title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0139/00 från Marie Isler Béguin (Verts/ALE) till kommissionen. Life-avtal (finansiellt instrument för miljön) för bevarande av våtmarker i Murcia (Spanien).

text: 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/147 (2000/C 303 E/159) SKRIFTLIG FR¯GA E-0139/00 fr(cid:229)n Marie Isler BØguin (Verts/ALE) till kommissionen (27 januari 2000) ˜mne: Life-avtal (finansiellt instrument f(cid:246)r milj(cid:246)n) f(cid:246)r bevarande av v(cid:229)tmarker i Murcia (Spanien) 1993 undertecknade kommissionen ett Life-avtal (1) (2) med den spanska regionen Murcia, vilket omfattar f(cid:246)r framst(cid:228)llningar (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att bevara naturomr(cid:229)det Saladar de Lo Poyo. Parlamentets utskott behandlar nu framst(cid:228)llning 921/96 om (cid:228)ndring nr 55 av den allm(cid:228)nna stadsplanen f(cid:246)r Cartagena (3), enligt vilken bost(cid:228)der f(cid:246)r fler (cid:228)n 20 000 personer skall byggas alldeles i n(cid:228)rheten av v(cid:229)tmarkerna. Till f(cid:246)ljd av detta beg(cid:228)rde kommissionens tj(cid:228)nstegrenar i juli 1997 att alla utbetalningar inom ramen f(cid:246)r detta avtal skulle h(cid:228)vas tills man erh(cid:229)llit garantier om ett l(cid:229)ngsiktigt bevarande av omr(cid:229)det. I juni 1999 beslutade man att till(cid:229)ta utbetalningar igen, eftersom man f(cid:229)tt tv(cid:229) garantier: F(cid:246)r det f(cid:246)rsta ett slutligt godk(cid:228)nnande (4) av den plan f(cid:246)r f(cid:246)rvaltning av naturresurserna (PORN, Plan de Ordenaci(cid:243)n de los Recursos Naturales), som avses i den regionala lagen 4/1992 (5). F(cid:246)r det andra att man skulle tillhandah(cid:229)lla ytterligare handlingar om den milj(cid:246)konsekvensanalys som gjorts avseende byggnadsprojektet. Trots detta har de ber(cid:246)rda myndigheterna godk(cid:228)nt ovan n(cid:228)mnda byggnadsprojekt (6) och den tillh(cid:246)rande milj(cid:246)konsekvensanalysen. Planen f(cid:246)r f(cid:246)rvaltning av naturresurserna har (cid:228)nnu inte godk(cid:228)nts och de ytterligare handlingar som utlovats har (cid:228)nnu inte tillhandah(cid:229)llits. Samtidigt har man inte gjort n(cid:229)gon bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vare sig (cid:228)ndring nr 55 eller bostadsprojektet i enlighet med direktiven 85/337/EEG (7) och 97/11/EG (8), (cid:228)ven om de i allra h(cid:246)gsta grad h(cid:246)r till den typ av projekt och uppfyller de kriterier som anges i bilagorna till dessa direktiv. Detta (cid:228)r dessutom ett omr(cid:229)de som (cid:228)r k(cid:228)nt f(cid:246)r sin betydelse f(cid:246)r f(cid:229)gellivet (9), och som har satts upp p(cid:229) Ramsar-konventionens lista (10). Det borde d(cid:228)rf(cid:246)r ha getts beteckningen s(cid:228)rskilt skyddsomr(cid:229)de i enlighet med direktiv 79/409/EEG (11), vilket bekr(cid:228)ftats av de regionala myndigheterna (12), och borde (cid:228)ven ha satts upp p(cid:229) listan (cid:246)ver omr(cid:229)den som skulle kunna ing(cid:229) i Natura 2000 i enlighet med direktiv 92/43/EEG (13). T(cid:228)nker kommissionen vidta n(cid:229)gra konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder avseende Life-avtalet, till f(cid:246)ljd av att bidragsmotta- garna inte tillhandah(cid:229)llit de garantier som utlovats, och i s(cid:229) fall vilka (cid:229)tg(cid:228)rder? Anser kommissionen att man, som ett led i den effektiva till(cid:228)mpningen av ovan n(cid:228)mnda direktiv, b(cid:246)r vidta r(cid:228)ttsliga (cid:229)tg(cid:228)rder eller andra (cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)ljd av bidragsmottagarnas strategi betr(cid:228)ffande Saladar de Lo Poyo och det omkring- liggande omr(cid:229)det? (1) Kommissionens beslut av den 15 oktober 1993, KOM(1993)2824 slutlig. (2) Life-projekt (finansiellt instrument f(cid:246)r milj(cid:246)n) (cid:129) B4-3200/93/775. (3) Kung(cid:246)relse av den 2 augusti 1996 fr(cid:229)n den regionala styrelsen f(cid:246)r fysisk planering och v(cid:228)g- och vattenarbeten, som ratificerades av den regionala regeringen i Murcia den 24 januari 1997. (4) Ursprungligen antagen genom en kung(cid:246)relse av den 28 december 1998 fr(cid:229)n den regionala milj(cid:246)-, jordbruks- och vattenn(cid:228)mnden. (5) Regional lag nr 4/1992 av den 30 juli, om planering och skydd av naturen i Murcia-regionen. (6) Kung(cid:246)relse av den 3 november 1999 fr(cid:229)n den regionala styrelsen f(cid:246)r fysisk planering och v(cid:228)g- och vattenarbeten, om godk(cid:228)nnande av stadsplanen f(cid:246)r Lo Poyo-omr(cid:229)det. (7) EGT L 175, 5. 7. 1985, s. 40. (8) EGT L 73, 14. 3. 1997, s. 5. (9) Viktiga f(cid:229)gelomr(cid:229)den i Spanien, den spanska ornitologiska f(cid:246)reningen (cid:129) Bird Life International, 1998. (10) Resolution av den 4 november 1994 om r(cid:229)dets beslut av den 15 juli 1994. (11) EGT L 103, 25. 4. 1979, s. 1. (12) Det regionala milj(cid:246)r(cid:229)dets beslut i oktober 1996, efter f(cid:246)rslag fr(cid:229)n den regionala milj(cid:246)-, jordbruks- och vatten- n(cid:228)mnden. (13) EGT L 206, 22. 7. 1992, s. 7. Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 mars 2000) Gemenskapen ger inom det aktuella omr(cid:229)det bidrag till ett projekt f(cid:246)r bevarande av v(cid:229)tmarker (cid:129) Life B4-3200/93/775 (cid:148)Conservaci(cid:243)n y Gesti(cid:243)n de Humedales y otros ecosistemas caracter(cid:237)sticos de zonas Æridas de la regi(cid:243)n de Murcia(cid:148) (cid:129) i enlighet med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1404/96 av den 15 juli 1996 om (cid:228)ndring av f(cid:246)rordning (EEG) nr 1973/92 om inr(cid:228)ttande av ett finansiellt instrument f(cid:246)r milj(cid:246)n (LIFE) (1). C 303 E/148 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Kommissionen har ett flertal g(cid:229)nger skriftligen beg(cid:228)rt in upplysningar fr(cid:229)n bidragsmottagaren i Life- Nature-projektet, dvs. regionmyndigheten i Murcia. I de tv(cid:229) senaste breven med beg(cid:228)ran om upplysningar erinrade kommissionen bidragsmottagaren i Life-Nature-projektet om att ett flertal skrivelser fortfarande l(cid:228)mnats obesvarade och bad samtidigt om svar utan dr(cid:246)jsm(cid:229)l. I avvaktan p(cid:229) ett adekvat svar p(cid:229) dessa skrivelser, dvs. betr(cid:228)ffande den slutgiltiga planen f(cid:246)r omr(cid:229)det och en kompletterande utredning, har kommissionen tills vidare fryst utbetalningarna enligt kontraktet f(cid:246)r att i god tid kunna f(cid:229) tillg(cid:229)ng till de underlag som kr(cid:228)vs f(cid:246)r ett beslut. Hittills har inget svar inkommit. Med h(cid:228)nsyn till att kommission (cid:228)nda till dags dato inte f(cid:229)tt n(cid:229)gra garantier fr(cid:229)n de regionala spanska myndigheterna om att omr(cid:229)det kommer att skyddas p(cid:229) ett tillfredsst(cid:228)llande s(cid:228)tt, kommer kommissionen att vidta de (cid:229)tg(cid:228)rder som den finner n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:129) d(cid:228)ribland de (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)reskrivs i ovann(cid:228)mnda kontrakt (cid:129) och som g(cid:229)r ut p(cid:229) tillf(cid:228)lligt avbrytande av utbetalningarna eller eventuellt krav p(cid:229) (cid:229)terbetalning av redan utbetalda belopp. (1) EGT L 181, 20. 7. 1996. (2000/C 303 E/160) SKRIFTLIG FR¯GA E-0140/00 fr(cid:229)n Theresa Zabell (PPE-DE) till kommissionen (31 januari 2000) ˜mne: Skepparexamina och f(cid:246)rs(cid:228)kringar Med tanke p(cid:229) det stora intresset inom hela EU f(cid:246)r sj(cid:246)sporter och fritidsaktiviteter i allm(cid:228)nhet, och i synnerhet sportb(cid:229)tar, och med tanke p(cid:229) att havet inte har n(cid:229)gra nationsgr(cid:228)nser ombeds kommissionen besvara f(cid:246)ljande: Kan kommissionen besvara f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor:: 1. T(cid:228)nker kommissionen utarbeta n(cid:229)gra gemenskapsbest(cid:228)mmelser f(cid:246)r att f(cid:229) till st(cid:229)nd enhetliga examina inom Europeiska unionen? 2. Vilka krav st(cid:228)lls i de olika medlemsstaterna f(cid:246)r att f(cid:229) k(cid:246)ra sport- respektive fritidsb(cid:229)tar? 3. Vilka olika typer av examina finns i de olika medlemsstaterna, i vilka (cid:228)mnen m(cid:229)ste prov avl(cid:228)ggas, och hur mycket kostar de att avl(cid:228)gga? 4. Vilka olika ansvarsf(cid:246)rs(cid:228)kringar finns, som (cid:228)r obligatoriska? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 mars 2000) villkor (cid:228)r uppfyllda: om bred Kommissionen ingriper direkt f(cid:246)r att harmonisera examensbevis och inf(cid:246)ra s(cid:228)rskilda direktiv endast 1. n(cid:228)r r(cid:229)der bland yrkesorganisationerna, om en tre enighet (cid:246)verv(cid:228)ldigande majoritet av medlemsstaterna st(cid:246)der det och om det (cid:228)r uppenbart att ett s(cid:229)dant initiativ leder till en betydande f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den fria r(cid:246)rligheten f(cid:246)r arbetstagare och egenf(cid:246)retagare j(cid:228)mf(cid:246)rt med det befintliga systemet f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av examensbevis (den generella ordningen f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av examensbevis som inf(cid:246)rts genom tv(cid:229) direktiv (1) (2)). F(cid:246)r n(cid:228)rvarande k(cid:228)nner inte kommissionen till n(cid:229)gra problem med fri r(cid:246)rlighet p(cid:229) sj(cid:246)sportens omr(cid:229)de. Kommissionen planerar allts(cid:229) inte att utarbeta lagstift- ning f(cid:246)r att g(cid:246)ra de olika examensbevisen p(cid:229) detta omr(cid:229)de enhetliga. Kommissionen har inga uppgifter i fr(cid:229)gan. Uppgifterna kan emellertid erh(cid:229)llas fr(cid:229)n medlemsstaternas 2. myndigheter. 3. Kommissionen har inga uppgifter i fr(cid:229)gan. Uppgifterna kan emellertid erh(cid:229)llas fr(cid:229)n de nationella kontaktpunkterna f(cid:246)r direktiven om (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande av yrkeskvalifikationer. Kommissionen (cid:246)ver- l(cid:228)mnar f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver kontaktpunkterna till fr(cid:229)gest(cid:228)llaren och parlamentets generalsekretariat


