title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0064/00 från Peter Skinner (PSE) till kommissionen. Definition av väsentliga ändringar i fråga om läkemedelsprodukter.

text: C 280 E/168 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 att de ber(cid:246)rda tj(cid:228)nsterna uppfyller de villkor som fastst(cid:228)llts, s(cid:228)rskilt att de skall tillhandah(cid:229)llas slutkon- sumenterna direkt och att de skall omfattas av f(cid:246)rteckningen (cid:246)ver de sektorer som kan komma i fr(cid:229)ga. R(cid:229)det (cid:228)ndrade kommissionens f(cid:246)rslag (2) genom att inf(cid:246)ra en fullst(cid:228)ndig f(cid:246)rteckning (cid:246)ver sektorer, som f(cid:246)r byggsektorn endast omfattar tj(cid:228)nster som avser renovering och reparation av privata bost(cid:228)der, med undantag av material som utg(cid:246)r en betydande del av tj(cid:228)nstens v(cid:228)rde. Reparationer av historiska byggnader kommer efter r(cid:229)dets beslut att kunna (cid:229)tnjuta en reducerad merv(cid:228)r- desskattesats, men endast ifall byggnaderna (cid:228)r privata bost(cid:228)der och bel(cid:228)gna i de medlemsstater som ingett en beg(cid:228)ran, dvs. Belgien, Spanien (enbart murningsarbeten), Frankrike, Italien, Nederl(cid:228)nderna (uteslutande vad g(cid:228)ller m(cid:229)lning eller rappning), Portugal och F(cid:246)renade kungariket (endast f(cid:246)r Isle of Man). (1) (2) EGT C 102, 13. 4. 1999. KOM(1999) 705 slutlig. (2000/C 280 E/191) SKRIFTLIG FR¯GA P-0064/00 fr(cid:229)n Peter Skinner (PSE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Definition av v(cid:228)sentliga (cid:228)ndringar i fr(cid:229)ga om l(cid:228)kemedelsprodukter I f(cid:246)rordning 541/95 (1) fastst(cid:228)lls att v(cid:228)sentliga (cid:228)ndringar av villkoren f(cid:246)r ett f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)nd f(cid:246)r ett l(cid:228)kemedel inneb(cid:228)r att en ny fullst(cid:228)ndig vetenskaplig bed(cid:246)mning m(cid:229)ste genomf(cid:246)ras (t. ex. vid utbyte av verksamma substanser mot ett salt eller ett esterkomplex). Mot denna bakgrund st(cid:228)lls kommissionen f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Kan kommissionen bekr(cid:228)fta att orsaken till att man har definierat v(cid:228)sentliga (cid:228)ndringar och fastst(cid:228)llt att s(cid:229)dana (cid:228)ndringar kr(cid:228)ver att en ny ans(cid:246)kan l(cid:228)mnas in, i st(cid:228)llet f(cid:246)r reviderade ans(cid:246)kningar, (cid:228)r att de beh(cid:246)riga myndigheterna kr(cid:228)ver en s(cid:228)rskild kontroll av forskningsuppgifter relaterade till denna (cid:228)ndring innan de p(cid:229) vederb(cid:246)rligt s(cid:228)tt kan fastst(cid:228)lla att produkten i fr(cid:229)ga fortfarande uppfyller folkh(cid:228)lsokriterier f(cid:246)r kvalitet, s(cid:228)kerhet och verkan? Kan kommissionen bekr(cid:228)fta att i princip samma f(cid:246)rsiktighetsprincip b(cid:246)r g(cid:228)lla om samma v(cid:228)sentliga 2. skillnader existerar mellan tv(cid:229) produkter f(cid:246)r vilka man h(cid:228)vdar att den ena (cid:228)r en generisk kopia av den andra och att denna kopia kan godk(cid:228)nnas p(cid:229) grundval av de forskningsuppgifter som har presenterats i fr(cid:229)ga om den f(cid:246)rsta produkten? (1) EGT L 55, 11. 3. 1995, s. 7. Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 februari 2000) Kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 541/95 av den 10 mars 1995 om granskning av (cid:228)ndringar av villkoren f(cid:246)r ett f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)nd f(cid:246)r ett l(cid:228)kemedel utf(cid:228)rdat av den beh(cid:246)riga myndigheten i en medlemsstat och kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 542/95 av den 10 mars 1995 om pr(cid:246)vning av (cid:228)ndringar av villkoren f(cid:246)r f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)nd f(cid:246)r l(cid:228)kemedel som omfattas av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2309/93 (1) i sin (cid:228)ndrade lydelse (2) ber(cid:246)r bed(cid:246)mning av (cid:228)ndringar som f(cid:246)retagits i ett f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)nd f(cid:246)r ett l(cid:228)kemedel som utf(cid:228)rdats genom en av de b(cid:229)da gemenskapsf(cid:246)rfarandena ((cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande eller det centraliserade f(cid:246)rfarandet). I dessa f(cid:246)rordningar behandlas tre typer av (cid:228)ndringar av villkoren i ett f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)nd, indelade i enlighet med deras betydelse och de tidsfrister som fastst(cid:228)lls f(cid:246)r bed(cid:246)mningen. De tre typerna (cid:228)r f(cid:246)ljande: obetydliga (cid:228)ndringar av typ I som tas upp i en f(cid:246)rteckning i bilaga I, betydande (cid:228)ndringar av typ II samt 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/169 