderne har der fundet udvekslinger af synspunkter sted mellem repræsentanter fiskerier: fiskerierhvervet, videnskabsfolk, Kommissionens tjenestegrene og nationale myndigheder. Kommissionen har gjort status over denne første række møder i form af en meddelelse3. for de direkte implicerede inden for forskellige aktører Efter offentliggørelsen af denne meddelelse anmodede Rådet Kommissionen om at gå videre med afholdelsen af sådanne møder, udvide dem geografisk og derefter gøre status på ny. Dette sker i første del af nærværende meddelelse. I anden del angives det, hvorledes man bedst kan videreføre dette forsøg under udnyttelse af de muligheder, som reformen af Den Rådgivende Komité for Fiskeri har givet, og der forelægges en tidsplan over to ny rækker af møder for perioden 2000/2001. Det er værd at bemærke, at der sideløbende med afholdelsen af disse møder har været andre udvekslinger af synspunkter mellem aktørerne i den fælles fiskeripolitik afholdt enten af Kommissionen eller i andet regi. Udviklingen af sådanne udvekslinger af synspunkter vidner om, at der er et stort behov for dialog inden for sektoren. I konklusionen, der udgør tredje del af meddelelsen, siger Kommissionen, at den agter at arbejde videre med alle initiativer, der kan være med til at tilfredsstille dette ønske om dialog. 1. Første del : Status over anden række regionale møder om fiskeri 1-1. Gentagelse af første møderække Som lovet er der afholdt et nyt møde for hver af de fiskerier, der blev dækket af første møderække. A. Møde om fiskeriet i Østersøen (26. -27. august 1998) Mødet gik sig først og fremmest ud på at drøfte forvaltningen af torskeressourcerne på længere sigt, men man drøftede også silde- og brislingefiskeriet i sammenhæng med 1 2 3 KOM19(93)664 endelig udg. Selve ordet "regional" har givet anledning til forvirring. Nogle bruger det om administrative områder, dvs. inddelinger af medlemsstaternes landterritorium. I udtrykket "regionale møder" bruges det derimod om de havområder, der fremkommer ved en opdeling af have og oceaner med henblik på forvaltning af fiskeressourcer: f. eks. Nordsøen, Østersøen eller Middelhavet. KOM(1998)145 endelig udg. 3 den såkaldte "Østersø 21"-dagsorden4. Drøftelsen foregik på grundlag af et arbejdsdokument udarbejdet af GD for fiskeri, der beskriver konsekvenserne af forskellige strategier. Det blev en meget positiv drøftelse, der gav mulighed for at forberede mødet i Den Internationale Østersø-Fiskerikommission i september 1998 og at bane vej for, at man i 1999 kunne vedtage en strategi på mellemlang og lang sigt i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet. På mødet blev der også gjort status over kontrolarbejdet i Østersøen, og det blev påvist, at den største hindring for integration af de økonomiske bestemmelser var mangelen på relevante oplysninger. B. Møde om fiskeri efter fladfisk i Nordsøen (28. -29. april 1998) Debatten mellem videnskabsmænd og ikke-videnskabsmænd, der igen drejede sig om bestandene af rødspætter og tunge, fokuserede på de såkaldte "beskyttelseszoner for rødspætte", på de videnskabelige begrundelser herfor og sådanne områders virkning forskerne har opstillet. Flere deltagere satte ifølge de afvigende prognoser, spørgsmålstegn ved, om de geografiske grænser, der for øjeblikket anvendes i forvaltningen af de forskellige kvoter, er biologisk velbegrundede. Inddragelsen af økonomiske betragtninger gav mulighed for at undersøge eventuelle kompromisser mellem kort- og langsigtede løsninger set i forhold til hensynet til beskæftigelsen og virksomhedernes rentabilitet. Man drøftede, om foranstaltningerne vedrørende henholdsvis tunge og rødspætte var indbyrdes forenelige. I den forbindelse uddybedes spørgsmålet om genudsætning, navnlig muligheden for at reducere visse former for genudsætning ved at lukke bestemte zoner eller ved at fremme udveksling af kvoter mellem medlemsstaterne indbyrdes eller endelig ved i højere grad at udnytte fleksibiliteten mellem forskellige fangstår. Analysen af mulighederne for flerårige strategier enkelt referencefiskeri og om at få det bedste ud af god rekruttering. Endelig understregede man betydningen af kombineret forvaltning af fangster og fiskeriindsats. fastsætte dødeligheden for hvert koncentreredes om at C. Møde om små pelagiske arter i region II (2. -3. september 1998) simulationer analyseredes Under mødet gennemgik man en række pelagiske ressourcer, navnlig bestandene af sild, makrel og hestemakrel i region II. Man drøftede i detaljer virkningen af nødplanen for sild i Nordsøen, behovet for at forlænge nødplanen og i forbindelse hermed spørgsmålet om gennemførelse af en strategi baseret på forsigtighed. På forskellige grundlag af forvaltningsstrategier, der fokuserer på at stabilisere henholdsvis de årlige TAC, udnyttelsesgraderne eller biomassen. Omfanget af kontrollen af fiskeriindsatsen blev analyseret specielt for så vidt angår fiskeri efter små pelagiske arter. Kontroldebatten fokuserede endelig på problemet med falske angivelser af fangsters oprindelse, navnlig set i sammenhæng med den fremtidige satellitovervågning og forbindelserne med tredjelande. specielt konsekvenserne af 4 Landene omkring Østersøen har vedtaget en strategi med henblik på effektiv opfølgning af Rio- erklæringen fra 1992, i forbindelse med Agenda 21. Initiativet dækker langt mere end blot forvaltning af fiskeriet, idet der bl. a. også er en vigtig miljø-dimension. Fiskeri-dimensionen forvaltes af Den Internationale Østersø-Fiskerikommission, der således sikrer forbindelsen til den fælles fiskeripolitik. 4 D. Møde om demersalt fiskeri5 i Det Keltiske Hav (3. -4. marts 1999) Debatten mellem videnskabsmænd og erhvervsdrivende var koncentreret om kulmule, torsk og havtaske. Situationen med hensyn til bestanden af kulmule blev af alle deltagere, men især de erhvervsdrivende, opfattet som meget alvorlig. Man drøftede især virkningen af fiskeri efter ungfisk, navnlig i Biscayabugten. Der vil herom blive afholdt et nyt møde med fiskerne, der skal give mulighed for en bedre kortlægning af situationen og de forskellige løsningsmuligheder. Det viste sig vanskeligt også at komme ind på de økonomiske aspekter, da der ikke var nogen fiskerikyndig økonom til stede. Dog viste en udveksling af synspunkter om prisudviklingen, at det er vigtigt at råde over oplysninger om størrelserne og - for havtaskers vedkommende - over tal for de enkelte arter. Det blev understreget, at der til visse medlemsstater indføres store mængder, men at der ikke foreligger brugbare tal vedrørende disse varestrømme. Af debatten om kontrolforanstaltninger fremgik det, at deltagerne erkendte, at der var gjort fremskridt på dette område, men samtidig blev der udtrykt bekymring over, at de fremskridt, der var gjort i Det Keltiske Hav, kunne blive ødelagt af, at dårlig praksis i Biscayabugten). De erhvervsdrivende blev videreført anmodede på det kraftigste om, at kontroltjenesterne så vidt muligt undgår unødig forstyrrelse af fiskeriet. Det blev også bemærket, at kontrolpraksis varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat. i andre områder (f. eks. Debatten om fiskeri efter flere arter viste, at problemerne er langt mere komplekse end forudset, navnlig i Østersøen og Nordsøen og inden for det pelagiske fiskeri6. Løsningsmulighederne varierer meget fra situation til situation. I modsætning til, hvad der har været tilfældet under andre sådanne møder, gav drøftelsen af flerårige strategier ikke de store resultater. Emnet er nyt for dette område, og spørgsmålet om fiskeri efter flere arter kan komplicere det yderligere. E. Møder om tropisk tunfisk (3. juli 1998) På det første møde afholdt i 1997 analyserede man de generelle problemer. På mødet i 1998 koncentrerede man sig om etableringen af et beskyttet fiskeriområde i Guinea- bugten, der skal begrænse fangsten af ungfisk7. Samtlige mødedeltagere vurderede resultaterne som positive, selv om der var meningsforskelle med hensyn til områdets geografiske udstrækning. Hovedproblemet er, at foranstaltningen ikke gælder for 5 6 7 Otte medlemsstater fisker i denne region. Repræsentanter for alle disse medlemsstater blev indbudt. Kun én medlemsstat, for hvilken Det Keltiske Hav i øvrigt ikke har den store betydning, var ikke repræsenteret. Drøftelserne blev dog koncentreret om de problemer, der var udpeget som de vigtigste: - bifangster af fisk i forbindelse med fiskeri efter jomfruhummer, bifangst af havtaske i forbindelse med fiskeri efter glashvarre - konsekvenserne af, at kvoterne for visse arter (f. eks. tunge) er opbrugt, minikvoter for visse arter. Hvad angår det første punkt forventes der forbedringer, dels som følge af anvendelsen fra begyndelsen af 2000 af nye tekniske foranstaltninger vedtaget i 1998, dels som følge af udviklingen af mere selektive fangstredskaber. Fællesskabets redere var frivilligt gået med til ikke at drive fiskeri under flydende objekter i den tremånedersperiode, hvor mængden af ungfisk er størst. 5 skibe fra tredjelande. Hovedopgaven i fremtiden må derfor være at få vedtaget lignende foranstaltninger inden for rammerne af Den Intertropiske Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet. 1-2. Geografisk udvidelse: fiskeri efter iberisk sardin Der er blevet holdt et møde om sardinfiskeri i Atlanterhavet langs Den Iberiske Halvø. Dette fiskeri giver anledning til et særlig vanskeligt problem. Fiskeriet har stor betydning for de to implicerede lande (Spanien og Portugal), men især for Portugal. Det har ikke hidtil været genstand for forvaltningstiltag fra Fællesskabets side, da man har skønnet, at der ikke var behov for aktiv forvaltning. Bestanden blev anset for at være sund og de nationale foranstaltninger for at være tilstrækkelige. Siden 1996 har CIES afgivet negative udtalelser vedrørende situationen og fremtidsudsigterne for bestanden. Dens konklusioner har været genstand for drøftelser mellem Kommissionen og medlemsstaterne, og de nationale foranstaltninger er på den baggrund blevet styrket. Spørgsmålet er stadig, om disse nationale foranstaltninger er tilstrækkelige, eller om de bør suppleres med fællesskabsforanstaltninger. Flere faktorer er med til at gøre spørgsmålet særdeles vanskeligt. Videnskabelige prognoser har vist stærke udsving fra år til år. Der er åbenlys uenighed også uden for videnskabelige kredse. Fiskeriudbyttet har udviklet sig forskelligt i forskellige geografiske områder, navnlig hvis man sammenligner Den Iberiske Halvøs nordlige kyst med den vestlige eller sydlige del af kysten. De erhvervsdrivende har ikke konstateret nogen nævneværdig nedgang i udbyttet og accepterer ikke de videnskabelige diagnoser om en samlet tilbagegang i bestanden. Dertil kommer, at der inden for dette fiskeri ikke er tradition for fællesskabsforvaltning. Hovedresultatet af mødet i slutningen af 1998 var at danne grundlag for den videre dialog. Udvekslingen af synspunkter mellem videnskabsmænd og erhvervsdrivende var meget nyttig, idet den gjorde det muligt at komme ud over de nationale skillelinjer, og det samme gjaldt debatten om begrænsninger og fordele forvaltningsredskaber. Kommissionen har iværksat en bioøkonomisk konsekvensanalyse af forskellige scenarier svarende til forskellige forvaltningsmetoder, og det blev besluttet at holde et nyt møde, når resultaterne af denne undersøgelse foreligger. forskellige ved de 1-3. Resultater og problemer A. Positive elementer Fiskerierhvervet har vist stor interesse for denne type møder, der endnu engang har givet visse positive resultater. høre For Kommissionen er de regionale møder en enestående lejlighed til direkte at vurdere situationen inden for forskellige fiskerier, vurdere resultaterne af de forskellige forvaltningstiltag, og bekymringer og om de nationale myndigheders problemer i forbindelse med den daglige forvaltning og den konkrete gennemførelse af foranstaltninger, der vedtages inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik. Den således indsamlede viden er af meget stor betydning, da den giver et bedre grundlag for at forstå samtlige aspekter af de problemer, der opstår i forbindelse med iværksættelsen af denne politik. erhvervsdrivendes forventninger om de berørte De erhvervsdrivende bakker kraftigt op om disse møder, selv om der stadig er visse problemer. Disse vil blive analyseret nedenfor. 