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0122/00 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione. Tutela della denominazione uzo nell'accordo UE-Sudafrica.

eurovoc_concepts:
South Africa
designation of origin
industrial counterfeiting
liqueur
spirits
trade agreement (EU)

formats: html pdf print

text: C 374 E/28 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 28. 12. 2000 tutelare la Il governo sudafricano ha accettato nel denominazione «ouzo» e le altre denominazioni alcoliche tradizionali (3) per i prodotti comunitari corrispondenti al termine del periodo di transizione quinquennale. Si Ł inoltre deciso, di concerto con il Sudafrica, di riprendere i negoziati per l(cid:146)accordo sui vini e sugli alcolici nel marzo 2000, onde concluderli entro il 1o giugno affinchØ l(cid:146)accordo possa entrare in vigore il 1o settembre di quest(cid:146)anno. febbraio 2000 la proposta della Comunit(cid:224) di (1) Cfr. regolamento (CEE) n. 1576/89 del Consiglio, del 29 maggio 1989, che stabilisce le regole generali relative alla definizione, alla designazione e alla presentazione delle bevande spiritose (GU L 160 del 12. 6. 1989). (2) Cfr. l(cid:146)allegato X della decisione 1999/753/CE del Consiglio, del 29 luglio 1999, riguardante l(cid:146)applicazione provvisoria dell(cid:146)accordo sugli scambi, lo sviluppo e la cooperazione tra la Comunit(cid:224) europea e i suoi Stati membri, da un lato, e la Repubblica sudafricana, dall(cid:146)altro (GU L 311 del 4. 12. 1999). (3) Grappa, Korn, Kornbrand, Pacharan, J(cid:228)gertee. (2000/C 374 E/033) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0122/00 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (27 gennaio 2000) Oggetto: Tutela della denominazione «uzo» nell(cid:146)accordo UE-Sudafrica Il 1o gennaio 2000 Ł entrato in vigore il nuovo accordo UE-Sudafrica per un piø facile accesso nel mercato comunitario dei prodotti sudafricani tra cui i vini e le bevande alcoliche. L(cid:146)accordo sulle bevande alcoliche prevede la tutela delle denominazioni «porto» e «sherry», mentre per l(cid:146)«uzo» greco (che Ł un prodotto a denominazione di origine controllata ottenuto esclusivamente in Grecia) e per la «grappa» italiana non Ł prevista analoga tutela quanto alla loro produzione, denominazione e commercializzazione. PerchØ la Commissione non ha previsto la tutela della denominazione anche del tradizionale «uzo» greco e della «grappa» italiana? Intende farlo adesso? Risposta data dal sig Fischler a nome della Commissione (9 marzo 2000) La Commissione rammenta all(cid:146)onorevole parlamentare che il 29 maggio 1989 il Consiglio ha adottato il regolamento (CEE) n. 1576/89 che stabilisce le regole generali relative alla definizione, alla designazione e alla presentazione delle bevande spiritose (1), che conferisce una protezione esclusiva a talune denomina- zioni geografiche e tradizionali utilizzate per bevande spiritose commercializzate all(cid:146)interno della Comu- nit(cid:224), tra cui «Ouzo» e «Grappa». Nel caso dell(cid:146)ouzo, solamente le bevande spiritose aromatizzate con anice, elaborate in Grecia e conformi ai requisiti specifici possono beneficiare di tale denominazione. la Commissione non ha mai messo in dubbio il Per quanto concerne, piø in particolare, l(cid:146)accordo tra Comunit(cid:224) e Sudafrica sugli scambi, lo sviluppo e la cooperazione, firmato l(cid:146)11 ottobre 1999, le disposizioni specifiche di protezione valgono, effettivamente, solo per le denominazioni di origine «Porto» e «Sherry», come risulta dall(cid:146)allegato X, dove non vengono menzionate altre denominazioni (2). Tale allegato precisa tuttavia che verr(cid:224) negoziato un accordo distinto su vini e alcolici, che sar(cid:224) anche l(cid:146)occasione per elaborare con maggiore precisione gli impegni relativi al Porto e allo Sherry. Nel quadro dei negoziati in vista di tale accordo, condotti parallelamente a quelli per fatto che la protezione della l(cid:146)accordo globale, denominazione greca «Ouzo», cos(cid:236) come quella delle altre denominazioni tradizionali, tra cui «Grappa», dovr(cid:224) essere parte integrante dell(cid:146)accordo. Per un lungo periodo, la delegazione sudafricana non ha potuto, per ragioni di principio, accettare la concessione di una tale protezione esclusiva per le denominazioni tradizionali. Per questo motivo, l(cid:146)accordo con il Sudafrica su vini e alcolici non si Ł concluso entro il termine previsto. Solamente a met(cid:224) febbraio 2000 il governo sudafricano ha accettato una proposta della Comunit(cid:224) in base alla quale quel paese si impegna a proteggere la denominazione «Ouzo» e le altre denominazioni tradizionali di bevande spiritose (3) comunitarie dopo un periodo transitorio di cinque anni. I dettagli relativi a tale impegno saranno definiti nel quadro dell(cid:146)accordo specifico sugli alcolici che dovrebbe concludersi entro il giugno 2000 ed entrare in vigore, assieme all(cid:146)accordo sul vino, l(cid:146)1 settembre 2000. 28. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 374 E/29 L(cid:146)onorevole parlamentare Ł inoltre invitato a prendere visione della risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-121/00 del sig. M. Souladakis (4) sul medesimo argomento. (1) GU L 160 del 12. 6. 1989. (2) GU L 311 del 4. 12. 1999. (3) Grappa, Korn, Kornbrand, Pacharan, J(cid:228)gertee. (4) V. pag. 27. (2000/C 374 E/034) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0126/00 di Carmen Cerdeira Morterero (PSE) alla Commissione (27 gennaio 2000) Oggetto: Ritardi all(cid:146)aeroporto Barajas di Madrid Recentemente l(cid:146)Associazione delle linee aeree europee (AEA) ha pubblicato i dati di funzionamento dei principali aeroporti europei nel terzo trimestre 1999. Le conclusioni sono estremamente negative per l(cid:146)aeroporto di Madrid che Ł superato soltanto nello stesso senso da quelli di Barcellona e di Milano Malpensa. Secondo questi dati piø della met(cid:224) degli aerei partono da Barajas con ritardo (51,9 %) e si registra un ritardo medio di 43 minuti al decollo. La situazione degli arrivi non Ł migliore in quanto si effettuano con un 47,7 % di ritardi e un tempo medio di attesa di 45 minuti. Il medesimo documento elenca anche le cause dei ritardi e tra queste emerge chiaramente la responsabilit(cid:224) dell(cid:146)aeroporto per queste disfunzioni, infatti soltanto un 16 % Ł dovuto alle ripercussioni di un ritardo in altri aeroporti, mentre il controllo del traffico aereo dell(cid:146)aeroporto stesso e le operazioni di carico e di manutenzione delle aeronavi a terra assommano a un 31,5 %. In definitiva i dati comprovano che a Barajas esiste una situazione anomala che ha origine nell(cid:146)aeroporto stesso. Di fronte a questi dati e considerata la volont(cid:224) della Commissione di offrire uno spazio aereo unico europeo enunciata personalmente dalla Commissaria de Palacio. (cid:129) Quali misure pu(cid:242) prendere la Commissione per migliorare la situazione negli aeroporti europei? (cid:129) Esiste alcuna iniziativa della Commissione in questo senso? Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (20 marzo 2000) La Commissione concorda sul fatto che i ritardi nel traffico aereo e la congestione dello spazio aereo hanno raggiunto livelli inaccettabili e che vi Ł l(cid:146)urgente esigenza di introdurre misure drastiche. La Commissione non elabora direttamente statistiche sui ritardi negli aeroporti: essa ha, tuttavia, preso nota dei dati preoccupanti che emergono, in relazione a vari aeroporti europei, dalla relazione per il terzo trimestre 1999 della citata Associazione delle linee aeree europee. Per quanto riguarda i ritardi attribuibili al sistema di controllo del traffico aereo, l(cid:146)unit(cid:224) centrale di gestione dei flussi (CFMU) di Eurocontrol ha rilevato l(cid:146)esistenza in Spagna, nel mese di dicembre, di alcuni problemi (carenza di personale e condizioni meteorologiche sfavorevoli (in particolare nebbia) che hanno provocato un tasso di ritardi nel traffico aereo di tale paese superiore a quello di altri, come ad esempio Paesi Bassi, Francia e Svizzera. Grazie tuttavia al successivo miglioramento della situazione, a gennaio i ritardi registrati all(cid:146)aeroporto di Madrid sono diminuiti di oltre il 50 % rispetto ai livelli di dicembre e pertanto l(cid:146)aeroporto di Barajas non pu(cid:242) piø essere considerato come lo scalo meno efficiente d(cid:146)Europa. il 1o dicembre la Quanto alle misure finalizzate a migliorare la situazione negli aeroporti europei, Commissione ha adottato una comunicazione intitolata «Creazione di un cielo unico europeo», in cui ha analizzato le cause della congestione del traffico aereo e raccomandato una serie di interventi a livello sia comunitario che dei singoli Stati membri