f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)ndet och som m(cid:229)ste (cid:228)ndringar som p(cid:229) ett grundl(cid:228)ggande s(cid:228)tt f(cid:246)r(cid:228)ndrar villkoren i godk(cid:228)nnas i enlighet med ett fullst(cid:228)ndigt bed(cid:246)mningsf(cid:246)rfarande p(cid:229) samma s(cid:228)tt som en ny beg(cid:228)ran om f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)nd. I det sistn(cid:228)mnda fallet g(cid:228)ller samma tidsfrist (210 dagar) som f(cid:246)r nya ans(cid:246)kningar. F(cid:246)rteckningen (cid:246)ver s(cid:229)dana (cid:228)ndringar ing(cid:229)r i bilaga II till de ovan n(cid:228)mnda f(cid:246)rordningarna. Det r(cid:246)r sig bl. a. om f(cid:246)r(cid:228)ndringar avseende de aktiva best(cid:229)ndsdelarna, de terapeutiska indikationerna, doseringen, l(cid:228)ke- medelsformen eller administreringsv(cid:228)gen. Det b(cid:246)r dock beaktas att det (cid:228)ven i s(cid:229)dana fall fortfarande r(cid:246)r sig om f(cid:246)r(cid:228)ndringar av redan utf(cid:228)rdade f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)nd f(cid:246)r ett visst l(cid:228)kemedel. Vad betr(cid:228)ffar granskningen av uppgifterna i de ovan n(cid:228)mnda fallen s(cid:229) skall samma kriterier f(cid:246)r kvalitets-, s(cid:228)kerhets- och verkningsbed(cid:246)mningen till(cid:228)mpas. F(cid:246)r generiska l(cid:228)kemedel g(cid:228)ller samma bed(cid:246)mningskriterier avseende kvalitet, s(cid:228)kerhet och verkan. Den s(cid:246)kande kan endast undantas fr(cid:229)n skyldigheten att genomf(cid:246)ra unders(cid:246)kningar av l(cid:228)kemedlets s(cid:228)kerhet och verkning om grundl(cid:228)ggande (cid:246)verensst(cid:228)mmelse kan p(cid:229)visas mellan det l(cid:228)kemedel f(cid:246)r vilket f(cid:246)rs(cid:228)ljningstill- st(cid:229)nd beg(cid:228)rs och ett referensl(cid:228)kemedel f(cid:246)r vilket f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)nd utf(cid:228)rdats. (1) (2) EGT L 55, 11. 3. 1995. EGT L 159, 3. 6. 1998. (2000/C 280 E/192) SKRIFTLIG FR¯GA E-0069/00 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till r(cid:229)det (24 januari 2000) ˜mne: (cid:214)vervakning av datatrafik och telekommunikation i EU: s medlemsstater Inom ramen f(cid:246)r de (cid:229)rliga (cid:246)verl(cid:228)ggningarna med ILETS (internationella seminariet f(cid:246)r uppr(cid:228)tth(cid:229)llande av lag och ordning inom telekommunikation) medverkar de femton EU-medlemsstaternas polisorgan i den v(cid:228)lutvecklade spaningsverksamhet som National Security Agency (NSA) bedriver. NSA (cid:228)r den s(cid:228)kerhets- tj(cid:228)nst i F(cid:246)renta staterna som ansvarar f(cid:246)r telekommunikation och datatrafik. P(cid:229) beg(cid:228)ran fr(cid:229)n NSA har Lotus, Microsoft och Netscape s(cid:228)nkt s(cid:228)kerhetsniv(cid:229)n p(cid:229) sina Internet- och e-postprogram f(cid:246)r anv(cid:228)ndare utanf(cid:246)r F(cid:246)renta staterna. M(cid:246)jligheterna att olovligen l(cid:228)sa meddelanden utnyttjas framf(cid:246)r allt f(cid:246)r indust- rispionage. Detta f(cid:229)r till f(cid:246)ljd att n(cid:228)stan varje dator i Europa med den inbyggda standardversionen (cid:228)r f(cid:246)rsedd med ett system som ger (endast) NSA m(cid:246)jlighet att dechiffrera anv(cid:228)ndarens s(cid:228)kerhetskod och l(cid:228)sa s(cid:228)kra medde- landen, enligt Duncan Campbell i EU-rapporten om avlyssningsm(cid:246)jligheter (cid:229)r 2000. Meddelandena l(cid:228)ses olovligen med hj(cid:228)lp av spionmjukvara vid Internets n(cid:228)tnav i F(cid:246)renta staterna eller f(cid:229)ngas upp i spionagen(cid:228)tverket Echelon som drivs av F(cid:246)renta staterna, F(cid:246)renade kungariket, Kanada, Nya Zeeland och Australien, den s. k. UKUSA-gruppen. N(cid:228)r det g(cid:228)ller NSA:s avlyssningspraxis (cid:229)beropar organisationen F(cid:246)renta staternas lag (cid:148)Communications Assistance for Law Enforcement Act(cid:148) (Calea) som antogs av kongressen 1994. Sedan dess har amerikanska telekommunikationsf(cid:246)retag varit tvungna att bygga in avlyssningsutrustning i samtliga inr(cid:228)ttningar f(cid:246)r digitala satelliter och mobil kommunikation. I januari 1995 antog r(cid:229)det en (icke bindande) resolution som p(cid:229) pricken liknar Calea-lagen. Antagandet och genomf(cid:246)randet av dessa l(cid:229)ngtg(cid:229)ende (cid:229)tg(cid:228)rder har inte varit (cid:129) och (cid:228)r fortfarande inte (cid:129) f(cid:246)rem(cid:229)l f(cid:246)r n(cid:229)gon parlamentarisk kontroll. 1. Kan r(cid:229)det (cid:246)vers(cid:228)nda en kopia av (den icke bindande) Calea-resolutionen som antogs i januari 1995? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet, a) varf(cid:246)r inte, och b) utg(cid:246)r inte denna v(cid:228)gran ett brott mot principen om parlamentarisk kontroll i en r(cid:228)ttsstat?