6 Det kan formodes, at bedre forståelse af forvaltningstiltag og deres gennemførelse i praksis vil føre til etablering af mere effektive forvaltningsprocedurer. Der har kunnet konstateres fremskridt i denne retning for så vidt angår ressourcer, der berøres af de regionale møder sild i Atlanterhavet- Skandinavien, makrel i Nordatlanten og fiskeri i Østersøen). Fremskridtene viser sig ved, at der nu er større forståelse for flerårige forvaltningsstrategier, og ved at der indføres mere forsigtige fremgangsmåder. Der er ingen tvivl om, at disse fremskridt i det mindste delvis skyldes de regionale møder. rødspætte og sild i Nordsøen, (f. eks. Ud over de fordele, som de enkelte deltagere opfatter og værdsætter, har møderne vist betydningen af meningsudvekslinger mellem de forskellige grupper. Det er blevet helt klart, at samtlige involverede parter må inddrages i den fælles fiskeripolitik. Det har vist sig at være meget vigtigt, at der deltager eksperter fra de berørte nationale myndigheder. Den fælles fiskeripolitik kan kun gennemføres, hvis beslutninger truffet på fællesskabsplan følges op af nationale foranstaltninger, og disse kan kun virke effektivt, hvis Især kontrolspørgsmålet gav anledning til indgående drøftelser, hvilket bl. a. skyldes, at der fra 1998 blev sat nyt skub i debatten om dette spørgsmål. implicerede medlemsstater har tillid til dem. samtlige Der var sket en række praktiske ændringer i forhold til den første møderække: bl. a. var drøftelserne nu koncentreret på to halve dage, og antallet af punkter på dagsordenen var blevet begrænset. Det viste sig at være ændringer til det bedre. Især var det en god idé at begrænse behandlingen af emner, der allerede var blevet forbehandlet under et tidligere møde, idet man derved undgik at give det indtryk, at møderne blot var en gentagelse af de tidligere møder. B. Problemer Tidligere påviste problemer, der endnu ikke var løst fuldt ud Møderne har et klart pædagogisk sigte, men det har, trods en mere omhyggelig forberedelse af møderne, undertiden været vanskeligt at skaffe eksperter med de nødvendige pædagogiske kvalifikationer. Der var i forhold til 1997 en øget mangel på økonomer, selv om problemet var søgt løst på forhånd. Det hænger sammen med, at sådanne eksperter i høj grad efterspørges af organer, der er involveret i gennemførelsen af den fælles fiskeripolitik som f. eks. Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) og Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF). Problemer, der skyldes gentagelse af møderækken Trods bestræbelser for at undgå det gav den anden række af møder om de samme fiskerier i nogle tilfælde anledning til, at debatten fik en noget repetitiv karakter, enten fordi nogle af deltagerne var ny, eller fordi der ikke var sket nogen nævneværdig udvikling i situation eller holdninger mellem de to møder. Indlæggene under den første møderække havde et spontant præg, der fortonede sig noget under den anden møderække, hvor der var en tendens til mere formelle holdninger. 7 - - Debatterne under den første møderække betød en ny og integreret måde at gribe tingene an på og gav deltagerne et håb om at kunne få mere direkte indflydelse på beslutningsprocessen. Dette håb svandt ind under den anden møderække. Tværtimod opstod der en vis frustration, fordi deltagerne fik fornemmelsen af, at de ikke havde indflydelse på den formelle beslutningsproces. Dette problem vil måske fremover kunne løses ved, at der etableres en forbindelse mellem de her omtalte møder og det rådgivende udvalg, hvor Kommissionens høring af erhvervet sker under mere formelle former. Risikoen for, at ovennævnte problemer opstår, varierer dog fra emne til emne. Således opstod de ikke i forbindelse med møderne om "tropisk tun", et fiskeri i hastig udvikling. 2. Anden del: den planlagte opfølgning 2. 1. Behov og disponible midler A. Behovet for bedre kommunikation Selv om kommunikationen med de berørte kredse er blevet bedre, er der stadig et stort behov for en tilnærmelse mellem aktørerne og den fælles fiskeripolitik. En sådan tilnærmelse er mulig, men skal nødvendigvis overholde følgende principper: – Der skal foretages en grundig undersøgelse af, hvorledes den fælles fiskeripolitiks forskellige eksisterende eller planlagte forvaltningsredskaber anvendes på de forskellige fiskerier. – Der skal opstilles klare regler for gennemførelse af den fælles fiskeripolitik under anvendelse af proportionalitetsprincippet. Anvendelsen af dette princip bør forstås og bakkes op af alle. – De erhvervsdrivende bør i højere grad se den fælles fiskeripolitik som led i en helhed, så hver gruppe, ud over at forsvare deres egne legitime interesser, anerkender de andre gruppers rettigheder og naturens grænser. – Erhvervet bør tage behørigt hensyn til de videnskabelige udtalelser, samtidig med tage hensyn til bidrag og kritik fra de at videnskaben i højere grad bør erhvervsdrivende. Videnskabsfolk bør forsøge at forstå fiskeriproblematikken i alle dens facetter, herunder de økonomiske aspekter, ved at anvende en tværfaglig fremgangsmåde. B. Overvejelser om ændring af rammerne for den fælles fiskeripolitik Den fælles fiskeripolitik bygger på princippet om forvaltning inden for et ensartet rum truffet centralt og på årsbasis (TAC og (TAC), gennemført ved beslutninger prisordninger). Fremgangsmåden, der har stået sin prøve, er fortsat gyldig og har tilslutning fra et flertal, men den har sine begrænsninger og er udsat for kritik. Denne kritik skal ikke forblive ubesvaret. Det er f. eks. muligt i højere grad at tage hensyn til de særlige forhold, der gør sig gældende for visse fiskerier, ikke mindst fordi der siden 8 - - 1983 er sket en udvidelse af det geografiske anvendelsesområde for den fælles fiskeripolitik. Som anbefalet allerede i 1991-rapporten om den fælles fiskeripolitik8 ville det f. eks. være ønskeligt, at visse beslutninger om ressourcebevarelse (TAC) blev gjort flerårige, således som det er tilfældet med visse strukturforanstaltninger (FUP = flerårige udviklingsprogrammer), med henblik på at opnå en harmonisering af visse forvaltningstiltag. På den anden side må der ligeledes være mulighed for at træffe hasteforanstaltninger efter en forenklet procedure, når omstændighederne gør det påkrævet (f. eks. lukning/åbning af fiskeri i krisesituationer). C. Forbindelse med kontrolhandlingsplanen I sin meddelelse fra 19989 gjorde Kommissionen status over udviklingen i kontrollen insisteren på, at fiskeripolitik og understregede erhvervets under den fælles kontrolforanstaltningerne anvendes på en retfærdig og gennemskuelig måde, og behovet for øget samarbejde mellem de involverede tjenester. Disse spørgsmål har i høj grad forbindelse med de emner, der drøftes under de regionale møder om fiskeri. en for handlingsplan10 i november 1998 Meddelelsen blev fulgt op af en afgørelse truffet af Rådet indeholdende til henhold handlingsplanen skal der afholdes koordinationsmøder mellem medlemsstaterne for at forbedre kommunikationen vedrørende visse følsomme fiskerier: fiskeri efter tun i Atlanterhavet og i Middelhavet, bundfiskeri i ICES-region VII og VIII, fiskeri efter blåhvilling. Der kan skabes en forbindelse mellem disse kontakter og de kontakter, der opstår i forbindelse med de regionale møder, selv om de har forskelligt sigte. Det har således vist sig, at de to typer af møder er nyttige og supplerer hinanden. 1998-2000. perioden I D. Udnyttelse af de muligheder, reformen af det rådgivende udvalg giver Kommissionen har netop vedtaget en række foranstaltninger, der skal styrke dialogen med de kredse, der berøres af den fælles fiskeripolitik. Foranstaltningerne er beskrevet i en handlingsplan11, der først og fremmest tilstræber en reform af det rådgivende udvalg for forbindelserne med fiskerisektoren, så de også kommer til at omfatte foreninger, der berøres af den fælles fiskeripolitiks virkninger for forbrugere, miljø og udvikling. fiskeri og akvakultur. Målet er at uddybe Kommissionen vedtog den 14. juli 1999 en afgørelse12 om fornyelse af det rådgivende udvalg efter retningslinjerne i handlingsplanen. får stillet af Udvalget sekretariatsfunktioner under hensyn til den udvidelse af dets arbejdsopgaver, som reformen indebærer. rådighed til drift og varetagelse flere midler til Den ny struktur og de ny regler for det rådgivende udvalgs arbejde skulle gøre det muligt at integrere de regionale møder i dets ny arbejdsgrupper, samtidig med at 8 9 10 11 12 Kommissionens rapport fra 1991 til Rådet og Europa-Parlamentet om den fælles fiskeripolitik (SEK(1991)2288 endelig udg. ). KOM(1998)92 endelig udg. SEK(1988)499 endelig udg. Handlingsplan til styrkelse af dialogen med erhvervet og de kredse, der berøres af den fælles fiskeripolitik (XIV/859/99). Kommissionens afgørelse 1999/478/EF af 14. juli 1999 om fornyelse af det rådgivende udvalg for fiskerivarer og akvakulturprodukter (EFT L 187, s. 70). 9 medlemsstaternes eksperter fortsat kommer til at spille en væsentlig rolle i forbindelse med afviklingen af disse møder. for på fællesskabsplan at Det rådgivende udvalg og dets arbejdsgrupper skal være et af de vigtigste redskaber i fremme kommunikationen mellem bestræbelserne videnskabsfolk og erhvervsdrivende. Det skal endog være med til at besvare spørgsmålet om den fælles fiskeripolitiks virkninger, som ofte stilles i andre interessegrupper som f. eks. forbruger- og miljøsammenslutninger. Den udvidede dialog skal foregå på et rationelt grundlag og dens konklusioner være baseret på videnskabelige analyser. På møder i de arbejdsgrupper, der er oprettet i henhold til reformen af det rådgivende udvalg, skal der ske en udveksling af synspunkter baseret på analyse af konkrete problemer, hvor man i hvert enkelt tilfælde sammenligner de videnskabelige udtalelser med de erhvervsdrivendes erfaringer. Det rådgivende udvalg vil i sin ny udformning også kunne være et effektivt redskab i forlige divergerende synspunkter mellem erhvervsdrivende med forsøget på at hinanden. Det vil i de europæiske interesseorganisationer, idet det vil kunne overvinde modsætningsforholdene mellem de enkelte grupper, et problem, som det ikke lykkedes det foregående udvalg at løse. Dette vil være til gavn for beslutningsprocessen på fællesskabsplan, ikke mindst når der er tale om bevaringsforanstaltninger. fremme udviklingen af fælles holdninger Det årlige arbejdsprogram for det rådgivende udvalg og dets arbejdsgrupper skule blive vedtaget inden udgangen af 1999. Programmet vil tage hensyn til de allerede planlagte fremtidige regionale møder. 