title: Commission Regulation (EC) No 200/2000 of 27 January 2000 fixing the maximum export refund on rye in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1758/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
rye

formats: pdf print

text: 28. 1. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 23/37 COMMISSION REGULATION (EC) No 200/2000 of 27 January 2000 fixing the maximum export refund on rye in connection with the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1758/1999 THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Council Regulation (EEC) No 1766/92 of 30 June 1992 on the common organisation of the market in cereals (1), as last amended by Regulation (EC) No 1253/ 1999 (2), Having regard to Commission Regulation (EC) No 1501/95 of 29 June 1995 laying down certain detailed rules for the application of Council Regulation (EEC) No 1766/92 on the granting of export refunds on cereals and the measures to be taken in the event of disturbance on the market for cereals (3), as last amended by Regulation (EC) No 2513/98 (4), and in particular Article 7 thereof, Whereas: (1) (2) an invitation to tender for the refund and/or the tax for the export of rye to all third countries was opened pursuant to Commission Regulation (EC) No 1758/ 1999 (5); Article 7 of Regulation (EC) No 1501/95 provides that the Commission may, on the basis of the tenders noti- fied, in accordance with the procedure laid down in Article 23 of Regulation (EEC) No 1766/92, decide to fix a maximum export refund taking account of the criteria referred to in Article 1 of Regulation (EC) No 1501/95; whereas in that case a contract is awarded to any to or lower than the tenderer whose bid is equal maximum refund, as well as to any tenderer whose bid relates to an export tax; (3) (4) the application of the abovementioned criteria to the current market situation for the cereal in question results in the maximum export refund being fixed at the amount specified in Article 1; the measures provided for in this Regulation are in the Management accordance with the opinion of Committee for Cereals, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 For tenders notified from 21 to 27 January 2000, pursuant to the invitation to tender issued in Regulation (EC) No 1758/ 1999, the maximum refund on exportation of rye shall be EUR 66,95/t. This Regulation shall enter into force on 28 January 2000. Article 2 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 27 January 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ L 181, 1. 7. 1992, p. 21. (2) OJ L 160, 26. 6. 1999, p. 18. (3) OJ L 147, 30. 6. 1995, p. 7. (4) OJ L 313, 21. 11. 1998, p. 16. (5) OJ L 210, 10. 8. 1999, p. 3


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 200/2000 της Επιτροπής, της 27ης Ιανουαρίου 2000, για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή σίκαλης στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1758/1999

text: 28. 1. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 23/37 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 200/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Ιανουαρίου 2000 για καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή σίκαλης στο πλαίσιο του διαγωνισµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1758/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί δηµιουργίας κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1501/95 της Επιτροπής, της 29ης Ιου- νίου 1995, περί θεσπίσεως ορισµένων λεπτοµερών κανόνων εφαρ- µογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, όσον αφορά τη χορήγηση επιστροφών κατά την εξαγωγή, καθώς και τα µέτρα τα οποία πρέπει να λαµβάνονται σε περίπτωση διατα- ραχής της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (3), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2513/98 (4), και ιδίως το άρθρο 7, Εκτιµώντας: (1) (2) ότι, µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1758/1999 της Επι- τροπής (5), προκηρύχθηκε διαγωνισµός για τον καθορισµό της επιστροφής ή/και του φόρου κατά την εξαγωγή σίκαλης προς όλες τις τρίτες χώρες· ότι το άρθρο 7 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95, προ- βλέπει ότι, µε βάση τις ανακοινωθείσες προσφορές, η Επι- τροπή δύναται, σύµφωνα µε τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 23 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, να αποφασίσει να καθορίσει µια µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή, λαµβάνοντας υπόψη τα κριτήρια που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95· ότι στην περίπτωση αυτή, ο διαγωνισµός κατακυρώνεται σ’ εκείνον ή σ’ εκείνους εκ των προσφερόντων των οποίων η προσφορά είναι µικρότερη ή ίση από τη µέγιστη επιστροφή καθώς και σε εκείνον ή σε εκείνους των υποβαλλόντων των οποίων η προσφορά αφορά φόρο κατά την εξαγωγή· (3) (4) ότι η εφαρµογή των ανωτέρω κριτηρίων στην παρούσα κατάσταση της αγοράς του εν λόγω σιτηρού οδηγεί στον καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή στο ποσό που αναφέρεται στο άρθρο 1· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Για τις προσφορές που ανακοινώνονται στο πλαίσιο του διαγωνι- σµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1758/1999 από την 21 έως τις 27 Ιανουαρίου 2000, η µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή σίκαλης καθορίζεται σε 66,95 EUR/t. Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 28 Ιανουαρίου 2000. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 27 Ιανουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 7. (4) ΕΕ L 313 της 21. 11. 1998, σ. 16. (5) ΕΕ L 210 της 10. 8. 1999, σ. 3