title: Cnuasach na gConarthaí : 1999.,Compilação dos Tratados : 1999.,Euroopan unioni : sopimuskokoelma. I Nide, I osa.,Raccolta dei trattati : 1999.,Recopilación de los Tratados : 1999.,Recueil des traités : 1999.,Selected instruments taken from the Treaties : 1999.,Sopimuskokoelma : 1999.,Textsammlung : 1999.,Traktatsamling : 1999.,Verdragsteksten : 1999.,Συλλογή Συνθηκών : 1999.

formats: cdrom pdfx print


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2852/99 di Bartho Pronk (PPE-DE) alla Commissione. Assicurazione malattia nell'Unione europea.

eurovoc_concepts:
Netherlands
application of EU law
free movement of workers
health insurance

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/149 Le autorit(cid:224) olandesi hanno confermato che l(cid:146)accesso a queste prestazioni e a questi benefici non dipende nØ dal possesso di un permesso di soggiorno nØ dall(cid:146)iscrizione nei registri comunali (GBA). Le autorit(cid:224) olandesi garantiscono che il permesso di soggiorno citato nella circolare del 28 aprile 1998 (menzionata nell(cid:146)interrogazione scritta E-2744/98 (1) dell(cid:146)onorevole deputato) ha carattere puramente dichiarativo. Alla luce di quanto sopra, la Commissione, non avendo ricevuto reclami recenti al riguardo, ritiene che la legge suddetta non comporti una discriminazione nei confronti dei cittadini comunitari. La Commissione intende comunque vigilare sull(cid:146)applicazione della legge in questione. (1) GU C 118 del 29. 4. 1999. (2000/C 280 E/168) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2852/99 di Bartho Pronk (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Assicurazione malattia nell(cid:146)Unione europea Nella risposta del 22 gennaio 1999 del sig. Flynn alla mia interrogazione E-3294/98 (1), si segnala che la Commissione attende di poter formulare le sue conclusioni non appena il governo olandese avr(cid:224) risposta alle interrogazioni supplementari. 1. 2. 3. Dopo quasi un anno, ha risposto il governo olandese alle interrogazioni supplementari? In caso affermativo, quali conclusioni trae la Commissione sulla base di tale risposta? In caso negativo, quando si prevede che arriver(cid:224) la risposta del governo olandese? (1) GU C 320 del 6. 11. 1999, pag. 40. Risposta data dalla sig. ra Diamantopoulou au nome della Commissione (3 marzo 2000) Dopo un esame delle informazioni fornite dalle autorit(cid:224) olandesi, la Commissione ha concluso che i regimi privati di assicurazione malattia esistenti nei Paesi Bassi non devono essere considerati come regimi legali rientranti nel campo d(cid:146)applicazione effettivo del regolamento CE n. 118/97 del Consiglio del 2 dicembre 1996 di modifica e aggiornamento del regolamento (CEE) n. 1408/71 relativo all(cid:146)applicazione dei regimi di previdenza sociale ai loro familiari che si spostano all(cid:146)interno della Comunit(cid:224), nonchØ del regolamento (CEE) n. 574/72 che stabilisce le modalit(cid:224) di applicazione del regolamento (CEE) n. 1408/71 (1). lavoratori autonomi e ai lavoratori dipendenti, ai (1) GU L 149 del 5. 7. 1971, con le modifiche di cui alla GU L 28 del 30. 1. 1997. (2000/C 280 E/169) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2856/99 di Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Posizioni interne alla Commissione in materia di politica occupazionale Il «Dagens Nyheter» dell(cid:146)8 dicembre 1999 riferisce di un accordo, intervenuto tra il Commissario Anna Diamantopoulou ed il suo Direttore generale, Allan Larsson, sulla ripartizione dei rispettivi compiti inerenti alle questioni occupazionali. In Svezia si Ł ipotizzato che le divergenze tra il commissario ed il direttore generale fossero riconducibili alle diverse tradizioni amministrative da cui essi provengono. Allan Larsson ha recentemente dichiarato che lascer(cid:224) il suo incarico nella primavera del 2000