2. 2. Opfølgning i perioden 2000-2001 Der er stadig behov for regionale møder med deltagelse af nationale eksperter, hvor man kan drøfte situationen og udsigterne på mellemlang sigt for bestemte fiskerier. På møderne skal man udarbejde eller ajourføre fuldstændige oversigter (fra en biologisk eller socio-økonomisk synsvinkel) over udviklingen på mellemlang eller lang sigt (idet der abstraheres fra de årlige beslutninger) under hensyntagen både til den positive indflydelse, som den fælles fiskeripolitik har haft på fiskeriet, og til de problemer, man er stødt på. Møderne skal fortsat bidrage til overvejelserne om, hvad der kunne opnås ved at indføre nye fremgangsmåder som f. eks. flerårige strategier, strategier baseret på forsigtighedsprincippet eller større hensyntagen til fiskeri efter flere arter. A. Planlagte møder i 2000 Antallet af møder, der kan afholdes i 2000, er begrænset af logistiske grunde, og det er derfor nødvendigt at være selektiv. Det vil således ikke være hensigtsmæssigt, at vi igen i 2000 systematisk dækker de samme fiskerier som de foregående år, og hvor interessen har vist sig at være dalende. Derimod skal der tages fat på nye fiskerier, hvor der er anmodet om møder. Endelig er der mulighed for at udvide visse møder til at omfatte geografiske områder, der ikke hidtil har været omfattet, enten for at dække det samlede fangstområde for en fiskebestand eller bestemte fiskeflåders samlede fangstområde. For år 2000 foreslås der følgende regionale møder: 10 1. Videreførelse af arbejde påbegyndt på tidligere møder Sardin i den iberiske del af Atlanterhavet (andet møde/ første kvartal): En ny ACFM- evaluering viser, at bestanden nu har det bedre. Desuden foreligger nu resultaterne af en undersøgelse af, hvilken bioøkonomisk virkning forvaltningsplanen for dette fiskeri har haft (jf. punkt 2 ovenfor). Et nyt møde vil på den baggrund gøre det lettere at bestemme, hvilke foranstaltninger der skal træffes. Tropisk tunfisk (tredje møde/andet kvartal): På dette møde skal man behandle følgende to vigtige spørgsmål: (a) mulighederne for at omdirigere flåderne til Stillehavet, især den centrale og vestlige del af Stillehavet, hvilket vil kræve omfattende drøftelser på bilateralt og multilateralt plan og (b) til fiskekoncentration, hvis fremtiden for anordninger anvendelse er mere og mere omstridt, fordi ungfisk er så følsomme over for sådanne anordninger. Østersøen (tredje møde/tredje kvartal, "eventuelt"). Østersøens regionale dimension er åbenlys, hvilket har givet mulighed for frugtbare drøftelser på de tidligere møder. På et eventuelt nyt møde skal man koncentrere sig om at fastlægge en strategi på mellemlang og lang sigt for torskefiskeriet under hensyntagen til forsigtighedsprincippet og formuleringen i "Agenda 21 for Østersøen". Dette kunne udmunde i, at Den Internationale Østersø-Fiskerikommission træffer en beslutning vedrørende følgende punkter: - - indførelse af mere selektive fiskeredskaber, så ungfisk beskyttes bedre; dette er et punkt, der stadig diskuteres forvaltning af sild og brisling på mellemlang og lang sigt - harmonisering af de tekniske foranstaltninger i Østersøen med de foranstaltninger, der fra 2000 gælder for Nordsøen, og med de planlagte foranstaltninger for Skagerak- Kattegat-området. 2. Videreførelse og tilpasning af tidligere møder Kulmule i de nordlige farvande (andet kvartal) Mødet skal ses i forlængelse af de to tidligere møder om "demersalt fiskeri i Det Keltiske Hav". På mødet fik man et klart indtryk af kulmulens centrale betydning for dette fiskeri og af den generelle bekymring over udviklingen i fiskebestanden. Denne findes i et område, der rækker langt ud over Det Keltiske Hav (fra Biscayabugten til det vestlige Skotland). Fiskeri efter ungfisk i Biscayabugten spiller en afgørende rolle for bestandens udvikling. Derfor har vi fundet det bedst at holde et møde dækkende et større geografisk område, så alle relevante fiskerier kommer med, men som til gengæld kun vedrører kulmule, fremfor at afholde et tredje møde om demersalt fiskeri i Det Keltiske Hav. Fladfisk (tredje kvartal; september; eventuelt) 11 - - - - - Målet skulle denne gang være, på grundlag af de to foregående møder om "fladfisk i Nordsøen", at udvide det dækkede område, så der tages hensyn til alle fiskerier efter fladfisk i Nordsøen af væsentlig betydning for de specialiserede flåder i Nordsøen, og som en del af året fisker efter andre bestande (Kanalen, Det Keltiske Hav, Det Irske Hav, Biscayabugten). 3. Nye møder om visse fiskerier: Bundfiskeri i Nordsøen og vest for Skotland (oktober 2000) Pelagisk fiskeri i Middelhavet (om en art eller en gruppe af arter, der endnu ikke er fastlagt). B. Vejledende program for 2001 Videreførelse af tidligere møder Genoptagelse af møder, der ikke blev afholdt i 2000 - - Små pelagiske arter i det nordøstlige Atlanterhav Østersøen, hvis der ikke afholdes noget møde i løbet af 2000 Videreførelse af møder afholdt i 2000 - - Tropisk tun Små pelagiske arter i region III (udvidelse af møderne om "sardiner i den iberiske del af Atlanterhavet", så de også dækker andre arter og evt. Biscayabugten) Nye møder - - Fiskeri i Den Engelske Kanal Bundfiskeri i Middelhavet (om bestemte arter, der endnu ikke er fastlagt). C. Udviklingen i den måde, møderne tilrettelægges og afholdes på 1. Emnerne Dokumenterne vedrørende de behandlede emner vil blive opbevaret til senere brug. Der vil især blive lagt vægt på: kontrol, for at få det størst mulige udbytte af, at der er erhvervsdrivende og eksperter fra de nationale myndigheder til stede, og for at udnytte mulighederne i forbindelse med kontrolhandlingsplanen "realistiske og kontrollerbare" foranstaltninger vedrørende forvaltning af fiskeri efter flere arter og begrænsning af mængden af fisk, der genudsættes "forsigtige" fremgangsmåder og flerårige forvaltningsplaner samspillet mellem ressource- og markedsforvaltning. 12 - - - - - - 2. Organisation Den tidligere fremgangsmåde har stået sin prøve og vil derfor blive opretholdt. Der vil inden udgangen af 1999 blive udarbejdet en nøjagtig tidsplan over møderne i tilknytning til arbejdsprogrammet for det rådgivende udvalg. De enkelte møder strækker sig over to dage: de begynder om eftermiddagen den første dag og slutter ved middagstid på andendagen. I nogle tilfælde vil det måske være tilstrækkeligt med kortere møder (det gælder f. eks. tropisk tun). Kommissionen vil forsøge at få udarbejdet sammenfattende, let forståelige dokumenter, der vil blive distribueret til mødedeltagerne, om muligt inden møderne. Kommissionen håber, at medlemsstaterne vil indsende forslag vedrørende de planlagte møder. Den håber også, at de vil hjælpe med at finde ud af, hvem der med fordel vil kunne deltage i møderne, og endelig sikre, at de pågældende rent faktisk vil kunne deltage. Det må i højere grad garanteres, at eksperter, navnlig inden for fiskeriøkonomi, er til stede. Selv om drøftelserne er uformelle, bør de efterfølges af en meddelelse fra Kommissionen om eventuel opfølgning af drøftelserne under de tidligere møder. 3. Tredje del: konklusion. De regionale fiskerimøder set i sammenhæng med den samlede dialog forbedre forvaltningen af Der findes mange former for dialog mellem myndighederne og fiskerisektoren med det formål at fiskeriaktiviteterne og markedet. Blandt Kommissionens initiativer er det vigtigste permanente debatforum naturligvis Det Rådgivende Udvalg for Fiskerivarer og Akvakulturprodukter. Men der findes andre, der træder i funktion, når omstændighederne eller specifikke behov gør det nødvendigt. Det sker på ad hoc-basis i form af f. eks. (a) regionale møder om den fælles fiskeripolitik efter 2002 eller (b) specifikke foranstaltninger som f. eks. kontrolhandlingsplanen eller (c) tiltag på basis af lovforskrifter, der tager sigte på udveksling af erfaringer mellem erhvervsdrivende som f. eks. tværregionale eller tematiske møder som led i PESCA-initiativet. Disse fora, hvori de regionale fiskerimøder indgår, er etableret på initiativ af Kommissionen og er med til at forbedre dialogen med de kredse, der berøres af den fælles fiskeripolitik. Foruden disse fællesskabsinitiativer har organisationer uden for EU-regi oprettet en række andre fora13. Der er tale om initiativer truffet af faglige eller regionale organisationer, der føler et særligt behov for at drøfte spørgsmål af mere lokal interesse, og som derfor afholder rundbordskonferencer om de mest i forbindelse med den fælles fiskeripolitik, især spørgsmålet om ressource- og markedsadgang. følsomme spørgsmål Det er udmærkede initiativer, idet de er med til at fremme borgernes forståelse for den fælles fiskeripolitik og en tilnærmelse mellem på den ene side de erhvervsdrivende og forskellige foreninger og på den anden side videnskabsmænd og forskere. De bør fremmes, hvis der er tale om initiativer, der giver mulighed for at løse problemer, der er vigtige på lokalt plan, forudsat for Generaldirektoratet for Fiskeri har i øvrigt deltaget i nogle af disse møder. Afholdes der for mange møder om de samme emner, er der dog en risiko for, at deltagerne, der ofte er de samme, kører træt i det og bliver demotiverede. beslutningsproces. Repræsentanter overholder etablerede den de at 13 Som eksempler kan nævnes The North Sea Conference, de geografiske kommissioner under konferencen for EF's maritime randområder (CPMR), Greenwich Forum og sammenslutningen af Østersø-fiskere. 13 Kommissionen vil gerne holdes underrettet om initiativerne og ønsker at fremme dem, men den er nødt til at være meget selektiv, når det drejer sig om at lade tjenestemænd deltage som observatører eller aktive deltagere og om eventuelt at yde økonomisk støtte, idet både de gældende regler, de begrænsede personaleressourcer og de disponible budgetmidler begrænser mulighederne stærkt. Desuden må det i hvert enkelt tilfælde, hvor Fællesskabet deltager i debatten eller yder økonomisk støtte til et sådant initiativ, sikres, at det virkelig henvender sig til alle implicerede parter. Det vil således i dag være nyttigt at overveje, hvilke initiativer der vil kunne fremme dialogen med de kredse, der berøres af den fælles fiskeripolitik. Kommissionen ønsker at bidrage hertil inden for rammerne af sine mere generelle overvejelser om den fælles fiskeripolitik efter 2002. Under disse overvejelser skal man se på følgende områder og uddrage de foreløbige konklusioner heraf: gennemførelsen af reformen af det rådgivende udvalg efter et eller to års forløb, gennemførelsen af de regionale fiskerimøder, der er planlagt for perioden 2000-2001, de første resultater af koordinationen mellem de nationale myndigheder og Kommissionen af kontrolhandlingsplanen, samarbejde med medlemsstaterne, at lukke/åbne følsomme fiskeriområder og endelig de fremskridt, som de erhvervsdrivende har kunnet notere sig for så vidt angår definitionen af spilleregler, der gør det lettere at arbejde side om side på fangstpladserne. af mulighederne analyserne i nært for, 14