title: Komission asetus (EY) N:o 206/2000, annettu 27 päivänä tammikuuta 2000, A2-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta

eurovoc_concepts:
citrus fruit
export licence
fruit vegetable
pip fruit

text: 28. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 23/45 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 206/2000, annettu 27 päivänä tammikuuta 2000, A2-menettelyn mukaisten hedelmä- ja vihannesalan vientitodistusten antamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon neuvoston asetuksen (EY) N:o 2200/96 sovel- tamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä hedelmä- ja vihannesalan vientitukien osalta 14 päivänä marraskuuta 1996 annetun komission asetuksen (EY) N:o 2190/96 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1303/ 1999 (2), ja erityisesti sen 3 artiklan 4 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) komission Komission asetuksessa (EY) N:o 2782/1999 (3), sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 41/2000 (4) 67/2000 (5), ja vahvistetaan ohjeelliset vientituen määrät sekä ohjeelliset joille voidaan antaa A2-menettelyn mukaisesti määrät, muita kuin elintarvikeavun yhteydessä haettuja vientito- distuksia. asetuksella (EY) N:o Asetuksen (EY) N:o 2782/1999 ja asetuksen (EY) N:o 67/2000 liitteissä mainittujen asianomaisten määräpaik- karyhmien taloudellinen tilanne huomioon ottaen ja toimijoilta A2-menettelyn mukaisista todistushakemuk- sista saatujen tietojen perusteella lopulliset vientituet sitruunoiden ja omenoiden osalta olisi syytä vahvistaa muuksi kuin ohjeelliset vientituet, samoin kuin haettujen lopulliset määrät voivat määrien myöntämisprosentit; enintään olla suuremmat. 50 prosenttia ohjeellisia määriä 3) Αsetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 5 kohdan mukai- sesti hakemukset, jotka koskevat vastaavaa lopullista määrää suurempaa määrää, on mitätöitävä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla 1. A2-menettelyn mukaisten vientitodistusten, joita koskeva hakemus on jätetty asetuksen (EY) N:o 2782/1999 1 artiklan ja asetuksen (EY) N:o 67/2000 1 artiklan mukaisesti, asetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa tarkoitetuksi tosiasialliseksi hakupäiväksi vahvistetaan 28 päivä tammikuuta 2000. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen annettujen todistusten 2. vientituen määrä on lopullinen, annetaan tämän asetuksen liitteessä ilmoitettuihin haettujen määrien myöntä- mistä koskeviin prosenttiosuuksiin asti. ja ne 3. Asetuksen (EY) N:o 2190/96 3 artiklan 5 kohdan mukai- sesti hakemukset, jotka koskevat liitteessä ilmoitettua vastaavaa lopullista määrää suurempaa määrää, on mitätöitävä. Tämä asetus tulee voimaan 28 päivänä tammikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 27 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen (1) EYVL L 292, 15. 11. 1996, s. 12. (2) EYVL L 155, 22. 6. 1999, s. 29. (3) EYVL L 334, 28. 12. 1999, s. 26. (4) EYVL L 5, 8. 1. 2000, s. 43. (5) EYVL L 9, 13. 1. 2000, s. 11. L 23/46 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 28. 1. 2000 LIITE Tuote Määräpaikka tai määräpaikkaryhmä (1) Lopullinen vientituki (EUR/t netto) Haettujen määrien myöntämisprosentti Tomaatit Appelsiinit Sitruunat Omenat A00 A00 A00 F01 F02 20 50 50 35 29 100 % 100 % 100 % 72 % 91 % (1) Määräpaikkakoodit ovat seuraavat: A00: Kaikki määräpaikat. F01: Norja, Islanti, Grönlanti, Färsaaret, Puola, Unkari, Romania, Bulgaria, Albania, Viro, Latvia, Liettua, Bosnia ja Hertsegovina, Kroatia, Slovenia, entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, Jugoslavian liittotasavalta (Serbia, Montenegro) ja Malta. F02: Armenia, Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Georgia, Kazakstan, Kirgisia, Moldova, Venäjä, Tadžikistan, Turkmenistan, Uzbekistan, Ukraina, komission asetuksen N:o 3665/87, sellaisena kuin se on muutettuna, 34 artiklassa tarkoitetut määräpaikat


title: Règlement (CE) n° 208/2000 de la Commission, du 27 janvier 2000, fixant les restitutions à l'exportation des aliments composés à base de céréales pour les animaux

eurovoc_concepts:
animal nutrition
cereal product
export refund

text: 28. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 23/49 RÈGLEMENT (CE) No 208/2000 DE LA COMMISSION du 27 janvier 2000 fixant les restitutions à l'exportation des aliments composés à base de céréales pour les animaux LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), et notamment son article 13 paragraphe 3, (1) (2) (3) considérant que, aux termes de l'article 13 du règlement (CEE) no 1766/92, la différence entre les cours ou les prix sur le marché mondial des produits visés à l'article 1er dudit règlement et les prix de ces produits dans la Communauté peut être couverte par une restitution à l'exportation; considérant que le règlement (CE) no 1517/95 de la Commission, du 29 juin 1995, portant modalités d'ap- plication du règlement (CEE) no 1766/92 en ce qui concerne le régime d'importation et d'exportation appli- cable aux aliments composés à base de céréales pour les (CE) no 1162/95 animaux et modifiant portant modalités particulières d'application du régime des certificats d'importation et d'exportation dans le secteur des céréales et du riz (3), a, dans son article 2, défini il doit être tenu compte pour le calcul de la restitution pour ces produits; les critères spécifiques dont le règlement considérant que ce calcul doit aussi prendre en compte la teneur en produits céréaliers; que, dans un but de simplification, la restitution doit être payée pour deux catégories de «produits céréaliers», à savoir le maïs, céréale la plus communément utilisée pour la fabrication des aliments composés exportés et les produits à base de maïs, d'une part, ainsi que les «autres céréales», d'autre part, ces dernières étant les produits céréaliers éligibles à l'exclusion du maïs et des produits à base de maïs; qu'une restitution doit être accordée pour la quantité de (4) (5) (6) (7) produits céréaliers contenue dans l'aliment composé pour les animaux; considérant, par ailleurs, que le montant de la restitution doit aussi prendre en compte les possibilités et condi- tions de vente de ces produits sur le marché mondial, la nécessité d'éviter des perturbations le marché communautaire et l'aspect économique de l'exportation; sur considérant, cependant, qu'il est souhaitable de calculer actuellement le taux de la restitution sur la différence de coût des matières premières généralement utilisées pour la fabrication des aliments composés entre la Commu- nauté, d'une part, et les marchés mondiaux, d'autre part, ce qui permet de mieux tenir compte des conditions commerciales dans lesquelles ces produits sont exportés; considérant que la restitution doit être fixée une fois par mois; qu'elle peut être modifiée dans l'intervalle; considérant que les mesures prévues au présent règle- ment sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l'exportation des aliments composés pour les animaux relevant du règlement (CEE) no 1766/92 et soumis au règlement (CE) no 1517/95 sont fixées conformément à l'an- nexe du présent règlement. Le présent règlement entre en vigueur le 28 janvier 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 27 janvier 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 51. L 23/50 FR Journal officiel des Communautés européennes 28. 1. 2000 du règlement de la Commission, du 27 janvier 2000, fixant les restitutions applicables à l'exportation des aliments composés à base de céréales pour les animaux ANNEXE Code du produit bénéficiant de la restitution à l'exportation (1): 2309 10 11 9000, 2309 10 13 9000, 2309 10 31 9000, 2309 10 33 9000, 2309 10 51 9000, 2309 10 53 9000, 2309 90 31 9000, 2309 90 33 9000, 2309 90 41 9000, 2309 90 43 9000, 2309 90 51 9000, 2309 90 53 9000. Produits céréaliers (2) Montant de la restitution (2) (EUR/t) Maïs et produits à base de maïs: Codes NC 0709 90 60, 0712 90 19, 1005, 1102 20, 1103 13, 1103 29 40, 1104 19 50, 1104 23, 1904 10 10 Produits céréaliers (2), à l'exclusion du maïs et des produits à base de maïs 36,71 29,94 (1) Les codes des produits sont définis dans le secteur 5 de l'annexe du règlement (CEE) no 3846/87 de la Commission (JO L 366 du 24. 12. 1987, p. 1), modifié. (2) Il n'est tenu compte, aux fins de la restitution, que de l'amidon provenant de produits céréaliers. Sont considérés comme produits céréaliers les produits des sous-positions 0709 90 60 et 0712 90 19, du chapitre 10, des positions 1101, 1102, 1103 et 1104 (en l'état et sans reconstitution) à l'exception de la sous-position 1104 30 et le contenu céréalier des produits relevant des sous-positions 1904 10 10 et 1904 10 90 de la nomenclature combinée. Le contenu céréalier des produits des sous-positions 1904 10 10 et 1904 10 90 de la nomenclature combinée est considéré comme égal au poids de ces produits finaux. Aucune restitution n'est octroyée pour les céréales dont l'origine de l'amidon ne peut pas clairement être établie par analyse