title: Wetgevingsresolutie van het Europees Parlement over het voorstel voor een richtlijn van het Europees Parlement en de Raad tot wijziging van richtlijn 94/55/EG betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake het vervoer van gevaarlijke goederen over de weg (COM(1999) 158 — C5-0004/1999 — 1999/0083(COD))

eurovoc_concepts:
approximation of laws
road transport
transport of dangerous goods
transport safety


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2740/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Den kemiske fabrik Elf-Atochem i Boretto, Reggio Emilia (Emilia Romagna, Italien).

eurovoc_concepts:
Italy
air quality
chemical industry
degree of pollution
environmental protection
environmental standard
industrial building
industrial hazard
industrial pollution
occupational safety
pollution control measures
residential area
safety standard

text: C 330 E/44 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (22. februar 2000) Kommissionen er klar over, at der finder forgiftning sted med skadelige virkninger for mange fuglearter, og navnlig rovfugle. Kommissionen er ogs(cid:229) klar over, at denne ulovlige praksis, der var ophłrt nogle f(cid:229) (cid:229)r, atter er taget i brug siden 1990(cid:146)erne. B(cid:229)de R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle og R(cid:229)dets direktiv 92/43/ E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter er blevet korrekt gennemfłrt i den spanske lovgivning. De spanske myndigheder har endvidere befłjelse til at tr(cid:230)ffe de nłdvendige egnede foranstaltninger til at undg(cid:229), at der finder forgiftning sted. Kommissionen vil imidlertid gerne have n(cid:230)rmere oplysninger om konklusionerne fra det Antidoto- program, som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner. Om nłdvendigt vil Kommissionen foretage en undersłgelse for at vurdere, om F(cid:230)llesskabets relevante miljłbestemmelser er blevet overholdt i dette tilf(cid:230)lde. Kommis- sionen skal ikke tłve med at tage de fornłdne skridt, herunder anvendelse af proceduren i EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169), for at opn(cid:229) fuldst(cid:230)ndig overholdelse af disse bestemmelser. (2000/C 330 E/049) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2740/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Den kemiske fabrik Elf-Atochem i Boretto, Reggio Emilia (Emilia Romagna, Italien) I Boretto Kommune i regionen Emilia Romagna i Italien ligger en kemisk fabrik, der ejes af det multinationale selskab Elf-Atochem. I januar 1998 skete der et kemisk uheld p(cid:229) fabrikken, og der verserer en straffesag mod de lovlige repr(cid:230)sentanter for fabrikken. I de seneste (cid:229)r har beboerne i omr(cid:229)det og arbejdstagerne p(cid:229) virksomheder, der ligger i n(cid:230)rheden af Elf-Atochem-fabrikken klaget til de lokale og regionale myndigheder over ubehag og stank for(cid:229)rsaget af de kemiske stoffer, der anvendes p(cid:229) fabrikken. De kemiske stoffer, der anvendes af Elf-Atochem, h(cid:230)vdes af de berłrte beboere p(cid:229) grund af fabrikkens placering t(cid:230)t ved beboede omr(cid:229)der at for(cid:229)rsage ubehag og alvorlige sundhedsskader (det regionale kontor for miljłbeskyttelse i regionen Emilia Romagna har besk(cid:230)ftiget sig med problemet). Den 6. december 1999 blev der igen konstateret problemer i omr(cid:229)det omkring Elf-Atochems kemiske fabrik, idet arbejds- tagerne i de omkringliggende virksomheder m(cid:230)rkede en ubehagelig lugt. Allerede den foreg(cid:229)ende uge havde der v(cid:230)ret et tilsvarende problem, som havde nłdvendiggjort tilkaldelse af det regionale kontor for miljłbeskyttelse, de kommunale myndigheder i Boretto og det lokale politi. Brandv(cid:230)senet var blevet tilkaldt for at redde en tankvogn fuld af kemiske stoffer, der var kłrt i grłften i Boretto kommune. Błr Kommissionen ikke henvende sig til den italienske stat og bede den kontrollere, om Elf-Atochems fabrik i Boretto overholder EU-bestemmelserne vedrłrende miljłbeskyttelse, sikkerhed p(cid:229) arbejdspladsen, borgernes sundhed og anvendelse og emission af sundhedsskadelige stoffer? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Margot Wallstr(cid:246)m (23. februar 2000) P(cid:229) grundlag af de oplysninger, som det (cid:230)rede medlem er fremkommet med, n(cid:229)r Kommissionen til den opfattelse, at de forhold, der henvises til muligvis er omfattet af R(cid:229)dets direktiv 84/360/E(cid:216)F af 28. juni 1984 om bek(cid:230)mpelse af luftforurening fra industrianl(cid:230)g (1), s(cid:229)fremt anl(cid:230)gget kan betragtes som et kemisk anl(cid:230)g til produktion af olefiner, olefinederivater, monomerer og polymerer, eller til fremstilling af andre organiske mellemprodukter eller af uorganiske grundkemikalier, og af R(cid:229)dets direktiv 96/82/EF af 9. december 1996 om kontrol med risikoen for stłrre uheld med farlige stoffer (2), som oph(cid:230)vede R(cid:229)dets 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/45 direktiv 82/501/E(cid:216)F af 24. juni 1982 om risikoen for stłrre uheld i forbindelse med en r(cid:230)kke industrielle aktiviteter (3), s(cid:229)fremt det p(cid:229)g(cid:230)ldende anl(cid:230)g kan komme ind under definitionerne i artikel 2 og 3 i direktiv 96/82/EF. For anl(cid:230)g, der er taget i drift efter den 1. juli 1987 eller er bygget eller godkendt efter denne dato, g(cid:230)lder ifłlge artikel 4 i direktiv 84/360/E(cid:216)F, at »godkendelse kun m(cid:229) meddeles, s(cid:229)fremt den kompetente myndighed har forvisset sig om: 1. at der er truffet alle passende foranstaltninger til at forebygge luftforurening, herunder anvendelse af den bedste teknologi, der er tilg(cid:230)ngelig, medmindre s(cid:229)danne forebyggende foranstaltninger medfłrer uforholdsm(cid:230)ssigt store omkostninger; 2. at driften af anl(cid:230)gget ikke medfłrer betydelig luftforurening, navnlig ved emission af de i bilag II anfłrte stoffer; 3. at ingen af de g(cid:230)ldende gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for emission overskrides; og 4. at alle g(cid:230)ldende gr(cid:230)nsev(cid:230)rdier for luftkvalitet er taget i betragtning«. Det fastsl(cid:229)s i artikel 12, at: »medlemsstaterne fłlger udviklingen i den bedste teknologi, der er tilg(cid:230)ngelig, og i miljłsituationen. P(cid:229) baggrund heraf undergiver de om nłdvendigt de anl(cid:230)g, der er godkendt i overensstemmelse med dette direktiv, passende betingelser, hvorved der tages hensyn dels til denne udvikling, dels til at de p(cid:229)g(cid:230)ldende anl(cid:230)g ikke błr p(cid:229)l(cid:230)gges uforholdsm(cid:230)ssigt store omkostninger, navnlig p(cid:229) baggrund af den łkonomiske situation i de virksomheder, der henhłrer under den p(cid:229)g(cid:230)ldende kategori. « Artikel 5 i direktiv 96/82/EF, og tidligere artikel 3 i direktiv 82/501/E(cid:216)F forpligter driftslederen til at tage alle nłdvendige forholdsregler til at forebygge stłrre uheld og begr(cid:230)nse fłlgerne heraf for mennesker og miljł. Artikel 14 i direktiv 96/82/EC, og tidligere artikel 10 i direktiv 82/501/E(cid:216)F, kr(cid:230)ver at driftslederen hurtigst muligt efter et stłrre uheld underretter myndighederne og giver dem oplysninger om omst(cid:230)ndig- hederne ved uheldet, de involverede farlige stoffer, de oplysninger, der er til r(cid:229)dighed til vurdering af uheldets fłlger for mennesker og miljł og de nłdforanstaltninger, der er truffet. Til geng(cid:230)ld skal myndighederne słrge for, at driftslederen tr(cid:230)ffer alle nłdvendige afhj(cid:230)lpende foranstaltninger. De skal endvidere indsamle alle de oplysninger, der er nłdvendige til en fuldst(cid:230)ndig analyse af uheldet. Da Kommissionen ikke har v(cid:230)ret klar over de forhold, der er beskrevet af det (cid:230)rede medlem, vil den tage de fornłdne skridt til at indhente n(cid:230)rmere oplysninger herom, og słrge for at F(cid:230)llesskabets retsforskrifter overholdes. Arbejdstagere, der uds(cid:230)ttes for kemiske stoffer, er omfattet af F(cid:230)llesskabets retsforskrifter om sundhed og sikkerhed p(cid:229) arbejdspladsen, som R(cid:229)dets direktiv 80/1107/E(cid:216)F (4), 89/391/E(cid:216)F (5), 89/654/E(cid:216)F (6), 89/ 655/E(cid:216)F (6), 89/656/E(cid:216)F (6), 90/394/E(cid:216)F (7) og 98/24/E(cid:216)F (8). Disse direktiver fastl(cid:230)gger de minimums- krav under EF-traktatens artikel 137 (tidl. artikel 118 A), der skal anvendes p(cid:229) arbejdspladsen for at sikre, at alle de fornłdne skridt er taget for at undg(cid:229), at arbejderne uds(cid:230)ttes for kemiske stoffer, eller fłre passende kontrol hermed. (1) EFT L 188 af 16. 7. 1984. (2) EFT L 10 af 14. 1. 1997. (3) EFT L 230 af 5. 8. 1982. (4) EFT L 327 af 3. 12. 1980. (5) EFT L 183 af 29. 6. 1989. (6) EFT L 393 af 30. 12. 1989. (7) EFT L 196 af 26. 7. 1990. (8) EFT L 131 af 5. 5. 1998. (2000/C 330 E/050) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2748/99 af GØrard Deprez (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: F(cid:230)lles regler under ordningen for kompensation til passagerer, der afvises p(cid:229) grund af overbookning Kan Kommissionen oplyse, hvor langt den er kommet med gennemfłrelsen af bestemmelserne i R(cid:229)dets forordning nr. 295/91 (1), der fasts(cid:230)tter f(cid:230)lles regler i forbindelse med en ordning for kompensation til ruteflypassagerer, der afvises p(cid:229) grund af overbookning, og vil Kommissionen navnlig meddele fłlgende:


title: QUESTION ÉCRITE E-2734/99 posée par Carlo Fatuzzo (PPE-DE) à la Commission. Loi italienne discriminatoire envers les invalides âgés de plus de 65 ans.

eurovoc_concepts:
Italy
age discrimination
competence of the Member States
disability insurance
infringement of EU law