eurovoc_concepts:
Romania
customs inspection
export monitoring
iron and steel product
trade agreement (EU)

formats: html pdf

text: COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES Bruxelles, le 07. 01. 2000 COM(1999) 741 final 2000/0017 (ACC) Proposition de DECISION DU CONSEIL relative à la position à prendre par la Communauté au sein du conseil d'association institué par l'accord européen entre les Communautés européennes et leurs Etats membres, d'une part, et la Roumanie, d'autre part, qui est entré en vigueur le 1er février 1995, prorogeant le système de double contrôle pour la période allant du 1er janvier au 31 décembre 2000, concernant l'exportation de certains produits sidérurgiques de la Roumanie dans la Communauté (présentée par la Commission) EXPOSÉ DES MOTIFS Le système de double contrôle a pour but d'accroître la transparence et d'éviter d'éventuels détournements de trafic. Il repose sur les dispositions de l'accord européen CE-Roumanie1 qui autorisent chaque partie à engager une procédure administrative ayant pour objet la fourniture rapide d'informations sur l'évolution des courants d'échanges. Les parties sont convenues d'introduire un tel système en 1998 pour certains produits sidérurgiques CECA par décision N° 3/972 du conseil d'association. Le conseil d'association, par décision N° 5/983 a prorogé le système pour la période du 1er janvier au 31 décembre 1999. Le Conseil a, par le règlement (CE) n° 84/984, adopté la législation de mise en œuvre correspondante pour la Communauté. Lors de sa réunion du 6 octobre 1999, le groupe de contact est convenu de recommander que le conseil d'association proroge le système de double contrôle pour la période du 1er janvier au 31 décembre 2000. La proposition ci-jointe vise donc à proroger la décision N° 3/97 du conseil d'association, prorogé pour la période du 1er janvier 31 décembre 1999 par décision N° 5/98 du conseil d'association, pour la période comprise entre le 1er janvier et le 31 décembre 2000. 1 2 3 4 JO L 357, 31. 12. 94, p. 2. JO L 13, 19. 01. 98, p. 57. JO L 19, 26. 01. 99, p. 9. JO L 13, 19. 01. 98, p. 1. 2 Proposition de DECISION DU CONSEIL relative à la position à prendre par la Communauté au sein du conseil d'association institué par l'accord européen entre les Communautés européennes et leurs Etats membres, d'une part, et la Roumanie, d'autre part, qui est entré en vigueur le 1er février 1995, prorogeant le système de double contrôle pour la période allant du 1er janvier au 31 décembre 2000, concernant l'exportation de certains produits sidérurgiques de la Roumanie dans la Communauté LE CONSEIL DE L'UNION EUROPÉENNE, vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment son article 133, vu la proposition de la Commission, vu la décision du Conseil et de la Commission du 19 décembre 1994 relative à la conclusion de l'accord européen entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la Roumanie, d'autre part, et notamment son article 2, premier paragraphe, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) Le groupe de contact visé à l'article 11 du protocole n° 2 de l'accord européen entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la Roumanie, d'autre part, qui est entré en vigueur le 1er février 19955, s'est réuni le 6 octobre 1999 pour examiner les tendances des importations de produits CECA de la Roumanie vers la Communauté et a reconnu la nécessité de trouver des solutions appropriées dans le cadre de l’article 34 paragraphe 2 de l’accord afin de veiller à ce que la réalisation des objectifs de l’Accord ne soit pas compromise. Le groupe de contact est donc convenu de recommander au conseil d'association institué par l'article 106 de l'accord que le système de double contrôle introduit en 1998 par décision N° 3/976 du conseil d'association et prorogé pour la période du 1er janvier au 31 décembre 1999 par décision 5/987 du conseil d'association soit prorogé pour la période du 1er janvier au 31 décembre 2000; Les parties sont désireuses de promouvoir le développement ordonné et équitable du commerce sidérurgique entre la Communauté et la Roumanie. Le conseil d’association, au vu de toutes les informations utiles qui lui ont été fournies, a estimé que la solution acceptable par les deux parties qui perturbe le moins 5 6 7 JO L 357, 31. 12. 94, p. 2 JO L 13, 19. 01. 98, p. 57. JO L 19, 26. 01. 99, p. 9. 3 le fonctionnement de l’accord est la prorogation, sans limites quantitatives, du système de double contrôle sur les importations dans la Communauté de certains produits sidérurgiques couverts par les traités CECA pour la période du 1er janvier au 31 décembre 2000, DÉCIDE: La position à prendre par la Communauté au sein du conseil d’association institué par l’Accord européen entre les Communautés européennes et leurs Etats membres, d'une part, et la Roumanie, d'autre part, concernant l’exportation de certains produits sidérurgiques de la Roumanie vers la Communauté, et notamment la prorogation du système de double contrôle, se fonde sur le projet de décision du conseil d’association annexé à la présente décision. Fait à Bruxelles, Par le Conseil Le Président 4 Décision N°. /99 du conseil d'association, Institué en vertu de l'accord européen, entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la Roumanie, d'autre part du. 1999 prorogeant le système de double contrôle institué par décision N° 3/97 du conseil d'association pour la période du 1er janvier au 31décembre 2000 (99/. /CE) LE CONSEIL D'ASSOCIATION, considérant que le groupe de contact visé à l'article 11 du protocole n° 2 de l'accord européen entre les Communautés européennes et leurs États membres, d'une part, et la Roumanie, d'autre part, qui est entré en vigueur le 1er février 1995, s'est réuni le 6 octobre 1999 et est convenu de recommander au conseil d'association institué par l'article 106 de l'accord que le système de double contrôle institué en 1998 par décision N° 3/97 du conseil d'association, prorogé par décision N° 5/98 du conseil d'association pour la période du 1er janvier au 31 décembre 1999, soit prorogé pour la période du 1er janvier au 31 décembre 2000; considérant que le conseil d'association, au vu de toutes les informations utiles qui lui ont été fournies, a accepté cette recommandation, DECIDE: Article premier Le système de double contrôle institué par décision N° 3/97 du conseil d'association pour la période du 1er janvier au 31 décembre 1998, prorogé par décision N° 5/98 du conseil d'association pour la période du 1er janvier au 31 décembre 1999, continue à s'appliquer pour la période du 1er janvier au 31 décembre 2000. Dans le préambule et l'article premier, premier et troisième paragraphe, de la décision N° 3/97, les références à la période du 1 janvier au 31 décembre 1999 sont remplacées par les références au 1er janvier au 31 décembre 2000. La présente décision entre en vigueur le jour de son adoption. Article 2 Elle est applicable à partir du 1er janvier 2000. 5 Fait à Bruxelles, Par le conseil d'association Le Président 6


title: Règlement (CE) n° 41/2000 de la Commission, du 7 janvier 2000, modifiant le règlement (CE) n° 2782/1999 modifiant le règlement (CE) n° 2420/1999 concernant la délivrance de certificats d'exportation du système A1 dans le secteur des fruits et légumes et fixant les restitutions à l'exportation pour les pommes

eurovoc_concepts:
export licence
export refund
pip fruit

formats: pdf print

text: 8. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 5/43 RÈGLEMENT (CE) No 41/2000 DE LA COMMISSION du 7 janvier 2000 modifiant le règlement (CE) no 2782/1999 modifiant le règlement (CE) no 2420/1999 concernant la délivrance de certificats d'exportation du système A1 dans le secteur des fruits et légumes et fixant les restitutions à l'exportation pour les pommes LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, (5) vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 2200/96 du Conseil du 28 octobre 1996 portant organisation commune des marchés dans le secteur des fruits et légumes (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1257/1999 (2), et notamment son article 35, paragraphe 11, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) le règlement (CE) no 2190/96 de la Commission (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1303/ 1999 (4), a établi les modalités d'application des restitu- tions à l'exportation dans le secteur des fruits et légumes; le règlement (CE) no 2782/1999 de la Commission (5) a fixé les restitutions à l'exportation pour les pommes; pour ces restitutions, il y a lieu de fixer la durée de validité des certificats des systèmes A1 et A2 à deux mois; pour protéger la confiance légitime des opérateurs ayant demandé des certificats avant la date d'entrée en vigueur du présent règlement, il y a lieu de leur permettre de retirer leurs demandes; les mesures prévues sont conformes à l'avis du comité de gestion de fruits et légumes frais, au présent règlement A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier À l'article 1er du règlement (CE) no 2782/1999, l'alinéa suivant est ajouté: «Sans préjudice de l'application des dispositions de l'article 4, paragraphe 5, du règlement (CE) no 2190/96, la durée de validité des certificats des systèmes A1 et A2 est de deux mois. » Article 2 Les opérateurs ayant déposé des demandes pour des certificats du système A1 avant l'entrée en vigueur du présent règlement peuvent retirer leur demande au plus tard le jour prévu pour la délivrance et récupérer intégralement la garantie déposée. Article 3 Le présent règlement entre en vigeur le jour de sa publication au Journal officiel des Communautés européennes. Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 7 janvier 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 297 du 21. 11. 1996, p. 1. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 80. (3) JO L 292 du 15. 11. 1996, p. 12. (4) JO L 155 du 22. 6. 1999, p. 30. (5) JO L 334 du 28. 12. 1999, p. 26


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2788/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen. Diskriminering mod fjerntliggende randområder i forbindelse med EU's evaluering af forskningsopgaven Klimavariationer og pludselige klimaændringer i forsknings- og udviklingsprogrammet.

eurovoc_concepts:
France
common commercial policy
foodstuff
labelling
trade restriction
use of languages

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/129 Den sardisk-sprogede skole i Quartu S. Elena fik i 1998 stłtte fra EU til at iv(cid:230)rks(cid:230)tte det omhandlede uddannelsesprogram som et forsłgsprojekt. De prioriteringer og krav om merudbytte, der g(cid:230)lder for EU- stłtte, betyder, at der fortrinsvis skal ydes stłtte til nye initiativer, som ikke ville kunne gennemfłres uden stłtte fra EU. Da der i 1999 blev indsendt fornyet ansłgning om stłtte til projektet, kunne det kun optages p(cid:229) en venteliste, eftersom der var andre projekter, som var kvalitativt bedre og mere presserende. Desv(cid:230)rre kunne der i sidste ende ikke ydes stłtte til finansiering af projektet p(cid:229) grund af det begr(cid:230)nsede budget. (2000/C 280 E/139) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2788/99 af Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) til Kommissionen (7. januar 2000) Om: Diskriminering mod fjerntliggende randomr(cid:229)der i forbindelse med EU(cid:146)s evaluering af forsknings- opgaven »Klimavariationer og pludselige klima(cid:230)ndringer« i forsknings- og udviklingsprogrammet Kan Kommissionen give tilsagn om, at den i forbindelse med evalueringen af forskningsopgave 2. 1. 4. »Klimavariationer og pludselige klima(cid:230)ndringer« i forsknings- og udviklingsprogrammet vil forsłge at sikre, at der ikke under henvisning til omkostningerne diskrimineres mod fjerntliggende randomr(cid:229)der i EU, som ligger uden for direkte menneskelig indflydelse og derfor er af afgłrende betydning for forst(cid:229)elsen af naturlige klimavariationer, og hvor forskningen kan v(cid:230)re bekostelig? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Philippe Busquin (11. februar 2000) Som det er tilf(cid:230)ldet med alle emner under nłgleaktionen for global (cid:230)ndring, klima og biodiversitet (herunder forskningsopgaverne »klimaets foranderlighed og pludselig klima(cid:230)ndring«) i s(cid:230)rprogrammet for energi, miljł og b(cid:230)redygtig udvikling (1), er det vigtigste kriterium for vurdering af forskningsforslag den videnskabelige kvalitet og relevans for arbejdsprogrammet. Kommissionens evalueringsmanual for forslag under det femte rammeprogram siger tydeligt, at projekterne udv(cid:230)lges p(cid:229) basis af kvalitet, medens der sikres ens behandling og upartiskhed. Selvfłlgelig vil sund forskning af hłj kvalitet i klimaets foranderlighed fortsat blive stłttet, forudsat der gives grłnt lys i henstillingen fra dem, der foretager evalueringen, og de afsatte budgetmidler tillader det. Adskillige igangv(cid:230)rende projekter under det fjerde rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (FTU) er forskning, der foreg(cid:229)r i »fjerne og perifere« regioner af F(cid:230)llesskabet og udenfor, f. eks. Arktis og Antarktis. (1) EFT L 64 af 12. 3. 1999. (2000/C 280 E/140) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2789/99 af Paul Coßteaux (UEN) til Kommissionen (7. januar 2000) Om: M(cid:230)rkning p(cid:229) fransk af produkter, der s(cid:230)lges i Frankrig / Overensstemmelse med direktivet om m(cid:230)rkning Generaladvokat Ruiz-Jarabo Colomer mener, at den franske lovgivning, der stiller krav om m(cid:230)rkning p(cid:229) fransk p(cid:229) fłdevarer i Frankrig, er i strid med EU-direktivet om m(cid:230)rkning


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-2789/99 från Paul Coûteaux (UEN) till kommissionen. Märkning på franska av produkter som säljs i Frankrike/överensstämmelse med direktivet om märkning.