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Ändrat förslag till rådets förordning (EG) om gemenskapsmönster"

eurovoc_concepts:
approximation of laws
consolidation of EU law
designs and models
industrial property
small and medium-sized enterprises

text: 15. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/35 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”A¨ ndrat förslag till rådets förordning (EG) om gemenskapsmönster” (2000/C 75/13) Den 9 september 1999 beslutade rådet att i enlighet med artikel 308 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Sektionen för inre marknaden, produktion, konsumtion, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 14 december 1999. Föredragande var Eero Lehti. Vid sin 369:e plenarsession den 26–27 januari 2000 (sammanträdet den 27 januari 2000) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 57 röster för, 4 emot och 2 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Avsikten är att genom en rådsförordning och ett därtill hörande direktiv skapa ett system för gemenskapsmönsterrätt. Med hjälp av förordningen skulle man skapa rättsregler (gemenskapsmönsterrätt) i stil med lagstiftningen om gemen- skapsvarumärken, som gör det möjligt att med en enda ansökan erhålla mönsterskydd i alla medlemsländer för ett föremåls formgivning. Byrån för harmonisering på den inre marknaden (varumärken, mönster) som finns i Alicante i Spanien skulle bevilja gemenskapsmönsterrätten. Genom förordningsförslaget skulle man också skapa 1. 2. en oregistrerad gemenskapsmönsterrätt, som skulle vara i kraft i för tre år från det att mönstret har gjorts tillgängligt allmänheten inom EU. 1. 3. De materiella bestämmelserna i förordningsförslaget motsvarar innehållet i direktiv 98/71EG om mönsterskydd, eftersom man genom detta direktiv standardiserar medlems- ländernas nationella lagstiftning om mönsterrätt. Direktivet skall träda i kraft i medlemsländerna före den 28 oktober 2001. 1. 4. Det ursprungliga direktivförslaget lades fram redan år 1993. Till följd av behandlingen av förslaget till direktiv om mönsterskydd uppsköts beredningen av förordningsförslaget till hösten 1995. Direktivet antogs slutligen först den 13 ok- tober 1998 som ett resultat av ett förlikningsförfarande. Enligt förlikningskommitténs kompromiss skall medlemsländernas nuvarande förordningar om användning av reservdelar vid reparation av felaktiga eller bristfälliga produkter fortsätta att gälla. Avtalet om reservdelar ingår i artiklarna 14 och 18 i direktivet samt i inledningen. Kommissionen lade fram ett ändrat förslag till rådets förordning i juni 1999. Under förlikningsförfarandet fästes särskild uppmärksamhet vid fri användning av reservdelar för reparation och vid skydd av deras formgivning. Problemet bestod i synnerhet i mönsterskydd av beståndsdelar i sammansatta produkter, med vilka de sammansatta produkterna kan repareras och återställas i ursprungligt skick. Med den så kallade ”reparationsklausulen” torde det gå att undvika att monopolmarknader för reservdelar uppstår, i synnerhet inom motorfordonssektorn. Kommittén konstaterar att problemet förekommer även inom andra sektorer. 1. 5. Kommissionen åtog sig att efter det att direktivet antagits inleda ett samråd med de närmast berörda parterna. Samrådsförfarandet har inletts och ett sammandrag håller på att utarbetas. 1. 6. Förordningsförslaget omfattar för närvarande inte regi- strering av en beståndsdel av en sammansatt produkt av vars utformning komponentens utformning är beroende (arti- kel 10 a). Kommissionen kommer att lägga fram ett förslag om användning och skydd av reservdelar enligt detta förord- ningsförslag samtidigt med det förslag man kommer att lägga fram för att fullborda den inre marknaden för reservdelar i enlighet med mönsterdirektivet. 2. Allmänna kommentarer 2. 1. Kommittén anser att det är viktigt att man inom gemenskapen genomför direktivet om mönsterskydd och den kompletterande förordningen. Avsaknaden av en enhetlig lagstiftning om mönsterskydd har gjort registreringen av mönster till en dyr och långsam process eftersom den sker i varje land. Särskilt små och medelstora företag har inte alltid haft möjlighet att skydda sina produkter i den omfattning som hade varit nödvändig. 2. 2. Enligt kommittén är det också viktigt att direktivet om mönsterskydd inbegrips i medlemsländernas nationella lagstiftning före den 28 oktober 2001. Kommittén konstaterar att detta medför att den gällande lagstiftningen om mönster- skydd i medlemsländerna måste justeras och kanske även omarbetas helt. Direktivet och den kompletterande förord- ningen kommer att harmonisera lagstiftningen om mönster- skydd inom EU och göra det möjligt att genom en enda registrering få ett mönsterskydd som gäller inom hela EU. C 75/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 3. 2000 2. 3. Kommittén anser det lämpligt att begreppet oregistre- rat mönster tas med i förordningen. Detta garanterar bättre än hittills mönsterskydd för produkter vars verkliga livscykel är kort, till exempel textilier och leksaker. Begreppet oregistrerat mönster och dess innehåll bör dock förtydligas. Det är också fallet att rekvisitet ”ond tro” i artikel 20. 2 innebär en inskränkning som gör det oregistrerade mönstret praktiskt taget värdelöst, särskilt när rättsinnehavaren inte kan hänvisa till någon informationsskyldighet. Kravet bör därför strykas. 2. 4. Utarbetandet av förordningen framskrider enligt tids- planen. Kommissionens mål är att färdigställa förordningen till slutet av år 2000. Hittills har artiklarna 1–100 av förord- ningens 128 artiklar behandlats. Arbetsgruppens arbete är i detta skede förberedande och formuleringarna har ännu inte godkänts slutgiltigt. I fråga om vissa centrala artiklar har arbetsgruppen ännu inte nått enighet. Problemen beror delvis på språkliga faktorer och olika tolkningar av begrepp. Klara skillnader i synsättet finns bland annat i fråga om mönster- skydd för oregistrerade produkter. Kommentarer har gjorts till alla de 100 artiklar som har behandlats. Målet är att slutföra första behandlingen i början av år 2000. Kommissionens mål är att förordningen godkänns under år 2000. 3. Särskilda kommentarer Kommittén anser det motiverat att 3. 1. fästa kommis- sionens uppmärksamhet vid vissa punkter som speciellt bör beaktas för att man skall kunna utforma denna viktiga förordning om mönsterskydd så att den ytterligare förbättras i fråga om mål och funktion. 3. 2. Artikel 1. 2 a: Begreppet oregistrerat mönster behöver preciseras, särskilt när det gäller skyddets giltighetstid. Frågan är av grundläggande betydelse, varför begreppet i sin helhet måste vara sådant att det inte tillåter olika tolkningar. Kom- mittén hänvisar i detta avseende även till artikel 8. Artikel 4. 3: Definitionen av ”normal användning” i 3. 3. denna artikel motsvarar inte formuleringen i mönsterdirek- tivet. Den bygger i själva verket till innehållet på formuleringen i artikel 3. 4 i rådets gemensamma ståndpunkt den 17 juni 1997, som avslogs av parlamentet vid andra behandlingen och inte återinfördes under förlikningen. Det är viktigt att förordningen exakt följer formuleringen i direktivet. 2. 5. Kommittén anser att artikel 10a om reservdelar i sin nuvarande form motsvarar avsikten med direktivet. Enligt förslaget skulle medlemsländernas nu gällande bestämmelser om skydd av reservdelar fortsätta att gälla. Reservdelsskyddet får ändras endast om avsikten är att avreglera marknaden för dylika delar. Dessutom kommer skyddet att kontrolleras tre år efter det att direktivet har trätt i kraft. Kommissionen kommer då att lägga fram nödvändiga ändringsförslag för såväl direk- tivet som förordningen eftersom frågan lades på is i samband med diskussionen om direktivet. Kommissionen har dock för avsikt att ändra vissa formuleringar utan att ändra själva innehållet i direktivet. Kommissionen kommer att avge ett yttrande om hur förordningen om mönsterskydd skall tilläm- pas på reservdelar. Artikel 15: Av texten framgår inte tillräckligt entydigt 3. 4. hur rättsförhållandet mellan flera formgivare fastställs. Artikel 20. 2: A¨ ven om kommittén förstår och under- 3. 5. stöder avsikterna med denna artikel finner den formuleringen något tvetydig. Kommittén förstår att avsikten är att skydda personer som oavsiktligt eller i god tro använder ett mönster eller kommer över en produkt med ett mönster för vilket man gjort anspråk på oregistrerat skydd. Kommittén ifrågasätter dock att formuleringen ”om den omtvistade användningen beror på att det skyddade mönstret efterbildats i ond tro” är tillräckligt omfattande för att täcka alla omständigheter. Formuleringen av denna artikel bör övervägas på nytt. 2. 6. Enligt kommittén bör formuleringarna i förordnings- förslaget fortfarande preciseras för att klargöra begreppen. Det nuvarande förslaget innehåller alltför många möjligheter till tolkning. Artikel 27. 5: Gemenskapsmönstret skall grunda sig på 3. 6. enhetsprincipen, dvs. det är en rättighet som omfattar hela gemenskapen. Artikel 27. 5 undergräver fullständigt denna princip genom att tillåta omfattande och påtagliga avvikelser i medlemsländerna. Kommittén anser att inga avvikelser från enhetsprincipen borde tillåtas, eventuellt med undantag av mönster som strider mot allmän ordning eller allmän moral. Förordningsförslagets rättsliga grund har ändrats efter- 2. 7. som ordföranden för det utskott vid parlamentet som sysslar med rättsfrågor och medborgerliga rättigheter har bett kom- missionen att dra tillbaka förordningsförslaget och utarbeta ett nytt förslag med stöd av artikel 308 i EG-fördraget. Med stöd av denna artikel antas förordningen enhälligt av rådet efter att parlamentet har hörts. 3. 7. Artikel 39: Det är nödvändigt att ansökningar för registrering av mönster för beståndsdelar i sammansatta produkter beskriver den sammansatta produkten tillräckligt detaljerat för att en tredje part med ett rimligt mått av säkerhet skall kunna identifiera den. Den som ansöker om registrering av ett mönster för en beståndsdel i en sammansatt produkt 15. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/37 bör bifoga en ritning eller illustration av den sammansatta produkten för att tillåta en granskning enligt artikel 48 (se nedan under artikel 49 a). skyddskraven uppfylls; annars finns det mycket stor risk för att oskyldiga tredje parter ”processas till döds” genom att systemet missbrukas. 3. 8. Artikel 49 a: Det är nödvändigt att man vid granskning enligt artikel 48 åtminstone i någon mån kontrollerar att Artikel 67: Principerna för prövningen bör preciseras 3. 9. ytterligare. Bryssel den 27 januari 2000. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén: Att förbättra turismens sysselsättningspotential” (2000/C 75/14) Den 10 maj 1999 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för inre marknaden, produktion och konsumtion, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande den 14 december 1999. Föredragande var Henri Malosse. Vid sin 369:e plenarsession den 26–27 januari 2000 (sammanträdet den 26 januari 2000) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 71 röster för, 2 röster emot och 1 nedlagd röst. 1. Bakgrund till kommissionens meddelande 1. 1. Europeiska kommissionen har till Ekonomiska och sociala kommittén, och samtidigt till rådet, Europaparlamentet och Regionkommittén översänt ett meddelande om uppfölj- ning av slutsatserna och rekommendationerna från Högnivå- gruppen för turism och sysselsättning som offentliggjordes i oktober 1998. Kommitténs yttrande kommer således att omfatta även högnivågruppens arbete. 1. 2. Detta meddelande utgör det senaste av de politiska dokument som avser att ge den europeiska turismpolitiken ny kraft efter det att den varit ”ur spel” sedan den europeiska konferens om turism som organiserades i november 1997 av det luxemburgska ordförandeskapet. Sedan 1996 blockeras ett förslag till flerårigt program för den europeiska turismen, ”Philoxenia” (1), av rådet på ett sådant sätt att man nu kan anse att det helt saknar aktualitet (även om kommissionen fortfarande tar upp det i sin strategi, genom att nämna det österrikiska ordförandeskapets mycket urvattnade kompro- missförslag). Detta meddelande skulle med andra ord kunna ”nya grepp” som kommittén efterlyser i det utgöra det initiativyttrande vid plenarsessionen den 24–25 mars 1999 (2). som antogs 1. 3. I meddelandet återges i huvudsak högnivågruppens slutsatser. Man betonar i första hand vikten av att på europeisk nivå ha tillgång till uppdaterad information om hur turistindu- strin ser ut och om vilket kunnande och vilka initiativ som är mest värda att uppmärksamma. I meddelandet spåras med rätta ett samband mellan turismen och de nationella handlings- planerna för sysselsättning, det instrument för den europeiska sysselsättningspolitiken som inrättades efter toppmötet om sysselsättning i Luxemburg 1997. Vidare upprepas i meddelan- det ett begränsat antal av förslagen i högnivågruppens rapport, särskilt de som betonar de möjliga samordningsvinsterna mellan strukturpolitiken, forsknings- och utvecklingspolitiken, utbildningspolitiken och företagspolitiken. Vissa av högnivå- gruppens förslag, som till exempel inrättande av ett observa- tionsnätverk, hade förtjänat att utvecklas vidare i meddelandet. (1) KOM(96) 168 slutlig, EGT C 222, 31. 7. 1996, s. 9; ESK:s yttrande (2) ESK:s yttrande CES 323, 24. 3. 1999, s. 99; EGT C 138, 18. 5. 1999, EGT C 30, 30. 1. 1997, s. 103. s. 4