text: C 280 E/118 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/124) QUESTION (cid:201)CRITE E-2732/99 posØe par Luisa Morgantini (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Nicaragua: corruption et aides europØennes (18 janvier 2000) Suite (cid:224) l(cid:146)arrestation du prØsident de la cour des comptes du Nicaragua, M. Agustin Jarquin, qui avait dØnoncØ de graves dØtournements financiers de la part du gouvernement actuel, l(cid:146)Union europØenne va-t-elle rØorienter d(cid:146)urgence son aide au Nicaragua, notamment au travers des organisations non-gouver- nementales et des agences internationales, jusqu(cid:146)(cid:224) ce que M. Jarquin soit libØrØ, les mØcanismes institu- tionnels de contr(cid:244)le sur le pouvoir exØcutif rØtablis et toute la clartØ faite sur les faits dØnoncØs? RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (1er fØvrier 2000) Les faits de corruption dØnoncØs par le PrØsident de la Cour des comptes du Nicaragua ne concernent pas spØcifiquement des fonds de la communautØ internationale. NØanmoins, la Commission partage la prØoccupation exprimØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire au sujet des ØvØnements qui ont conduit (cid:224) l(cid:146)arrestation du Contr(cid:244)leur gØnØral du Nicaragua. La Commission considŁre en effet que des institutions dØmocratiques, telles que l(cid:146)Office du Contr(cid:244)leur GØnØral, constituent la base de l(cid:146)(cid:201)tat de droit et du dØveloppement dans chaque pays et devraient en consØquence pouvoir fonctionner sans interfØrence politique. C(cid:146)est pourquoi la Commission s(cid:146)est pleinement associØe (cid:224) la demande, rØalisØe le 18 novembre 1999, par la Tro(cid:239)ka de l(cid:146)Union auprŁs du ministre des Affaires ØtrangŁres du Nicaragua pour souligner l(cid:146)inquiØtude de l(cid:146)Union face (cid:224) cette situation. La Commission se rØjouit du fait que les considØrations prØsentØes par l(cid:146)Union et par d(cid:146)autres membres de la communautØ internationale ont probablement contribuØ (cid:224) la libØration de M. Jarquin le 24 dØcembre 1999, rendant ainsi (cid:224) cette institution si importante toute son autoritØ pour assurer le contr(cid:244)le et la bonne utilisation des fonds tant de l(cid:146)administration publique du Nicaragua que de la communautØ internationale. Pour renforcer le contr(cid:244)le et la bonne utilisation des fonds la Commission applique pour les projets majeurs un systŁme qui se caractØrise par la prØsence d(cid:146)experts europØens au sein d(cid:146)une unitØ de gestion qui veillent (cid:224) l(cid:146)utilisation adØquate et transparente des fonds communautaires, conformØment (cid:224) ce qui a ØtØ accordØ dans les conventions de financement. De plus la Commission a Øgalement recours (cid:224) des missions d(cid:146)Øvaluation et de suivi pour s(cid:146)assurer du bon fonctionnement des projets et de la bonne utilisation des ressources financiŁres. Enfin, la dØlØgation de la Commission prØsente (cid:224) Managua joue un r(cid:244)le essentiel dans le suivi permettant ainsi de renforcer le contr(cid:244)le sur place. (2000/C 280 E/125) QUESTION (cid:201)CRITE E-2734/99 posØe par Carlo Fatuzzo (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Loi italienne discriminatoire envers les invalides (cid:226)gØs de plus de 65 ans L(cid:146)article 13 du traitØ d(cid:146)Amsterdam dispose que l(cid:146)Union combat toutes les discriminations fondØes sur l(cid:146)(cid:226)ge. La Commission a-t-elle connaissance du fait que la lØgislation italienne (cid:129) et plus prØcisØment l(cid:146)article 19 de la loi no 18 du 30 mars 1971 et ses modifications ultØrieures (cid:129) prØvoit l(cid:146)allocation d(cid:146)une aide Øconomique (cid:224) vie aux citoyens totalement handicapØs qui en prØsentent la demande avant d(cid:146)atteindre l(cid:146)(cid:226)ge de 65 ans, mais exclut du bØnØfice de cette aide les personnes qui, alors qu(cid:146)elles rØpondent au mŒme degrØ (cid:224) toutes les autres conditions requises, prØsentent leur demande aprŁs 65 ans? Est-elle informØe en outre du fait que, de cette maniŁre, des citoyens italiens (cid:226)gØs qui prØsentent les preuves d(cid:146)invaliditØ exigØes par la loi font l(cid:146)objet d(cid:146)une discrimination fondØe sur l(cid:146)(cid:226)ge qui est le leur au moment de la prØsentation de leur demande d(cid:146)allocation, puisque cet ØlØment de l(cid:146)(cid:226)ge dØtermine dØfinitivement le fait qu(cid:146)ils percevront ou non celle-ci? Enfin, la Commission entend-elle inviter l(cid:146)Italie (cid:224) abroger de toute urgence cette loi? 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/119 RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (1er mars 2000) Il n(cid:146)existe pas de base juridique permettant (cid:224) la Commission d(cid:146)inviter un (cid:201)tat membre (cid:224) abroger une telle mesure. L(cid:146)organisation des systŁmes nationaux de protection sociale relŁve de la compØtence des (cid:201)tats membres, Øtant entendu que certains principes fondamentaux du droit communautaires doivent Œtre respectØs. La lØgislation communautaire ne confŁre toutefois aucun droit (cid:224) l(cid:146)ØgalitØ de traitement entre les diffØrents groupes d(cid:146)(cid:226)ge. Le 25 novembre 1999, la Commission a adoptØ un paquet de deux propositions lØgislatives ainsi qu(cid:146)un programme de lutte contre la discrimination dans la CommunautØ sur la base de l(cid:146)article 13 (ex-article 6a) du traitØ CE (1). Ces propositions doivent Œtre approuvØes par le Conseil avant d(cid:146)entrer en vigueur. L(cid:146)une de ces initiatives est une directive horizontale relative (cid:224) la lutte contre la discrimination fondØe sur le handicap ou l(cid:146)(cid:226)ge. Cependant, le champ d(cid:146)application de cette proposition est limitØ au domaine de l(cid:146)emploi. Par consØquent, les prestations de protection sociale ne sont pas couvertes par cette proposition. (1) COM(1999) 564 final. (2000/C 280 E/126) QUESTION (cid:201)CRITE E-2736/99 posØe par Carlo Fatuzzo (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Une veuve retraitØe, Maria Luisa Bolzoni, attend sa pension depuis seize ans La Commission a-t-elle connaissance du fait que certains (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union versent leurs pensions aux personnes (cid:226)gØes avec un retard considØrable? La Commission entend-elle intervenir auprŁs de l(cid:146)INPS (Institut italien de la sØcuritØ sociale), qui est chargØ de payer les pensions en Italie, afin que Mme Maria Luisa Bolzoni, veuve, nØe le 3 novembre 1928 (cid:224) Scandolara Ravara et rØsidant (cid:224) Bergame, via Bonomelli 15, se voie enfin verser la somme correspondant (cid:224) l(cid:146)augmentation du montant de sa pension, demandØe le 26 novembre 1994 conformØment (cid:224) l(cid:146)article 6 de la loi no 638/1983 et qui, selon les lois italiennes, lui est due depuis le 1er octobre 1983 (cid:129) considØrant en outre qu(cid:146)elle attend patiemment depuis seize cette augmentation de sa pension de veuve de catØgorie SO-96000064? La Commission pourrait-elle dire combien d(cid:146)annØes devra encore attendre cette retraitØe italienne, (cid:226)gØe de 71 ans? RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (7 fØvrier 2000) La Commission ne peut pas intervenir pour le problŁme invoquØ par l(cid:146)Honorable Parlementaire, car il s(cid:146)agit d(cid:146)une question purement interne Øchappant (cid:224) la compØtence communautaire. En effet, en ce qui concerne la protection sociale, les seules normes communautaires contraignantes sont les rŁglements relatifs (cid:224) la sØcuritØ sociale des travailleurs migrants et les directives relatives (cid:224) l(cid:146)ØgalitØ de traitement entre hommes et femmes dans les rØgimes de sØcuritØ sociale. L(cid:146)organisation, le fonctionnement ainsi que l(cid:146)ØligibilitØ pour une pension de vieillesse ou de retraite ou le moment d(cid:146)attribution des diffØrentes prestations, sont des matiŁres qui rØlŁvent de la seule compØtence des autoritØs nationales pourvu que les normes communautaires prØcitØes soient respectØes


title: WRITTEN QUESTION E-2796/99 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) to the Commission. The food canning industry and the contribution there of the EU food aid policy.