eurovoc_concepts:
EU research policy
climate change
peripheral region

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/129 Den sardiskspr(cid:229)kiga skolan Quarto S. Elena fick gemenskapsst(cid:246)d n(cid:228)r projektet startade som f(cid:246)rs(cid:246)ksverk- samhet 1998. De prioriteringar och krav p(cid:229) merv(cid:228)rde som styr gemenskapens st(cid:246)dinsatser g(cid:246)r att nya initiativ, som inte skulle g(cid:229) att genomf(cid:246)ra utan st(cid:246)d fr(cid:229)n gemenskapen, f(cid:229)r f(cid:246)retr(cid:228)de. Projektet var f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r en ny ans(cid:246)kan 1999 men fick placeras p(cid:229) reservlistan, eftersom andra projekt visade sig h(cid:229)lla en h(cid:246)gre kvalitet och vara mera angel(cid:228)gna, och tr(cid:229)kigt nog medgav budgetramarna inte finansiering till skolan. (2000/C 280 E/139) SKRIFTLIG FR¯GA P-2788/99 fr(cid:229)n Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen (7 januari 2000) ˜mne: Diskriminering av randomr(cid:229)den inom EU vid bed(cid:246)mning av forskning om klimatvariationer och pl(cid:246)tsliga klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar inom ramen f(cid:246)r programmet om energi, milj(cid:246) och h(cid:229)llbar utveckling Kan kommissionen f(cid:246)rs(cid:228)kra att den vid bed(cid:246)mningen av forskningsuppdrag 2. 1. 4 om klimatvariationer och pl(cid:246)tsliga klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar inom programmet f(cid:246)r energi, milj(cid:246) och h(cid:229)llbar utveckling har f(cid:246)r avsikt att f(cid:246)rs(cid:246)ka se till att randomr(cid:229)dena inom EU (cid:129) som ligger utanf(cid:246)r direkt m(cid:228)nsklig p(cid:229)verkan och d(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r av avg(cid:246)rande betydelse f(cid:246)r att f(cid:246)rst(cid:229) naturliga klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar, och d(cid:228)r det kan vara dyrt att utf(cid:246)ra forskning (cid:129) inte kommer att diskrimineras av ekonomiska orsaker? Svar fr(cid:229)n Philippe Busquin p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 februari 2000) Precis som alla (cid:228)mnen i nyckel(cid:229)tg(cid:228)rden om global f(cid:246)r(cid:228)ndring, klimatf(cid:246)r(cid:228)ndring och biologisk m(cid:229)ngfald (inklusive forskningsuppdragen (cid:148)klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar och pl(cid:246)tsliga klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar(cid:148)) inom det s(cid:228)rskilda forskningsprogrammet om energi, milj(cid:246) och h(cid:229)llbar utveckling (EESD) (1), (cid:228)r den vetenskapliga kvaliteten och relevansen f(cid:246)r arbetsprogrammet det viktigaste kriteriet vid utv(cid:228)rderingen av forskningsf(cid:246)rslag. I kommissionens bed(cid:246)mningshandbok f(cid:246)r f(cid:246)rslag inom det femte ramprogrammet framg(cid:229)r tydligt att valet av projekt grundar sig p(cid:229) kvalitet samtidigt som man garanterar likabehandling och opartiskhet. Sj(cid:228)lvklart kommer gedigen forskning av h(cid:246)g kvalitet inom omr(cid:229)det f(cid:246)r klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar att st(cid:246)djas (cid:228)ven i forts(cid:228)ttningen utifr(cid:229)n utv(cid:228)rderarnas rekommendationer och den avsatta budgeten. Flera p(cid:229)g(cid:229)ende projekt inom fj(cid:228)rde ramprogrammet f(cid:246)r forskning och teknisk utveckling (FoTU) handlar om forskning i avl(cid:228)gset bel(cid:228)gna regioner och randomr(cid:229)den s(cid:229)v(cid:228)l inom som utanf(cid:246)r unionen, t. ex. Arktis och Antarktis. (1) EGT L 64, 12. 3. 1999. (2000/C 280 E/140) SKRIFTLIG FR¯GA P-2789/99 fr(cid:229)n Paul Coßteaux (UEN) till kommissionen (7 januari 2000) ˜mne: M(cid:228)rkning p(cid:229) franska av produkter som s(cid:228)ljs i Frankrike/(cid:246)verensst(cid:228)mmelse med direktivet om m(cid:228)rkning Generaladvokat Ruiz-Jarabo Colomer anser att den franska lagstiftningens krav om att livsmedelsprodukter skall vara m(cid:228)rkta p(cid:229) franska i Frankrike strider mot det europeiska direktivet om m(cid:228)rkning. C 280 E/130 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 Enligt Colomer utg(cid:246)r skyldigheten att alltid anv(cid:228)nda att spr(cid:229)ket i en specifik spr(cid:229)kregion som i det h(cid:228)r fallet sammanfaller med en medlemsstats territorium ett handelshinder. Domstolen har redan i tidigare m(cid:229)l angivit att ett spr(cid:229)k som konsumenterna enkelt kan f(cid:246)rst(cid:229) inte alltid beh(cid:246)ver vara ett officiellt spr(cid:229)k eller ett regionalt spr(cid:229)k. Kan kommissionen ange om den st(cid:228)ller sig bakom denna analys? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 februari 2000) Fr(cid:229)gest(cid:228)llaren h(cid:228)nvisar till de slutsatser som generaladvokaten Damaso Ruiz-Jarabo Colomer presenterade den 25 november 1999 i m(cid:229)l C 366/98 (cid:129) MinistŁre Public mot Yannick Geffroy. Kommissionen vill inte i anslutning till detta svar kommentera den analys som gjorts av generaladvokaten, i synnerhet som domstolen (cid:228)nnu inte har meddelat sin dom i (cid:228)rendet i fr(cid:229)ga. Kommissionen har l(cid:228)mnat skriftliga synpunkter i anslutning till detta (cid:228)rende. I de skriftliga synpunkterna har kommissionen bl. a. p(cid:229)pekat f(cid:246)r domstolen att nationella f(cid:246)reskrifter som regel f(cid:229)r p(cid:229)bjuda anv(cid:228)ndning av det nationella spr(cid:229)ket, f(cid:246)rutsatt att detta krav inte (cid:228)r systematiskt och att det kan bortses fr(cid:229)n; det g(cid:228)ller n(cid:228)r det r(cid:246)r sig om en s(cid:228)rskild upplysning som (cid:228)r obligatorisk p(cid:229) etiketten och informationen till k(cid:246)paren kan l(cid:228)mnas p(cid:229) tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt genom en upplysning p(cid:229) ett annat spr(cid:229)k eller p(cid:229) n(cid:229)got annat s(cid:228)tt (t. ex. ett via ett piktogram). (2000/C 280 E/141) SKRIFTLIG FR¯GA E-2793/99 fr(cid:229)n Herbert B(cid:246)sch (PSE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Projekt f(cid:246)r att bek(cid:228)mpa fr(cid:228)mlingsfientlighet I min hembygd Vorarlberg i (cid:214)sterrike planeras ett projekt med f(cid:246)ljande motto: (cid:148)K(cid:228)rlek, krig och (cid:228)ventyr! Utforska dina r(cid:246)tter!(cid:148) I v(cid:229)rt samh(cid:228)lle pr(cid:228)glas inst(cid:228)llningen till (cid:148)fr(cid:228)mlingar(cid:148) ofta av r(cid:228)dsla. En m(cid:246)jlighet att motverka dessa k(cid:228)nslor (cid:228)r att utforska den lokala befolkningens r(cid:246)tter. Med utg(cid:229)ngspunkt i konkreta exempel i familjer kan de nuvarande inv(cid:229)narnas ursprung skildras. M(cid:229)let med projektet (cid:228)r att visa p(cid:229) dels alla de s(cid:228)tt som de personer som en g(cid:229)ng betraktades som (cid:148)fr(cid:228)mlingar(cid:148) har bidragit till en kommuns eller stads utveckling, och dels den sj(cid:228)lvklarhet med vilken (cid:228)ttlingarna till tidigare invandrare i dag betraktas som (cid:148)inhemska(cid:148) inv(cid:229)nare. I m(cid:229)nga familjer har f(cid:246)rf(cid:228)der invandrat eller sl(cid:228)ktingar utvandrat till (cid:148)fr(cid:228)mmande(cid:148) land. Vetskapen om den egna familjens historia skall (cid:246)ka f(cid:246)rst(cid:229)elsen f(cid:246)r och toleransen mot dagens (cid:148)fr(cid:228)mlingar(cid:148). Jag st(cid:228)ller d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)ljande fr(cid:229)ga: Har Europeiska kommissionen redan fr(cid:228)mjat liknande projekt? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 februari 2000) Kommissionen har tidigare finansierat ett stort antal insatser som g(cid:228)llt integrering av invandrare och bek(cid:228)mpande av rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet. En del av insatserna har g(cid:228)llt etniska minoriteters positiva betydelse inom unionen. Men n(cid:229)gra projekt av det slag som parlamentsledamoten beskriver har kommis- sionen inte finansierat


text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel 07. 01. 2000 KOM(1999) 741 lopullinen 2000/0017 (ACC) Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tehty Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian 1 päivänä helmikuuta 1995 voimaan tulleella Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettavasta, tiettyjen terästuotteiden vientiä Romaniasta yhteisöön koskevan kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkamista 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 2000 koskevasta yhteisön kannasta (komission esittämä) PERUSTELUT on tavoitteena järjestelmän avoimuuden Kaksinkertaisen tarkkailun ja mahdollisten kaupan vääristymien välttäminen. Järjestelmä perustuu EY:n ja Romanian Eurooppa-sopimuksen1 määräykseen, jonka mukaan kumpikin sopimuspuoli voi ottaa käyttöön hallinnollisen menettelyn, jonka tarkoituksena on varmistaa kaupankäynnin kehitystä koskevien tietojen nopea saanti. Sopimuspuolet sopivat assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 3/972 ottavansa vuodeksi 1998 käyttöön tällaisen järjestelmän tiettyjen EHTY-terästuotteiden osalta. Järjestelmän soveltamista jatkettiin 1. päivästä tammikuuta 31. päivään joulukuuta 1999 assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 5/983. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 84/984 säädettiin asiaa koskevista yhteisön soveltamissäännöksistä. lisääminen Yhteydenpitoryhmä päätti 6. lokakuuta 1999 pitämässään kokouksessa suositella, että assosiaationeuvosto jatkaisi kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamista 1. päivästä tammikuuta 31. päivään joulukuuta 2000. Liitteenä olevan ehdotuksen tarkoituksena on näin ollen jatkaa assosiaationeuvoston jonka soveltamista jatkettiin 1. päivästä tammikuuta 31. päivään päätöksen N:o 3/97, joulukuuta 1999 assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 5/98, soveltamista 1. päivästä tammikuuta 31. päivään joulukuuta 2000. 1 EYVL L 357, 31. 12. 94, s. 2. 2 EYVL L 13, 19. 1. 98, s. 57. 3 EYVL L 19, 26. 1. 99, s. 9. 4 EYVL L 13, 19. 1. 98, s. 1. 2 Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS tehty Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian 1 päivänä helmikuuta 1995 voimaan tulleella Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettavasta, tiettyjen terästuotteiden vientiä Romaniasta yhteisöön koskevan kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkamista 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 2000 koskevasta yhteisön kannasta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, ottaa huomioon Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian Eurooppa- sopimuksen tekemisestä 19 päivänä joulukuuta 1994 tehdyn neuvoston ja komission päätöksen ja erityisesti sen 2 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: (1) (2) (3) (4) Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian 1 päivänä helmikuuta 1995 voimaan tulleen Eurooppa-sopimuksen1 pöytäkirjan N:o 2 11 artiklassa tarkoitettu yhteydenpitoryhmä kokoontui 6 päivänä lokakuuta 1999 käsitelläkseen EHTY-tuotteiden Romaniasta yhteisöön suuntautuvan tuonnin kehityssuuntauksia ja tunnusti tarpeen löytää sopimuksen 34 artiklan 2 kohdan mukaiset soveltuvat ratkaisut sen varmistamiseksi, että sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen ei vaarannu. tämän vuoksi Yhteydenpitoryhmä päätti suositella sopimuksen 106 artiklalla perustetulle assosiaationeuvostolle, että assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 3/972 jonka vuonna 1998 käyttöön otetun kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän, soveltamista 1999 joulukuuta assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 5/983, soveltamista jatkettaisiin 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 2000. tammikuuta 31 päivään 1 päivästä jatkettiin Sopimuspuolet haluavat edistää yhteisön ja Romanian teräskaupan säännönmukaista ja oikeudenmukaista kehitystä. Saatuaan kaikki asiaa koskevat tiedot assosiaationeuvosto on päättänyt, että molempia josta aiheutuu vähiten haittaa sopimuksen sopimuspuolia tyydyttävä ratkaisu, 1 EYVL L 357, 31. 12. 94, s. 2. 2 EYVL L 13, 19. 1. 98, s. 57. 3 EYVL L 19, 26. 1. 99, s. 9. 3 toiminnalle, on EHTY:n perustamissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien tiettyjen rajoituksia terästuotteiden yhteisöön suuntautuvaan tuontiin ilman määrällisiä sovellettavan kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkaminen 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 2000, ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian Eurooppa-sopimuksella perustetussa assosiaationeuvostossa vahvistettava tiettyjen terästuotteiden vientiä Romaniasta Euroopan yhteisöihin ja erityisesti kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkamista koskeva yhteisön kanta perustuu tämän päätöksen liitteenä olevaan luonnokseen assosiaationeuvoston päätökseksi. Tehty Brysselissä Neuvoston puolesta Puheenjohtaja 4 Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden ja Romanian Eurooppa-sopimuksella perustetun ASSOSIAATIONEUVOSTON PÄÄTÖS N:o. /99, tehty. 1999, assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 3/97 käyttöön otetun kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän soveltamisen jatkamisesta 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 2000 (99/. /EY) ASSOSIAATIONEUVOSTO, joka katsoo seuraavaa: Euroopan yhteisöjen ja niiden jäsenvaltioiden sekä Romanian assosiaatiosta tehdyn, 1 päivänä helmikuuta 1995 voimaan tulleen Eurooppa-sopimuksen pöytäkirjan N:o 2 11 artiklassa tarkoitettu yhteydenpitoryhmä kokoontui 6 päivänä lokakuuta 1999 ja päätti suositella sopimuksen 106 artiklalla perustetulle assosiaationeuvostolle, että assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 3/97 vuonna 1998 käyttöön otetun kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän, jonka 1999 assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 5/98, soveltamista jatkettaisiin 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 2000. soveltamista tammikuuta 31 päivään joulukuuta 1 päivästä jatkettiin Saatuaan kaikki asiaa koskevat suositusta, tiedot assosiaationeuvosto on päättänyt noudattaa tätä ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA: 1 artikla jatkettiin Jatketaan assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 3/97 käyttöön otetun 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 1998 sovellettavan kaksinkertaisen tarkkailun järjestelmän, jonka 1999 soveltamista assosiaationeuvoston päätöksellä N:o 5/98, soveltamista 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 2000. Assosiaationeuvoston päätöksen N:o 3/97 johdanto-osassa ja 1 artiklan 1 ja 3 kohdassa olevat viittaukset 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 1999 väliseen ajanjaksoon korvataan viittauksilla 1 päivän tammikuuta ja 31 päivän joulukuuta 2000 väliseen ajanjaksoon. tammikuuta 31 päivään joulukuuta 1 päivästä 5 2 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään. Sitä sovelletaan 1 päivästä tammikuuta 2000. Tehty Brysselissä Assosiaationeuvoston puolesta Puheenjohtaja 6