title: Gesamtbericht über die Tätigkeit der Europäischen Union 1999.

eurovoc_concepts:
EU activity
EU institution
EU policy
EU relations
European Communities
European Union
European citizenship
activity report
enlargement of the Union
fundamental rights
single market


title: WRITTEN QUESTION E-0138/00 by Claude Moraes (PSE) to the Commission. Human rights violations in Tunisia.

eurovoc_concepts:
Tunisia
Union for the Mediterranean
common foreign and security policy
international human rights law

text: C 280 E/184 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/212) WRITTEN QUESTION E-0138/00 by Claude Moraes (PSE) to the Commission (27 January 2000) Subject: Human rights violations in Tunisia It has been reported that the Tunisian authorities continue to harass members of opposition groups and their families, with particular regard to restrictions on freedom of movement and the denial of passports. Article 2 of the Euro-Mediterranean Agreement signed on 17 July 1995 (COM(95) 235 final) commits Tunisia to (cid:145)respect for human rights and democratic principles(cid:146), and Parliament expressed its concern in its resolution on human rights in Tunisia of May 1996 (1) Is the Commission aware of the case of Ms Radhia Aouididi, whose movements have been continually restricted in Tunisia and who is denied a passport to leave the country? Will the Commission ensure that human rights continue to be viewed as a crucial issue in its dialogue with the Tunisian Government? (1) OJ C 166, 10. 6. 1996, p. 204. Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (24 February 2000) Respect for fundamental freedoms is an essential element in the Association Agreement between the Community and Tunisia, and is no less important in our political dialogue. The second ministerial meeting in the institutional dialogue, which took place in Brussels on 24 January 2000, was an opportunity for the partners to take stock on the issue of respect for human rights. The Commission, like the Member States in the context of the common foreign and security policy, is closely monitoring allegations regarding the protection of freedoms in Tunisia, in particular those citing restrictions on the freedom of movement. It believes that by means of constructive dialogue and positive support measures, and in line with commitments entered into under the Euro-Mediterranean partnership, the Community can work together with Tunisia in the process of human rights reform. (2000/C 280 E/213) WRITTEN QUESTION P-0143/00 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission Subject: Town planning in an area with high seismic activity (20 January 2000) In the Commission(cid:146)s reply to my question No E-1882/99 (1) concerning town planning in the Community of Rio, it indicated that the Rio town planning survey was not receiving cofunding under the Community support framework for Greece for the period 1994-1999. However, the Ministry of the Environment, Regional Planning and Public Works categorically stated in its report (of 5 November 1997, No 32533/ 10402) that the studies in question were being funded under the second Community support framework running until the end of 1999. In view of this, can the Commission re-examine the question and give a definitive reply? (1) OJ C 203 E, 18. 7. 2000, p. 80