eurovoc_concepts:
EU aid
cannery
fishery produce
fishery resources
food aid

text: C 374 E/16 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/019) WRITTEN QUESTION E-2796/99 by Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: The food canning industry and the contribution there of the EU food aid policy At its June 1998 part-session the European Parliament discussed and adopted an own-initiative report on in the the fish product canning industry and aquaculture in the European Union (A4-0137/98) (1), conclusions to which it requested the Commission to promote the inclusion of Community canned goods in its policy of humanitarian food aid to needy countries, in view of the fact that canning preserves a food(cid:146)s nutritional properties and facilitates the storage and transport thereof. Can the Commission provide information on the action it has taken since the above report was 1. adopted in order to comply with the European Parliament(cid:146)s request? Can the Commission provide information on the total amount allocated under the EU(cid:146)s humanitarian 2. policy in general over the last five years and, in particular, the amount allocated to food aid? What quantities and what percentage of the total amount of food aid are accounted for by EU canned goods? What types of product are involved and which Member States do they come from? Can the Commission provide information on the types of product included in the range of EU food 3. aid, the percentage which each type represents and the distribution thereof by third countries? (1) OJ C 210, 7. 6. 1998, p. 295. Answer given by Mr Nielson on behalf of the Commission (13 April 2000) Under Council Regulation No EC 1292/96 of 27 June 1996 on food-aid policy and food-aid management and special operations in support of food security (1) and the code of conduct on food aid agreed with the Member States, food aid is granted on the basis of a specific analysis of needs and is essentially consistent with the food security strategies defined by the beneficiary countries. Account is also taken of local dietary habits and national production systems. Within this framework, the Commission gives priority to local and triangular purchases (purchases in developing countries other than the beneficiary country) and these purchases represent on average 40 % of total purchases, and are made up principally of cereals (rice, maize, millet) and pulses. A paper setting out the total value of allocations of food products from 1993 to 1999 has been sent directly to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat-General. The Commission takes every possible account of the possibility of sending fish-based canned food products as food aid. However, demand from the beneficiaries is primarily for fresh products. Another paper setting out the quantities of canned mackerel and sardines allocated over the last few years along with their countries of origin has also been sent directly to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat-General. The European Community Humanitarian Office (ECHO) is responsible principally for supplying emergency aid. Over the last five years the Commission has allocated the following sums to Community humanitarian policy: 1995: € 692,1 million, 1996: € 656,7 million, 1997: € 441,6 million, 1998: € 517,7 million and 1999: € 812,9 million. TOTAL 1995-1999: € 3 121 million. The beneficiary countries are listed in the paper sent directly to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat-General. 28. 12. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 374 E/17 ECHO operates through the intermediary of non-governmental and international organisations. As regards purchases, Article 16. 4 of the framework partnership contract requires humanitarian organisations to give preference to the country of the operation or countries in that region when placing their orders. This way of doing things allows food aid to be supplied at lower prices and also allows better correspondence between the products provided and the dietary habits of the beneficiaries. Article 16. 2 of the framework contract also specifies that the humanitarian organisation must take all the necessary steps to ensure that the products are those which best meet local needs and habits. The food products supplied are often cereals (wheat, maize), oil, rice and pulses. Canned fish is entirely marginal to the food aid supplied by ECHO. (1) OJ L 166, 5. 7. 1996. (2000/C 374 E/020) WRITTEN QUESTION E-2806/99 by Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) to the Commission Subject: Innovation and technology at ministry level (18 January 2000) One of the great challenges for the European Union is to succeed in combining its development with technological innovation, which is essential in view of the advances being made in the sector by world powers such as the United States, Japan and south-east Asia. More than ever, public opinion in general and businessmen in particular need to be made aware that innovation and technology are the most demanding issues to be tackled by society at national and regional level in the spheres of industry and research. In view of this, does the Commission consider that it should encourage the Member States of the European Union to raise to ministerial level the various agencies dealing with innovation and technology, in order to emphasise publicly and officially the important role they have to play in all Member States(cid:146) governmental activities? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (21 February 2000) The Commission agrees the innovation perspective deserves a more central role in public policies promoted at national and regional level. Since enterprises(cid:146) ability to innovate is the first step towards competitiveness in advanced economies, the promotion of innovation is a challenge to public action. The complexity of the innovation process means that strategies and policies affecting innovation are often handled by several different government departments, some of which may have conflicting objectives. It is therefore essential to encourage dialogue and to organise the co-ordination of the policies which depend on it. (starting with the (cid:145)Green paper on The policy debate on innovation launched by the Commission, innovation(cid:146) (1) and subsequently the (cid:145)Action plan on innovation(cid:146) (2)) already recommends that Member States take the necessary steps for effective co-ordination of the measures deriving from various policies to ensure their coherence in boosting innovation in our societies. These questions, naturally, are primarily matters for Member States. However, it is desirable to identify and promote good practices in this field. The Commission intends to facilitate the design and implementation of initiatives in this area setting up a joint reference framework on innovation. That will help Member States in the exchange and adoption of good practices, including appropriate internal co-ordination mechanisms of innovation-oriented enterprise policies


title: PERGUNTA ESCRITA P-0099/00 apresentada por Francesco Musotto (PPE-DE) à Comissão. Situação da Croácia após as eleições de 3 de Janeiro de 2000.

eurovoc_concepts:
Croatia
EU programme
EU relations
cooperation policy
democratisation
diplomatic relations
national election
political situation