title: PERGUNTA ESCRITA P-2799/99 apresentada por Nelly Maes (Verts/ALE) à Comissão. Tratamento dado a Leonard Peltier.

eurovoc_concepts:
United States
common foreign and security policy
prison system

text: 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/133 De acordo com o artigo 12o do Regulamento, a Comissªo deve apresentar ao Conselho relat(cid:243)rios regulares sobre a situa(cid:231)ªo do mercado e propor, se necessÆrio, medidas destinadas a resolver a situa(cid:231)ªo se se verificar que os estaleiros comunitÆrios estªo a ser afectados por prÆticas anticoncorrenciais. Em 9 de Novembro de 1999, a Comissªo apresentou ao Conselho Indœstria o primeiro destes relat(cid:243)rios. A Comissªo considera que as vÆrias ac(cid:231)ıes decididas pelo Conselho constituem um conjunto equilibrado de medidas para abordar o problema da concorrŒncia desleal. Essas ac(cid:231)ıes estªo a ser empreendidas e, actualmente, a Comissªo deu in(cid:237)cio a um diÆlogo bilateral com a Coreia para se p(cid:244)r fim (cid:224)s prÆticas prejudiciais. Presentemente, nªo estªo previstas outras medidas. A Comissªo continuarÆ a estudar a situa(cid:231)ªo do mercado e a examinar toda a informa(cid:231)ªo e elementos recolhidos em conformidade com as conclusıes do Conselho. A Comissªo apresentarÆ as suas conclusıes ao Conselho e ao Parlamento logo que seja necessÆrio. (1) (2) JO L 380 de 31. 12. 1990. JO L 202 de 18. 7. 1998. (2000/C 280 E/144) PERGUNTA ESCRITA P-2799/99 apresentada por Nelly Maes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (7 de Janeiro de 2000) Objecto: Tratamento dado a Leonard Peltier Na quinta-feira, 11 de Fevereiro de 1999, o entªo comissÆrio europeu Sir Leon Brittan declarou que a Comissªo estava a investigar, atravØs da sua delega(cid:231)ªo em Washington, as circunst(cid:226)ncias do estado de saœde do Sr. Peltier, que faria todos os poss(cid:237)veis para apoiar as ac(cid:231)ıes do Parlamento Europeu a este respeito e que seguiria atentamente este caso(cid:133) Esta declara(cid:231)ªo precedeu a aprova(cid:231)ªo da Resolu(cid:231)ªo do Parlamento Europeu sobre o caso de Leonard Peltier (B4-0169/1999) (1). Nessa resolu(cid:231)ªo, apela-se a que seja concedido a Leonard Peltier o indulto presidencial, a que o mesmo receba tratamento mØdico adequado e a que se realize uma investiga(cid:231)ªo sobre as irregularidades jur(cid:237)dicas que conduziram (cid:224) sua condena(cid:231)ªo. Gostaria que a Comissªo me fornecesse as seguintes informa(cid:231)ıes: A representa(cid:231)ªo permanente em Washington informou-se quanto ao estado de saœde de Leonard 1. Peltier, tal como prometido em 11 de Fevereiro de 1999 pelo entªo comissÆrio Brittan? a) b) Em caso afirmativo, a que conclusıes chegou a Comissªo, ap(cid:243)s a investiga(cid:231)ªo da sua representa(cid:231)ªo em Washington, quanto ao estado de saœde de Leonard Peltier? Em caso negativo, por que razªo a representa(cid:231)ªo em Washington nªo se informou quanto ao estado de saœde de Leonard Peltier, em oposi(cid:231)ªo (cid:224) declara(cid:231)ªo do entªo comissÆrio Brittan? Com base nas informa(cid:231)ıes da sua representa(cid:231)ªo em Washington, a Comissªo considera que Leonard 2. Peltier deve ser transferido para um hospital? a) b) Em caso afirmativo, a Comissªo solicitou (cid:224)s autoridades americanas que transferissem Leonard Peltier para um hospital? Porque nªo? Em caso negativo, que argumentos apresenta a Comissªo para justificar uma permanŒncia mais prolongada de Leonard Peltier na prisªo? 3. De que modo, e quando, defendeu a Comissªo as posi(cid:231)ıes do Parlamento Europeu expressas na Resolu(cid:231)ªo de 11 de Fevereiro de 1999 junto do Congresso americano, do Presidente e do MinistØrio dos Neg(cid:243)cios Estrangeiros dos EUA? Quais foram respectivamente as reac(cid:231)ıes: a) ao pedido de indulto presidencial; b) ao pedido de tratamento mØdico adequado e c) ao pedido de investiga(cid:231)ªo de irregularida- des jur(cid:237)dicas na condena(cid:231)ªo de Leonard Peltier? (1) JO C 150 de 28. 5. 1999, p. 384. C 280 E/134 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 Resposta de Christopher Patten em nome da Comissªo (3 de Fevereiro de 2000) Leonard Peltier Ø um prisioneiro de longa data na prisªo federal de Ford Levenworth, em Kansas. Cidadªo americano, foi extraditado do CanadÆ ap(cid:243)s a sua deten(cid:231)ªo em 1976 pelo assass(cid:237)nio de dois agentes federais e cumpre uma pena de prisªo hÆ jÆ quase 24 anos. Leonard Peltier sofre actualmente de complica(cid:231)ıes resultantes de uma cirurgia facial ao maxilar realizada em 1996, que lhe provocam graves problemas a este n(cid:237)vel. Em Fevereiro de 1999, as autoridades americanas informaram a Comissªo de que Leonard Peltier estava a receber um tratamento mØdico normal. Leonard Peltier nªo Ø nacional de nenhum dos Estados-membros e, por essa razªo, nªo Ø aplicÆvel a Conven(cid:231)ªo de Viena sobre as rela(cid:231)ıes consulares. O tratamento dos prisioneiros em pa(cid:237)ses terceiros varia consoante a situa(cid:231)ªo econ(cid:243)mica, os sistemas jur(cid:237)dicos, as regras e prÆticas administrativas. As regras jur(cid:237)dicas internacionais prevŒem normas m(cid:237)nimas, tais como a de que ninguØm deverÆ ser submetido a um tratamento ou castigo cruel, desumano ou degradante. Embora alguns Estados-membros tenham agido, a t(cid:237)tulo individual, em nome de Leonard Peltier, nªo existe uma pol(cid:237)tica comunitÆria a este respeito. A Comissªo tem uma competŒncia limitada para intervir nestes casos. (2000/C 280 E/145) PERGUNTA ESCRITA E-2802/99 apresentada por Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: (cid:218)beda e Baeza, patrim(cid:243)nio da humanidade Faz neste momento dez anos que as cidades espanholas de (cid:218)beda e Baeza, expoentes mÆximos do Renascimento do sul de Espanha, iniciaram diligŒncias para que os seus conjuntos monumentais fossem declarados pela UNESCO patrim(cid:243)nio da humanidade. A verificar-se tal declara(cid:231)ªo, ambos os munic(cid:237)pios passarªo a contar com importantes receitas para a conserva(cid:231)ªo e a promo(cid:231)ªo tur(cid:237)stica dos seus valores arquitect(cid:243)nicos. A Comissªo poderÆ indicar qual o seu contributo para que j(cid:243)ias tªo importantes do Renascimento possam ser minimamente conservadas e o modo como poderÆ promover a referida declara(cid:231)ªo por parte da UNESCO, a qual asseguraria as receitas necessÆrias para manter tªo vasto conjunto de monumentos singulares como aqueles que as duas referidas cidades espanholas oferecem? Resposta de Viviane Reding em nome da Comissªo (21 de Fevereiro de 2000) No que se refere ao sector cultural, a Comissªo gostaria de informar o Senhor Deputado de que nªo tendo nunca as duas cidades de Ubeda e Baeza apresentado um projecto no (cid:226)mbito de um programa comunitÆrio, nªo beneficiaram nunca, consequentemente, de nenhum apoio financeiro. Com efeito a Comissªo s(cid:243) pode conceder apoio a iniciativas culturais no (cid:226)mbito e segundo os critØrios dos seus programas existentes. A esse prop(cid:243)sito a Comissªo gostaria de chamar a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para o facto de que durante o mŒs de Fevereiro 2000 serÆ lan(cid:231)ado um concurso relativo ao primeiro programa quadro «Cultura 2000». Os operadores culturais terªo todas as possibilidades de apresentar projectos segundo as condi(cid:231)ıes e os critØrios do referido programa a fim de obter um eventual apoio financeiro. A Comissªo salienta que a designa(cid:231)ªo dos s(cid:237)tios «patrim(cid:243)nio da humanidade» Ø da exclusiva responsabi- lidade da United Nations educational, scientific and cultural organization (Unesco)


title: PREGUNTA ESCRITA P-2790/99 de Paul Lannoye (Verts/ALE) a la Comisión. Proyectos de investigación sobre tratamientos en el ámbito del 5o Programa Marco.