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 201/2000 της Επιτροπής, της 27ης Ιανουαρίου 2000, για καθορισμό της μέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή κριθής στο πλαίσιο του διαγωνισμού που προβλέπεται στον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 1701/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

text: L 23/38 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 28. 1. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 201/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 27ης Ιανουαρίου 2000 για καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή κριθής στο πλαίσιο του διαγωνισµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1701/1999 Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, της 30ής Ιουνίου 1992, περί δηµιουργίας κοινής οργανώσεως αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1253/1999 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1501/95 της Επιτροπής, της 29ης Ιου- νίου 1995, περί θεσπίσεως ορισµένων λεπτοµερών κανόνων εφαρ- µογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92 του Συµβουλίου, όσον αφορά τη χορήγηση επιστροφών κατά την εξαγωγή, καθώς και τα µέτρα τα οποία πρέπει να λαµβάνονται σε περίπτωση διατα- ραχής της αγοράς στον τοµέα των σιτηρών (3), όπως τροποποι- ήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2513/98 (4), και ιδίως το άρθρο 4, εξαγωγή, λαµβάνοντας υπόψη τα κριτήρια που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95· ότι στην περίπτωση αυτή, ο διαγωνισµός κατακυρώνεται σ’ εκείνον ή σ’ εκείνους εκ των προσφερόντων των οποίων η προσφορά είναι µικρότερη ή ίση από τη µέγιστη επιστροφή καθώς και σε εκείνον ή σε εκείνους των υποβαλλόντων των οποίων η προσφορά αφορά φόρο κατά την εξαγωγή· ότι η εφαρµογή των ανωτέρω κριτηρίων στην παρούσα κατάσταση της αγοράς του εν λόγω σιτηρού οδηγεί στον καθορισµό της µέγιστης επιστροφής κατά την εξαγωγή στο ποσό που αναφέρεται στο άρθρο 1· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης σιτηρών, (3) (4) Εκτιµώντας: ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: (1) (2) ότι, µε τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1701/1999 της Επι- τροπής (5), όπως τροποποιήθηκε από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2322/1999 (6), προκηρύχθηκε διαγωνισµός για τον καθορισµό της επιστροφής ή/και του φόρου κατά την εξαγωγή κριθής προς όλες τις τρίτες χώρες· ότι το άρθρο 7 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1501/95, προ- βλέπει ότι, µε βάση τις ανακοινωθείσες προσφορές, η Επι- τροπή δύναται, σύµφωνα µε τη διαδικασία που προβλέπεται στο άρθρο 23 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 1766/92, να αποφασίσει να καθορίσει µια µέγιστη επιστροφή κατά την Άρθρο 1 Για τις προσφορές που ανακοινώνονται στο πλαίσιο του διαγωνι- σµού που προβλέπεται στον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1701/1999 από τις 21 έως 27 Ιανουαρίου 2000, η µέγιστη επιστροφή κατά την εξαγωγή κριθής καθορίζεται σε 26,99 EUR/t. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 28 Ιανουαρίου 2000. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 27 Ιανουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 181 της 1. 7. 1992, σ. 21. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 18. (3) ΕΕ L 147 της 30. 6. 1995, σ. 7. (4) ΕΕ L 313 της 21. 11. 1998, σ. 16. (5) ΕΕ L 201 της 31. 7. 1999, σ. 27. (6) ΕΕ L 280 της 30. 10. 1999, σ. 77


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0197/00 van Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) aan de Commissie. Verlaging BTW-tarief voor arbeidsintensieve diensten.

eurovoc_concepts:
Netherlands
VAT rate
consumer price
hairdressing and beauty care
infringement of EU law

text: 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303 E/159 Antwoord van mevrouw Schreyer namens de Commissie (24 februari 2000) Om te beginnen wil de Commissie opmerken dat de door het geachte parlementslid genoemde zaak niet aan de orde komt in het jaarverslag 1998 over de bescherming van de financiºle belangen van de Gemeenschappen en fraudebstrijding, dat slechts een selectie van de onderzochte gevallen bevat. (1) In de onderhavige zaak gaat het om een vermoeden van onregelmatigheden of fraude bij het beheer van overheidsopdrachten van het Gemeenschappelijk Centrum voor Onderzoek in Ispra, vooral op het gebied van de dienstverlening. De feiten hebben zich voorgedaan tussen 1994 en 1996. Het administratieve onderzoek van de Commissie leidde tot de conclusie dat er sprake was van onregel- matigheden bij de gunning van de opdrachten. Er is besloten tot disciplinaire maatregelen tegen vier personeelsleden. De dossiers zijn voor onderzoek doorgegeven aan het Europees Bureau voor fraudebestrij- ding (OLAF). (1) COM(1999) 590 def. (2000/C 303 E/176) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-0197/00 van Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) aan de Commissie Betreft: Verlaging BTW-tarief voor arbeidsintensieve diensten (27 januari 2000) In het kader van het Europese experiment om de BTW op een aantal arbeidsintensieve diensten te verlagen, is in Nederland per 1 januari 2000 het BTW-tarief voor o. a. kappers verlaagd van 17,5 % naar 6 %. Uit berichtgeving in de pers van o. a. de Nederlandse Kappersbond ANKO blijkt dat een groot deel van de kappers dit BTW-voordeel niet doorberekenen aan de consument. Is de Commissie het met mij eens dat daarmee de doelstelling van de richtlijn, namelijk het 1. terugdringen van zwartwerken en het creºren van meer werkgelegenheid, doorkruist wordt? Is de Commissie van mening dat zonder prijsverlaging als gevolg van de tariefverlaging niet voldaan 2. wordt aan de criteria van artikel 1 van de richtlijn? 3. Wat is de Commissie van plan hieraan te doen? Antwoord van de heer Bolkestein namens de Commissie (21 februari 2000) De Commissie is tot nog toe niet op de hoogte gebracht van de door het geachte parlementslid genoemde feiten. Het doel van Richtlijn 1999/85/EG van de Raad van 22 oktober 1999 tot wijziging van Richtlijn 77/388/ EEG wat de mogelijkheid betreft om bij wijze van experiment op arbeidsintensieve diensten een verlaagd BTW-tarief toe te passen (1) is inderdaad het creºren van nieuwe werkgelegenheid. Het gaat hier evenwel om een experiment, waaruit moet blijken dat een verlaging van het BTW-tarief een doeltreffend instrument op dit gebied vormt. Het is de taak van de nationale autoriteiten de nodige maatregelen voor een doeltreffende tenuitvoerlegging van dit experiment te nemen. Vervolgens dienen de lidstaten de resultaten van dit experiment te evalueren en daarover verslag uit te brengen bij de Commissie; deze zal een analyse van de resultaten verrichten en er de nodige conclusies met het oog op eventuele verdere maatregelen uit trekken. (1) PB L 277 van 28. 10. 1999


title: PERGUNTA ESCRITA P-0196/00 apresentada por Mario Mantovani (PPE-DE) à Comissão. Irregularidades e fraudes cometidas no Centro de Investigações Europeu de Ispra.