text: C 225 E/218 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 tendo em conta o princ(cid:237)pio da precau(cid:231)ªo, critØrio Nªo serÆ verdadeiramente urgente e necessÆrio, juridicamente vinculativo, que a Comissªo esclare(cid:231)a a fundo este problema terr(cid:237)vel antes que ocorram outras catÆstrofes alimentares na Europa? Resposta dada pelo ComissÆrio David Byrne em nome da Comissªo (9 de Fevereiro de 2000) Como referido na minha audi(cid:231)ªo junto do Parlamento em Setembro œltimo, penso que uma despistagem sistemÆtica da BSE deveria ser implementada. A Comissªo iniciou debates com os Estados-membros sobre a introdu(cid:231)ªo de testes post-mortem da BSE com a inten(cid:231)ªo de apresentar uma proposta ao comitØ veterinÆrio antes de Abril de 2000. (2000/C 225 E/250) PERGUNTA ESCRITA P-0099/00 apresentada por Francesco Musotto (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Situa(cid:231)ªo da CroÆcia ap(cid:243)s as elei(cid:231)ıes de 3 de Janeiro de 2000 (18 de Janeiro de 2000) Tendo em conta a import(cid:226)ncia estratØgica da CroÆcia devido ao papel de mediadora que pode desempe- nhar para a estabiliza(cid:231)ªo da regiªo e a voca(cid:231)ªo europeia deste pa(cid:237)s, pretende-se que, com a resposta (cid:224)s seguintes questıes, a Comissªo precise que posi(cid:231)ªo tenciona assumir perante o novo Governo croata: Tem a Uniªo Europeia a inten(cid:231)ªo de criar uma task force consultiva para acelerar os trabalhos de prepara(cid:231)ªo da CroÆcia que visam estabelecer rela(cid:231)ıes mais estreitas com a Uniªo? Que tenciona a Uniªo Europeia fazer para se aproximar do novo Governo croata, que jÆ deu sinais de abertura relativamente (cid:224) UE? SerÆ o acesso ao programa PHARE plenamente acordado (cid:224) CroÆcia? AgirÆ a Uniªo Europeia rapidamente, por forma a apoiar as novas for(cid:231)as maioritÆrias neste delicado momento de transi(cid:231)ªo? Resposta de Christopher Patten em nome da Comissªo (8 de Fevereiro de 2000) A Comissªo partilha inteiramente a opiniªo do Senhor Deputado sobre a import(cid:226)ncia geopol(cid:237)tica da CroÆcia, bem como sobre o papel central que este pa(cid:237)s desempenha na estabiliza(cid:231)ªo da regiªo. A Comissªo considera que os resultados eleitorais e o modo como o escrut(cid:237)nio se desenrolou marcarªo o in(cid:237)cio de um novo per(cid:237)odo nos esfor(cid:231)os de democratiza(cid:231)ªo da CroÆcia. As declara(cid:231)ıes e os primeiros compromissos da nova lideran(cid:231)a croata a este respeito sªo extremamente encorajadores. A Comissªo tem a convic(cid:231)ªo de que a nova via seguida, se confirmada por medidas do novo governo, conduzirÆ rapidamente ao fim do isolamento internacional da CroÆcia e espera que a mensagem forte de democratiza(cid:231)ªo dada pelos croatas possa servir de exemplo para outros pa(cid:237)ses e popula(cid:231)ıes da regiªo. A Uniªo come(cid:231)ou jÆ a dar os primeiros sinais pol(cid:237)ticos de encorajamento para uma melhoria das rela(cid:231)ıes com a CroÆcia e irÆ manifestar a sua disponibilidade para cooperar com uma CroÆcia plenamente democrÆtica. O Presidente da Comissªo visitou a CroÆcia em 14 de Janeiro de 2000 e estÆ prevista para breve uma visita a esse pa(cid:237)s do ComissÆrio responsÆvel pelas rela(cid:231)ıes externas. O Conselho «Assuntos Gerais» (CAG) de 24 de Janeiro de 2000 convidou o pr(cid:243)ximo Primeiro Ministro croata para o pr(cid:243)ximo CAG de 14 Fevereiro de 2000 e decidiu criar uma task force consultiva conjunta Comunidade/CroÆcia, uma inst(cid:226)ncia de carÆcter tØcnico que melhorarÆ consideravelmente a comunica(cid:231)ªo com a CroÆcia e constituirÆ um primeiro instrumento de assistŒncia com vista ao estabelecimento de rela(cid:231)ıes mais estreitas entre a CroÆcia e a Comunidade. Actualmente, estÆ em debate no Conselho o mandato desta task force e serÆ decidida brevemente a data da sua primeira reuniªo. 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/219 Quanto (cid:224) assistŒncia comunitÆria, a Comissªo tenciona proceder a uma missªo de avalia(cid:231)ªo durante o mŒs de Fevereiro de 2000 que permitirÆ identificar as necessidades e as prioridades. Uma mudan(cid:231)a de pol(cid:237)tica sobre a assistŒncia Phare que, aliÆs, serÆ substancialmente modificada para os pa(cid:237)ses da regiªo no ano 2000, bem como o estabelecimento de rela(cid:231)ıes contratuais dependerªo unicamente da atitude e dos progressos concretos do novo governo sobre as questıes pol(cid:237)ticas ainda pendentes. A Comissªo estÆ disposta a fazer as propostas necessÆrias oportunamente. (2000/C 225 E/251) PERGUNTA ESCRITA P-0102/00 apresentada por Pietro-Paolo Mennea (ELDR) (cid:224) Comissªo Objecto: Reconhecimento da especificidade do desporto amador (18 de Janeiro de 2000) Tendo em conta a fun(cid:231)ªo social e o papel desempenhado pelo desporto, que deve passar a ser considerado como parte integrante da cultura dos Pa(cid:237)ses comunitÆrios; considerando a fun(cid:231)ªo educativa, social, cultural e lœdica de que se reveste o desporto e que Ø reconhecida pelo Tratado de Amesterdªo; tendo em conta a organiza(cid:231)ªo do desporto na Europa, as suas caracter(cid:237)sticas e a sua recente evolu(cid:231)ªo; tendo em conta a distin(cid:231)ªo existente nos Estados-membros entre a actividade desportiva profissional (exercida por empresas) e a actividade desportiva amadora (exercida por associa(cid:231)ıes sem objectivos lucrativos); tendo em conta que a actividade desportiva amadora exercida nos Estados-membros para poder ser qualificada como tal deve obter a qualifica(cid:231)ªo das vÆrias Federa(cid:231)ıes desportivas nacionais, nos termos da regulamenta(cid:231)ªo da pr(cid:243)pria federa(cid:231)ªo, no cumprimento das directivas estabelecidas pelos vÆrios ComitØs Ol(cid:237)mpicos nacionais dos Estados-membros; tendo em conta as vÆria regulamenta(cid:231)ıes nacionais dos Estados-membros e os regulamentos das vÆrias organiza(cid:231)ıes desportivas para estabelecer uma distin(cid:231)ªo entre actividade despor- tiva profissional e amadora. No respeito das organiza(cid:231)ıes desportivas poderÆ a Comissªo informar se nªo considera necessÆria a introdu(cid:231)ªo de uma altera(cid:231)ªo ao Tratado de Amesterdªo de forma a reconhecer a especificidade do sector do desporto que as legisla(cid:231)ıes nacionais e os regulamentos das organiza(cid:231)ıes desportivas dos Estados- -membros qualificam como amador? Resposta de Viviane Reding em nome da Comissªo (18 de Fevereiro de 2000) A Comissªo reconheceu que o desporto constitui um instrumento essencial de integra(cid:231)ªo social e de educa(cid:231)ªo (1) na sociedade europeia. A Comissªo preconiza uma nova parceria entre os diferentes agentes que operam no dom(cid:237)nio desportivo (cid:129) organiza(cid:231)ıes desportivas, autoridades nacionais e institui(cid:231)ıes comunitÆrias (cid:129) a fim de preservar e refor(cid:231)ar o valor social das actividades f(cid:237)sicas e desportivas. No que respeita (cid:224) organiza(cid:231)ªo do desporto, a Comissªo sublinha que esta varia fortemente de um Estado- -membro para outro. Nem todos os Estados-membros tŒm uma legisla(cid:231)ªo sobre o desporto. AlØm disso, as diferen(cid:231)as entre desporto profissional e desporto amador nem sempre sªo definidas de maneira clara e precisa. Como o sublinhou o advogado geral Cosmas nas suas conclusıes (2) no processo DeliŁge, «o carÆcter econ(cid:243)mico ou nªo da actividade de um atleta deverÆ ser procurado nos elementos concretos que definem esta actividade e nªo nas proclama(cid:231)ıes das federa(cid:231)ıes desportivos». (cid:201) por conseguinte aos tribunais e nªo (cid:224)s federa(cid:231)ıes desportivas que compete estabelecer a dimensªo profissional ou nªo de uma actividade desportiva. AlØm disso, a Comissªo considera que o direito comunitÆrio jÆ tem em conta determinadas caracter(cid:237)sticas pr(cid:243)prias do desporto, inclusivamente do amador. Reconhece por exemplo a existŒncia de prÆticas especificamente desportivas, relativas (cid:224)s leis do jogo ou (cid:224) capacidade de auto-organiza(cid:231)ªo das organiza(cid:231)ıes desportivas, que escapam (cid:224)s regras da concorrŒncia. Por essa razªo a Comissªo nªo considera necessÆria, na presente fase, uma reforma dos tratados a fim de reconhecer a especificidade do desporto amador. (1) «Relat(cid:243)rio de Hels(cid:237)nquia sobre o desporto» Relat(cid:243)rio da Comissªo ao Conselho Europeu na (cid:243)ptica da salvaguarda das actuais estruturas desportivas e da manuten(cid:231)ªo da fun(cid:231)ªo social do desporto no (cid:226)mbito comunitÆrio, documento COM(1999) 644 final. (2) Conclusıes do advogado geral Sr. COSMAS nos processos apensos C-51/96 e C-191/97