eurovoc_concepts:
Community budget
alternative medicine
fact-finding mission
project evaluation
research project

text: C 225 E/206 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 Dado que la decisi(cid:243)n de la empresa de suspender el funcionamiento de la fÆbrica de Patras contraviene la obligaci(cid:243)n adquirida de mantener los puestos de trabajo existentes y se adopt(cid:243) sin consulta previa alguna a los trabajadores, prevista de modo expl(cid:237)cito por la Directiva 94/45/CE (1), ¿puede indicar la Comisi(cid:243)n si se piensa controlar la subvenci(cid:243)n de la nueva fÆbrica de la empresa en 1. cuanto al respeto de la condici(cid:243)n de mantener los puestos de trabajo existentes? 2. ¿Piensa examinar si se ha cumplido lo previsto por la Directiva 94/45/CE con respecto a la obligaci(cid:243)n de informaci(cid:243)n y consulta/negociaci(cid:243)n con los trabajadores y a la participaci(cid:243)n del sindicato de los trabajadores de la empresa MISCO en el comitØ de empresa europeo de BARILLA, empresa matriz de la anterior? (1) DO L 254 de 30. 9. 1994, p. 64. (2000/C 225 E/234) PREGUNTA ESCRITA E-2779/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Apoyo a los trabajadores de la empresa MISCO obligados a trasladarse a otro lugar de trabajo La empresa «MISCO, Industria de Pastas Alimenticias S. A. », filial de la empresa italiana «BARILLA», obtuvo una subvenci(cid:243)n a travØs de la ley griega de desarrollo 1892/90 para la creaci(cid:243)n de una nueva planta de producci(cid:243)n en Tebas, con la obligaci(cid:243)n de mantener los 275 puestos de trabajo fijos existentes. Antes de que concluyera la construcci(cid:243)n de la nueva planta, la empresa cerr(cid:243) la fÆbrica de producci(cid:243)n de pastas alimenticias de Patras, obligando al personal existente a despedirse o aceptar el traslado a otras fÆbricas de la empresa. Sin embargo, los trabajadores que aceptan trasladarse se enfrentan a los elevados gastos de reinstalaci(cid:243)n en su nuevo lugar de trabajo, a resultas de lo cual se ven obligados a despedirse y corren el riesgo de quedar en paro. ¿Es posible proporcionar apoyo a los trabajadores con miras a que hagan frente a los elevados gastos que requiere su traslado forzoso a un nuevo lugar de trabajo? ¿Mediante quØ programas y procedimientos puede materializarse dicho apoyo? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-2778/99 y E-2779/99 dada por el Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (1 de marzo de 2000) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible. (2000/C 225 E/235) PREGUNTA ESCRITA P-2790/99 de Paul Lannoye (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (7 de enero de 2000) Asunto: Proyectos de investigaci(cid:243)n sobre tratamientos en el Æmbito del 5o Programa Marco El plazo de presentaci(cid:243)n de proyectos de investigaci(cid:243)n (Referencia: 1999/C 64/13) relativos a los tratamientos en el Æmbito 5o Programa Marco de investigaci(cid:243)n acaba de vencer (15 de noviembre de 1999). Se sabe que se han presentado varios proyectos cuyo objetivo es la evaluaci(cid:243)n de las medicinas no convencionales (Programa de Investigaci(cid:243)n 1. 1. 1. (cid:129) Prioridad temÆtica 1. 1. 1. (cid:129) 10. 1 (cid:129) (i)(ii)(iii) (cid:129) Investigaci(cid:243)n sobre salud pœblica, Investigaci(cid:243)n sobre servicios sanitarios, salud y seguridad/Evaluaci(cid:243)n de la eficacia de las terapias no convencionales. 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/207 Normalmente, la evaluaci(cid:243)n correcta y objetiva de los proyectos de investigaci(cid:243)n se hace con la ayuda de expertos especialistas en el sector de investigaci(cid:243)n correspondiente. ¿Puede decir la Comisi(cid:243)n si ya han sido nombrados los expertos para la evaluaci(cid:243)n de la calidad de los proyectos de investigaci(cid:243)n en cada una de las disciplinas (homeopat(cid:237)a, osteopat(cid:237)a, etc. )? En caso contrario, ¿podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n indicar en quØ fecha, segœn quØ criterios objetivos y con quØ procedimientos piensa designar a dichos expertos? ¿Podr(cid:237)a indicar el nœmero de proyectos y las disciplinas para los cuales ha recibido proyectos de investigaci(cid:243)n? ¿Podr(cid:237)a indicar asimismo si la dotaci(cid:243)n presupuestaria prevista es suficiente? Respuesta del Sr. Busquin en nombre de la Comisi(cid:243)n (28 de enero de 2000) Dentro de la convocatoria de propuestas (1) del programa espec(cid:237)fico de investigaci(cid:243)n sobre calidad de vida y gesti(cid:243)n de los recursos vivos (2), se han presentado para la fecha de 15 de noviembre de 1999 unos 600 proyectos en el Ærea «actividades genØricas», entre los cuales hay tres que tratan de aspectos relacionados con la medicina no convencional. La evaluaci(cid:243)n de las propuestas por expertos independientes tendrÆ lugar durante el mes de enero de 2000. Tal como se establece en el manual de evaluaci(cid:243)n del programa (www. cordis. lu/life), cada propuesta serÆ evaluada por un m(cid:237)nimo de cuatro expertos independientes. Todos los expertos se seleccionan a partir de la base de datos «expertos» de la Comisi(cid:243)n, que se crea a partir de manifestaciones de interØs. Los expertos se eligen en funci(cid:243)n de su cualificaci(cid:243)n cient(cid:237)fica para cada una de las disciplinas del programa de trabajo. Los nombres de los expertos que toman parte en la sesi(cid:243)n de evaluaci(cid:243)n se publicarÆn despuØs de que se hayan tomado todas las decisiones sobre la convocatoria de propuestas. Para esta sesi(cid:243)n de evaluaci(cid:243)n se ha asignado a las actividades genØricas un presupuesto de 86 millones de ecus. Dado que la contribuci(cid:243)n comunitaria global necesaria para la 600 propuestas recibidas superarÆ los 900 millones de ecus, es probable que el (cid:237)ndice de selecci(cid:243)n sea aproximadamente de 1 a 10 para el conjunto de las actividades genØricas. (1) DO C 64 de 6. 3. 1999. (2) DO L 64 de 12. 3. 1999. (2000/C 225 E/236) PREGUNTA ESCRITA P-2791/99 de Lu(cid:237)s Queir(cid:243) (UEN) a la Comisi(cid:243)n (7 de enero de 2000) Asunto: Infracci(cid:243)n de las reglas de competencia en Alemania En las œltimas semanas se ha podido asistir a dos actos de intervenci(cid:243)n gubernamental en la actividad econ(cid:243)mica de uno de los Estados miembros de la UE: Alemania. La primera de estas intervenciones tuvo como objeto evitar la quiebra inminente de la empresa Philip Holzmann, mediante la concesi(cid:243)n de fondos pœblicos por valor de 256 millones de marcos (equivalentes a 127,8 millones de euros). En la segunda, el Gobierno alemÆn se opuso a la oferta de compra hostil de la mayor(cid:237)a de las acciones de la empresa Mannesmann por la firma inglesa Vodafone Air Touch, apelando a la creaci(cid:243)n de reglas que dificulten operaciones de este tipo, fundamentÆndolo en la necesidad de evitar un «choque cultural» entre modelos de capitalismo diferentes. 1. 2. ¿Configuran las intervenciones del Gobierno alemÆn operaciones de mercado? ¿Carecen estas intervenciones de autorizaci(cid:243)n previa de la Comisi(cid:243)n?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2816/99 von Roy Perry (PPE-DE) an die Kommission. Interreg und maritime Grenzregionen.

eurovoc_concepts:
EU initiative
EU regional policy
coastal region
cross-border cooperation
eligibility criteria
eligible region
frontier region
regional cooperation

text: 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/55 (2000/C 330 E/059) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2814/99 von Theodorus Bouwman (Verts/ALE) und Alexander de Roo (Verts/ALE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Bahnstrecke (cid:132)Ijzeren Riijn(cid:147) (cid:129) Zugverkehr durch niederl(cid:228)ndische Naturschutzgebiete Ist der Kommission bekannt, da(cid:223) der niederl(cid:228)ndische Verkehrsminister Tineke Netelenbos G(cid:252)terz(cid:252)ge (cid:252)ber die Trasse der Bahnstrecke (cid:132)Ijzeren Riijn(cid:147) zulassen will? Dies Genehmigung soll auf Dauer f(cid:252)r die unter die Habitat-Richtlinie fallenden Gebiete Weerter- und Budelerbergen (in unmittelbarer N(cid:228)he von Weert und Budel) und vor(cid:252)bergehend f(cid:252)r das Habitat-Gebiet de Meinweg bei Roermond gelten. Entsprechende ˜u(cid:223)erungen meldeten die Zeitungen Eindhovens Dagblad und De Limburger (11. 12. 1999). Ist die Kommission bereit (wenn ja, wann und auf welche Weise), die niederl(cid:228)ndische Regierung zur Verantwortung zu rufen und sie von ihrer Absicht abzubringen, die europ(cid:228)ischen Rechtsvorschriften(cid:252)ber den Naturschutz (cid:129) die Habitat-Richtlinie (cid:129) im Gebiet Weerter- und Budelerbergen und im Meinweg- Gebiet mit F(cid:252)(cid:223)en zu treten? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (14. Februar 2000) Der Kommission liegen keinerlei Informationen bez(cid:252)glich einer Entscheidung der niederl(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden zur Wiederer(cid:246)ffnung der bestehenden Bahnstrecke (cid:132)Ijzeren Rijn(cid:147) durch die Gebiete Weerterber- gen, Budelerbergen und Meinweg vor. Auch sind der Kommission die von den Herren Abgeordneten genannten Zeitungsartikel nicht bekannt. Nach den der Kommission vorliegenden Informationen (cid:129) d. h. Erkl(cid:228)rungen des niederl(cid:228)ndischen Ministerpr(cid:228)sidenten (cid:129) werden die niederl(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden eine Umweltvertr(cid:228)glichkeitspr(cid:252)fung sowie eine Pr(cid:252)fung gem(cid:228)(cid:223) Artikel 6 Absatz 3 der Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen (1) durchf(cid:252)hren, bevor eine Entscheidung (cid:252)ber die Wiederer(cid:246)ffnung der oben genannten Bahn- strecke getroffen wird. Dar(cid:252)ber hinaus wurde eine trilaterale Arbeitsgruppe mit belgischen und deutschen Regierungsvertretern eingesetzt, die eine m(cid:246)gliche Sanierung der Strecke pr(cid:252)fen soll. Der Kommission ist bekannt, da(cid:223) diese Arbeitsgruppe beabsichtigt, weitere technische Studien (cid:252)ber diese Strecke in Auftrag zu geben, f(cid:252)r die im Rahmen der transeurop(cid:228)ischen Netze (TEN) Gemeinschaftsmittel zur Verf(cid:252)gung gestellt werden k(cid:246)nnen. F(cid:252)r das Sanierungsprojekt (cid:132)Ijzeren Rijn(cid:147) sind bereits 1 M€ im TEN-Rahmen bereitgestellt worden. Die Kommission verweist die Herren Abgeordneten auch auf ihre Antwort auf die schriftliche Anfrage P-1875/99 (2) von Herrn de Roo, in der sie mitgeteilt hat, da(cid:223) sie die niederl(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden um weitere Informationen (cid:252)ber die Wiederer(cid:246)ffnung der Bahnstrecke (cid:132)Ijzeren Rijn(cid:147) und ihre Auswirkungen im Rahmen der einschl(cid:228)gigen Richtlinien ersuchen, jedoch keine weiteren Schritte unternehmen werde, da es bisher keine Anzeichen eines Versto(cid:223)es gegen einschl(cid:228)gige Richtlinien gebe. Sp(cid:228)tere Kontakte zwischen der Kommission und den niederl(cid:228)ndischen Beh(cid:246)rden ergaben keinerlei Gr(cid:252)nde f(cid:252)r eine ˜nderung der bisherigen Haltung der Kommission. (1) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992. (2) ABl. C 170 E vom 26. 6. 2000, S. 113. (2000/C 330 E/060) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2816/99 von Roy Perry (PPE-DE) an die Kommission (7. Januar 2000) Betrifft: Interreg und maritime Grenzregionen Durch Einbeziehung bestimmter maritimer Grenzregionen in den Anhang zu den Interreg-Leitlinien akzeptierte die Kommission, da(cid:223) es sinnvoll ist, maritime Grenzregionen bei der engen Zusammenarbeit im Rahmen von Strang A zu unterst(cid:252)tzen. Die Kommission erkennt jedoch nicht an, da(cid:223) andere maritime Grenzregionen triftige Gr(cid:252)nde f(cid:252)r die Einbeziehung in Interreg III A anf(cid:252)hren k(cid:246)nnen, da die Liste der f(cid:246)rderungsw(cid:252)rdigen Regionen derzeit auf solche Regionen beschr(cid:228)nkt ist, die w(cid:228)hrend des letzten Planungszeitraums Mittel im Rahmen von Interreg A erhalten haben. C 330 E/56 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 Neue maritime Grenzregionen k(cid:246)nnen zeigen, da(cid:223) sie in der Lage sind, die engen Partnerschaften zu entwickeln, wie sie im Rahmen von Interreg III A vorgesehen sind, sowie spezifische konkrete Ergebnisse zu liefern. Sie sind gekennzeichnet durch: (cid:129) seit langem bestehende und entwickelte Verbindungen (cid:252)ber die maritime Grenze hinweg, einschlie(cid:223)- lich F(cid:228)hr- und Handelsverbindungen; (cid:129) Unterst(cid:252)tzung und Verpflichtung im Rahmen der grenz(cid:252)berschreitenden Zusammenarbeit multisekto- raler lokaler Partnerschaften. Kann die Kommission die Einf(cid:252)hrung der erforderlichen Flexibilit(cid:228)t bei den Inerreg-Leitlinein mit dem Ziel pr(cid:252)fen, da(cid:223) diese zus(cid:228)tzlichen maritimen Grenzregionen in den Genu(cid:223) dieses Beihilfeprogramms kom- men? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (10. Februar 2000) Nach dem Entwurf einer Mitteilung der Kommission an die Mitgliedstaaten (cid:252)ber die Leitlinien f(cid:252)r eine Gemeinschaftsinitiative betreffend die transeurop(cid:228)ische Zusammenarbeit zur F(cid:246)rderung einer harmoni- schen und ausgewogenen Entwicklung des europ(cid:228)ischen Raums (Interreg) (1) f(cid:252)r den Programmplanungs- zeitraum 2000-2006, den die Kommission am 13. Oktober 1999 angenommen hat, erfolgt die Zusam- menarbeit zwischen den K(cid:252)stengebieten im Rahmen der drei Ausrichtungen grenz(cid:252)bergreifende Zusammenarbeit (Ausrichtung B) und interregionale transnationale Zusammenarbeit Zusammenarbeit (Ausrichtung C). (Ausrichtung A), Wichtigstes Ziel der Ausrichtung A ist die Zusammenarbeit zwischen benachbarten Gebietsk(cid:246)rperschaften, d. h. zwischen Gebieten in verschiedenen L(cid:228)ndern, aber mit gemeinsamen Landgrenzen. Wie schon im letzten Programmplanungszeitraum sind auch diesmal bei dieser Form der Zusammenarbeit ausnahms- weise auch bestimmte K(cid:252)stengebiete einbezogen. Aus der indikativen Priorit(cid:228)tenliste mit den f(cid:252)r diese Ausrichtung in Frage kommenden Ma(cid:223)nahmen geht allerdings eindeutig hervor, da(cid:223) sich diese in den wenigsten F(cid:228)llen f(cid:252)r Grenzgebiete eignen, die durch ein Meer oder einen Seeweg getrennt sind. F(cid:252)r die beiden anderen Ausrichtungen kommen dagegen alle K(cid:252)stengebiete in Frage. Bei der trans- nationalen Zusammenarbeit kann jedes K(cid:252)stengebiet an einem oder zwei Programmen teilnehmen, die f(cid:252)r ein bestimmtes ein Koooperationsgebiet wie z. B. die Nordsee oder den Atlantikraum gelten. Die Liste der Priorit(cid:228)ten und Ma(cid:223)nahmen f(cid:252)r diese Ausrichtung ist zwar ersch(cid:246)pfend, enth(cid:228)lt aber viele M(cid:246)glich- keiten f(cid:252)r die Aufnahme oder Verst(cid:228)rkung der Zusammenarbeit zwischen K(cid:252)stengebieten, so z. B. die F(cid:246)rderung der Intermodalit(cid:228)t, die umweltfreundlichere Verkehrstr(cid:228)ger wie den Seeverkehr, die Binnen- schiffahrt und die Eisenbahn umfa(cid:223)t. Auf Wunsch der betreffenden Regionen beabsichtigt die Kommission, in der Endfassung der Leitlinien eine gro(cid:223)e Flexibilit(cid:228)t bei den f(cid:246)rderf(cid:228)higen Ma(cid:223)nahmen vorzusehen, die die Zusammenarbeit zwischen K(cid:252)stengebieten zum Gegenstand haben. Auf diese Weise k(cid:246)nnen die verschiedenen Arten der Zusammen- arbeit insbesondere durch die f(cid:252)r diese Regionen vorgesehene M(cid:246)glichkeit einer spezifischen priorit(cid:228)ren Ausrichtung innerhalb der k(cid:252)nftigen Interreg-III-B-Programme in das Interreg-Programm einbezogen werden. (1) KOM(1999) 479 endg. (2000/C 330 E/061) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2820/99 von Helle Thorning-Schmidt (PSE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Verbot von Asbest Welche Initiativen hat die Kommission eingeleitet bzw. welche weiteren Ma(cid:223)nahmen wird sie treffen, um ein Verbot der Arbeit mit Asbest in der EU durchzusetzen?