eurovoc_concepts:
Joint Research Centre
fraud against the EU
public contract

text: C 303 E/158 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-0189/00 e E-0190/00 dada pelo ComissÆrio Franz Fischler em nome da Comissªo (23 de Fevereiro de 2000) Ap(cid:243)s ter verificado que as exporta(cid:231)ıes marroquinas de tomate para a Comunidade superaram os limites acordados, e na sequŒncia de consultas pouco frutuosas com as autoridades marroquinas, a Comissªo introduziu o Regulamento (CE) no 2767/1999, de 23 de Dezembro de 1999, relativo (cid:224) instaura(cid:231)ªo de um regime de certificados de importa(cid:231)ªo para os tomates importados de Marrocos (1). Ap(cid:243)s novas consultas e na sequŒncia do compromisso firme da parte marroquina de observ(cid:226)ncia das quantidades acordadas durante a campanha em curso, a Comissªo revogou os certificados de importa(cid:231)ªo atravØs do regulamento (CEE) no 188/2000 (2), de 26 de Janeiro de 2000, e comprometeu-se simultaneamente a refor(cid:231)ar os mecanismos existentes de controlo das importa(cid:231)ıes. Se necessÆrio, o sistema de certificados de importa(cid:231)ªo poderÆ ser reintroduzido. O regulamento que estabelece certificados de importa(cid:231)ªo foi adoptado por intermØdio do procedimento do ComitØ de Gestªo, ao abrigo do artigo 3o da Decisªo 95/35/CE, de 19 de Dezembro de 1994, respeitante (cid:224) celebra(cid:231)ªo do Acordo sob forma de troca de cartas entre a Comunidade Europeia e o Reino de Marrocos relativo ao regime aplicÆvel (cid:224) importa(cid:231)ªo na Comunidade de tomates e aboborinhas originÆrios e provenientes de Marrocos (3). Com base nesses mesmos procedimento e base jur(cid:237)dica, foi revogado o Regulamento (CE) no 2767/1999. A Comissªo revogou o regulamento relativo aos certificados de importa(cid:231)ªo na sequŒncia do compromisso renovado de Marrocos de observar durante a actual campanha os termos da troca de cartas acima referida, que prevŒem a limita(cid:231)ªo das exporta(cid:231)ıes totais de tomate a 145. 676 toneladas entre Novembro de 1999 e Mar(cid:231)o de 2000. A Comissªo comprometeu-se a refor(cid:231)ar os controlos existentes das importa(cid:231)ıes de tomate para a Comunidade, em coopera(cid:231)ªo com as inst(cid:226)ncias aduaneiras dos Estados-membros, e irÆ reintroduzir certificados de importa(cid:231)ªo caso Marrocos nªo respeite as quantidades acordadas. (1) (2) (3) JO L 333 de 24. 12. 1999. JO L 22 de 27. 1. 2000. JO L 48 de 3. 3. 1995. (2000/C 303 E/175) PERGUNTA ESCRITA P-0196/00 apresentada por Mario Mantovani (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (27 de Janeiro de 2000) Objecto: Irregularidades e fraudes cometidas no Centro de Investiga(cid:231)ıes Europeu de Ispra Nos jornais diÆrios italianos e, em particular nos da Prov(cid:237)ncia de Varese, foram publicadas not(cid:237)cias alarmantes sobre presum(cid:237)veis irregularidades e fraudes cometidas no Centro de Investiga(cid:231)ıes Europeu de Ispra. Tratar-se-ia de uma utiliza(cid:231)ªo incorrecta de fundos comunitÆrios por parte do Centro que terÆ adjudicado contratos a empreendedores sem o devido profissionalismo, «recomendados» ou mesmo sem os requisitos necessÆrios. Nessa mesma imprensa diÆria afirma-se que a questªo de Ispra figura no «Relat(cid:243)rio de 1998 sobre a luta contra as fraudes» e que continua a ser objecto de inquØrito. PoderÆ a Comissªo informar que relat(cid:243)rios foram apresentados na sequŒncia do inquØrito no que respeita (cid:224)s partes pelo mesmo consideradas encerradas e, em particular, que medidas foram tomadas contra os que praticaram essas fraudes em preju(cid:237)zo da UE? Quais sªo os resultados do inquØrito no que respeita (cid:224)s partes consideradas ainda em aberto e que medidas serªo ou foram jÆ tomadas? 24. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 303 E/159 Resposta dada por M. Schreyer em nome da Comissªo (24 de Fevereiro de 2000) A Comissªo lembra em primeiro lugar que o relat(cid:243)rio anual de 1998 sobre a protec(cid:231)ªo dos interesses financeiros das Comunidades e luta contra a fraude, que apenas contØm uma selec(cid:231)ªo dos processos de inquØrito, nªo faz referŒncia ao caso apresentado pelo Senhor Deputado (1). O processo em causa diz respeito a uma presun(cid:231)ªo de irregularidades ou de fraude nos contratos pœblicos no Centro Comum de Investiga(cid:231)ªo em Ispra, nomeadamente em matØria de presta(cid:231)ªo de servi(cid:231)os. Os factos ocorreram entre 1994 e 1996. Os inquØritos administrativos efectuados pela Comissªo conclu(cid:237)ram que haviam sido cometidas irregulari- dades na atribui(cid:231)ªo dos contratos. Foi decidido aplicar san(cid:231)ıes disciplinares contra quatro agentes. Os processos foram enviados ao Organismo Europeu de Preven(cid:231)ªo da Fraude (OLAF) para anÆlise. (1) COM(1999) 590 final. (2000/C 303 E/176) PERGUNTA ESCRITA P-0197/00 apresentada por Elly Plooij-van Gorsel (ELDR) (cid:224) Comissªo (27 de Janeiro de 2000) Objecto: Redu(cid:231)ªo da taxa de IVA aplicÆvel aos servi(cid:231)os com grande intensidade do factor trabalho No contexto da experiŒncia europeia com vista (cid:224) redu(cid:231)ªo da taxa de IVA aplicÆvel a diferentes servi(cid:231)os com grande intensidade do factor trabalho, a taxa de IVA aplicÆvel, por exemplo, aos cabeleireiros desceu nos Pa(cid:237)ses Baixos de 17,5 % para 6 % a partir de 1 de Janeiro de 2000. Segundo not(cid:237)cias veiculadas na imprensa, nomeadamente pela uniªo de cabeleireiros ANKO, a maioria dos cabeleireiros nªo teriam repercutido esse ganho nos pre(cid:231)os ao consumidor. Concorda a Comissªo com a opiniªo segundo a qual essa atitude desvirtuaria o objectivo da directiva, 1. que consiste na redu(cid:231)ªo do trabalho clandestino e na cria(cid:231)ªo de emprego? Considera a Comissªo que a nªo descida dos pre(cid:231)os na sequŒncia da redu(cid:231)ªo da taxa aplicÆvel Ø 2. contrÆria aos critØrios enunciados no artigo 1o da directiva? 3. Que medidas pretende a Comissªo adoptar nesta matØria? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (21 de Fevereiro de 2000) AtØ ao presente, a Comissªo nªo foi informada dos factos mencionados pelo Senhor Deputado. O objectivo da Directiva 1999/85/CE do Conselho, de 22 de Outubro de 1999, que altera a Directiva 77/388/CEE no que diz respeito (cid:224) possibilidade de aplica(cid:231)ªo a t(cid:237)tulo experimental de uma taxa reduzida de IVA a servi(cid:231)os com grande intensidade do factor trabalho (1), Ø efectivamente a cria(cid:231)ªo de novos empregos. No entanto, trata-se de uma experiŒncia que deverÆ demonstrar que uma redu(cid:231)ªo do IVA Ø um instrumento eficaz nesse dom(cid:237)nio. Compete (cid:224)s autoridades nacionais tomarem as medidas necessÆrias tendo em vista uma aplica(cid:231)ªo efectiva desta experiŒncia. Posteriormente, os Estados-membros deverªo avaliar os resultados dessa experiŒncia e elaborar um relat(cid:243)rio que apresentarªo (cid:224) Comissªo, que por sua vez os analisarÆ a fim de tirar as conclusıes tendo em vista um eventual seguimento. JO L 277 de 28. 10. 1999. (1) -


title: Environmental projects : maps: Spain, Greece, Ireland and Portugal.,Projectos ambientais : mapas: Espanha, Grécia, Irlanda e Portugal.,Projets environnementaux : cartes: Espagne, Grèce, Irlande et Portugal.,Proyectos medioambientales : mapas: España, Grecia, Irlanda y Portugal.,Umweltvorhaben : Karten: Spanien, Griechenland, Irland und Portugal.,Περιβαλλοντικά έργα : Χάρτες: Ισπανία, Ελλάδα, Ιρλανδία και Πορτογαλία.

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Greece
Ireland
Portugal
Spain
atlas
decontamination
environmental protection
waste management
water supply


title: Règlement (CE) n° 199/2000 de la Commission, du 27 janvier 2000, fixant la restitution maximale à l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: L 23/36 FR Journal officiel des Communautés européennes 28. 1. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 199/2000 DE LA COMMISSION du 27 janvier 2000 fixant la restitution maximale à l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1707/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil du 30 juin 1992 portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), vu le règlement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, établissant certaines modalités d'application du règle- ment (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l'octroi des restitutions à l'exportation ainsi que les mesures à prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des céréales (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2513/98 (4), et notam- ment son article 4, considérant ce qui suit: (1) (2) Une adjudication de la restitution et/ou de la taxe à l'exportation de blé tendre vers tous les pays tiers (CE) no 1707/1999 a été ouverte par le règlement de la Commission (5), modifié par le règlement (CE) no 2011/1999 (6). L'article 7 du règlement (CE) no 1501/95 prévoit que, sur la base des offres communiquées, la Commission peut, selon la procédure prévue à l'article 23 du règle- ment (CEE) no 1766/92, décider de fixer une restitution maximale à l'exportation, en tenant compte des critères visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1501/95; dans ce cas, l'adjudication est attribuée à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre se situe à un niveau égal ou inférieur à la restitution maximale, ainsi qu'à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre porte sur une taxe à l'exportation. L'application des critères visés ci-dessus à la situation actuelle des marchés de la céréale en cause conduit à fixer la restitution maximale à l'exportation au montant repris à l'article 1er. sont Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, au présent règlement (3) (4) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Pour les offres communiquées du 21 au 27 janvier 2000, dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1707/ 1999, la restitution maximale à l'exportation de blé tendre est fixée à 33,48 EUR/t. Le présent règlement entre en vigueur le 28 janvier 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 27 janvier 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 201 du 31. 7. 1999, p. 55. (6) JO L 248 du 21. 9. 1999, p. 23