title: Komission asetus (EY) N:o 37/2000, annettu 7 päivänä tammikuuta 2000, kokonaan hiotun keskipitkäjyväisen riisin ja kokonaan hiotun pitkäjyväisen A-riisin enimmäisvientituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2178/1999 tarkoitetun tarjouskilpailun osana

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rice

text: 8. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 5/39 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 37/2000, annettu 7 päivänä tammikuuta 2000, kokonaan hiotun keskipitkäjyväisen riisin ja kokonaan hiotun pitkäjyväisen A-riisin enimmäisvien- tituen vahvistamisesta asetuksessa (EY) N:o 2178/1999 tarkoitetun tarjouskilpailun osana EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3072/95 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 2072/98 (2), ja erityisesti sen 13 artiklan 3 kohdan, 3) 4) edellä tarkoitettujen perusteiden soveltamisesta kyseisten riisimarkkinoiden tämänhetkiseen tilanteeseen seuraa, että enimmäisvientitueksi olisi vahvistettava 1 artiklassa tarkoitettu määrä, ja tässä asetuksessa määrätyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat viljan sekä katsoo, että ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1) 2) komission asetuksella (EY) N:o 2178/1999 (3) avataan riisin vientitukea koskeva tarjouskilpailu, komission asetuksen (ETY) N:o 584/75 (4), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 299/95 (5), 5 artiklan mukaan komissio voi asetuksen (EY) N:o 3072/95 22 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen päättää enimmäisvientituen vahvistamisesta; tässä vahvistamisessa on otettava huomioon erityisesti asetuksen (EY) N:o 3072/95 13 artiklassa säädetyt perus- teet; tarjouskilpailu ratkaistaan niiden tarjouksen teki- jöiden hyväksi, joiden tarjoukset ovat enimmäisvienti- tuen suuruiset tai sitä alhaisemmat, 1 artikla Asetuksessa (EY) N:o 2178/1999 tarkoitetun tarjouskilpailun osana tiettyihin kolmansiin Euroopan maihin vietävän koko- naan hiotun keskipitkäjyväisen riisin ja kokonaan hiotun pitkä- joulu- jyväisen A-riisin enimmäisvientitueksi vahvistetaan 31. kuuta 1999—6. tammikuuta 2000 jätettyjen tarjousten perus- teella 165,00 EUR/t. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 8 päivänä tammikuuta 2000. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 7 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 329, 30. 12. 1995, s. 18. (2) EYVL L 265, 30. 9. 1998, s. 4. (3) EYVL L 267, 15. 10. 1999, s. 10. (4) EYVL L 61, 7. 3. 1975, s. 25. (5) EYVL L 35, 15. 2. 1995, s. 8


title: Der Anteil von Frauen in den regionalen und lokalen Parlamenten und Versammlungen der Europäischen Union.

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Committee of the Regions
European Parliament
allocation of seats
municipality
participation of women
political power
region
statistics


title: Mededeling van de Commissie aan de Raad betreffende het openen van overleg met Ivoorkust in uitvoering van artikel 366 bis van de Overeenkomst van Lomé

eurovoc_concepts:
Côte d'Ivoire
Lomé Convention
coup d'état
democracy

text: COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN Brussel, 7. 01. 2000 COM(1999) 899 definitief MEDEDELING VAN DE COMMISSIE AAN DE RAAD betreffende het openen van overleg met Ivoorkust in uitvoering van artikel 366 bis van de Overeenkomst van Lomé MEDEDELING VAN DE COMMISSIE AAN DE RAAD betreffende het openen van overleg met Ivoorkust in uitvoering van artikel 366 bis van de Overeenkomst van Lomé Na een muiterij in de nacht van 22 op 23 december in Abidjan - Ivoorkust, die resulteerde in een staatsgreep, heeft Generaal Guéï, voormalig hoofd van de Generale Staf van de legerkorpsen, de dag daarna het aftreden van het staatshoofd en, de ontbinding van de Nationale Vergadering, de Constitutionele Raad en het Opperste Gerechtshof bekendgemaakt. Op 25 december heeft hij tijdens een persconferentie de oprichting bekendgemaakt van een Nationaal Comité voor Algemeen Welzijn, samengesteld uit de verschillende legerkorpsen vertegenwoordigende militairen en met aan het hoofd Generaal Guéï. De verklaarde doelen van het Nationaal Comité voor Algemeen Welzijn zijn: – verzekering van de veiligheid van eigendom en personen, – herstel van het gezag van de staat, – het scheppen van de voorwaarden die nodig zijn voor een echte democratie met het oog op het organiseren van vrije, rechtvaardige en transparante verkiezingen, – het plegen van uitgebreid overleg met de politieke partijen met het oog op de snelle vorming van een regering van nationale eenheid. De staatsgreep is onmiddellijk veroordeeld door Senegal, Nigeria, Zuid-Afrika en de Secretaris-generaal van de Verenigde Naties alsmede door de Economische Gemeenschap van West-Afrikaanse staten (ECOWAS) en de Organisatie voor Afrikaanse Eenheid (OAE). Ook Canada en de VS veroordeelden de staatsgreep en hebben hun hulp opgeschort. Frankrijk en het Verenigd Koninkrijk legden onmiddellijk een verklaring af waarin werd opgeroepen tot herstel van de democratie en de rechtsstaat. Generaal Guéï heeft de binnenkort te verwachten vorming van zijn regering aangekondigd waarin de vier ministersportefeuilles van Defensie, Veiligheid, Binnenlandse Zaken en Buitenlandse Zaken aan militairen zullen toevallen. Naar verluidt, zijn de verschillende politieke partijen eveneens uitgenodigd om deel uit te maken van de regering. In verband met het voorgaande en in uitvoering van het bepaalde in de artikelen 5 en 366 bis van de Overeenkomst van Lomé stelt de Commissie aan de Raad voor om: de ACS-partij uit te nodigen voor overleg om de situatie diepgaand te bestuderen en hiervoor, zo mogelijk, een oplossing overeenkomstig bijgevoegde brief te vinden. Het overleg heeft ten doel het belang te onderstrepen dat de Europese Unie hecht aan een situatie waarin de essentiële onderdelen van artikel 5 van de Overeenkomst van Lomé worden nagekomen en te vernemen welke stappen Ivoorkust denkt te nemen om dit te bereiken. 2 In afwachting hiervan zal geen besluit worden genomen tot het aangaan met Ivoorkust van nieuwe financiële verbintenissen, behalve voor eventuele humanitaire projecten of projecten die rechtstreeks bedoeld zijn voor de armste bevolkingsgroepen. 3 BIJLAGE ONTWERP Brussel, Mijnheer de Voorzitter van het Nationaal Comité voor Algemeen Welzijn, In haar verklaring van 30 december 1999 heeft de Europese Unie gezegd de recente staatsgreep in Ivoorkust ernstig te betreuren. De Europese Unie betreurt de ontbinding van de verkozen Nationale Vergadering en de regering en dringt er bij het huidig militair gezag op aan een tijdschema voor een snel herstel van de democratie vast te stellen. In uitvoering van artikel 366 bis van de Overeenkomst van Lomé en de gemeenschappelijke bepalingen vervat in lid 2 van de gemeenschappelijke verklaring ad artikel 366 bis heb ik de eer Ivoorkust uit te nodigen voor overleg teneinde de situatie diepgaand te bestuderen en hiervoor, zo mogelijk, een oplossing te vinden. Ik moge voorstellen dat dit plaatsvindt op de Unie. te Brussel in het gebouw van de Raad van Gelieve, Mijnheer de Voorzitter van het Nationaal Comité voor Algemeen Welzijn, de verzekering van mijn bijzondere hoogachting te aanvaarden. Voor de Raad Voor de Commissie Kopieën aan: De Voorzitter van het Comité van ACS-ambassadeurs Zijne Excellentie de Ambassadeur van Ivoorkust bij de Europese Unie De Secretaris-generaal van de Groep van ACS-staten 4