title: PREGUNTA ESCRITA E-2768/99 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisión. Mantenimiento de las vías navegables interiores de Europa.

eurovoc_concepts:
European Union
common transport policy
competence of the Member States
inland waterway shipping
network of navigable waterways
trans-European network

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/47 (cid:129) que el principio de continuidad territorial, objetivo de las subvenciones mencionadas, se basa naturalmente en la calidad y cantidad de los servicios mar(cid:237)timos indicados; (cid:129) que en Italia las conexiones desde Cerdeæa y con destino a Cerdeæa, operadas por la compaæ(cid:237)a Tirrenia, y desde las islas menores y con destino a las mismas, operadas por las compaæ(cid:237)as Caremar, Toremar y Siremar, se llevan a cabo en los œltimos tiempos con prototipos de unidades de alta velocidad denominadas «hsc»; (cid:129) que las compaæ(cid:237)as mar(cid:237)timas citadas encargadas de dichos servicios se benefician de las subvenciones de que se trata; (cid:129) que, no obstante, los mencionados prototipos «hsc», debido a sus caracter(cid:237)sticas espec(cid:237)ficas de construcci(cid:243)n, no s(cid:243)lo presentan, al parecer, mayores limitaciones de navegaci(cid:243)n en igualdad de condiciones meteorol(cid:243)gicas adversas con respecto a los transbordadores y ferrys tradicionales, sino que permanecen con frecuencia inoperativos debido a labores de mantenimiento extraordinarias; (cid:129) que las limitaciones a la navegaci(cid:243)n y los frecuentes per(cid:237)odos en que los prototipos «hsc» de las compaæ(cid:237)as mencionadas se encuentran inoperativos contravendr(cid:237)an el principio de continuidad territorial, fundamental para la concesi(cid:243)n de las subvenciones, ¿Puede comprobar la Comisi(cid:243)n si es cierto todo lo expuesto anteriormente? ¿Puede intervenir, si procede, ante las autoridades competentes para que los servicios mar(cid:237)timos para las islas se atengan, por calidad y cantidad, al principio de continuidad territorial, sobre cuyo cumplimiento se determina la procedencia de las subvenciones? Respuesta de la Sra. de Palacio En nombre de la Comisi(cid:243)n (3 de marzo de 2000) En lo que respecta al principio de continuidad territorial, la Comisi(cid:243)n desea seæalar que el respecto de este principio es competencia nacional. En lo que respecta a la ayuda de Estado no C 64/99 (ex NN 68/99), la Comisi(cid:243)n estÆ examinando actualmente los pagos de subvenciones a «Gruppo Tierrenia». La iniciaci(cid:243)n del procedimiento de investigaci(cid:243)n se public(cid:243) en el Diario Oficial (1). La Comisi(cid:243)n no ha terminado aœn el procedimiento de investigaci(cid:243)n, por lo que aœn no es posible pronunciarse sobre la exactitud de las afirmaciones contenidas en la pregunta de su Seæor(cid:237)a, en particular sobre el uso de barcos de alta velocidad. Ahora bien, en el marco del procedimiento anteriormente mencionado, la Comisi(cid:243)n va a tomar en cuenta los aspectos relacionados con el uso de barcos de alta velocidad. (1) DO C 306 de 23. 10. 1999. (2000/C 330 E/052) PREGUNTA ESCRITA E-2768/99 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Mantenimiento de las v(cid:237)as navegables interiores de Europa La red europea de v(cid:237)as navegables interiores constituye, en la medida en que la usa intensivamente la navegaci(cid:243)n interior, una contribuci(cid:243)n importante y compatible con el medio ambiente a la soluci(cid:243)n de la problemÆtica de la movilidad, dado que la navegaci(cid:243)n interior contiene todas las posibilidades para desviar a una parte del transporte de mercanc(cid:237)as por carretera hacia el transporte por v(cid:237)as navegables. Sin embargo, el transporte por v(cid:237)as navegables afronta el problema de que una parte importante de la red europea de v(cid:237)as navegables, concretamente las pequeæas v(cid:237)as navegables, no se mantienen ni se dragan suficientemente, por lo que se atascan poco a poco. Para crear una red densa de v(cid:237)as navegables que sirviese a la zona mÆs extensa posible, las autoridades deber(cid:237)an hacer lo necesario para que todas estas v(cid:237)as navegables ofreciesen como m(cid:237)nimo un calado de 2,5 metros. ¿Puede comunicar la Comisi(cid:243)n si estÆ dispuesta a desarrollar una iniciativa para respaldar y mantener abierta una gran parte de los canales (menores) europeos con un calado m(cid:237)nimo de 2,5 metros? C 330 E/48 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 Respuesta de la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (14 de marzo de 2000) La Comisi(cid:243)n estÆ segura de que las v(cid:237)as interiores de navegaci(cid:243)n pueden contribuir de manera substancial a solucionar los problemas de movilidad, aliviando donde sea conveniente, el transporte de mercanc(cid:237)as de las carreteras y v(cid:237)as de ferrocarril congestionadas. Considera que las v(cid:237)as interiores de navegaci(cid:243)n son rentables y seguras y suponen un medio de transporte ecol(cid:243)gico y que, ademÆs, dispone de suficiente infraestructura y capacidad para albergar buques. A nivel comunitario, las v(cid:237)as interiores de navegaci(cid:243)n se tratan dentro del marco de la red transeuropea de transportes (RTE-T). En este contexto, el Parlamento y el Consejo adoptaron en 1997 unas pautas comunitarias para el desarrollo de la RTE-T (1). Estas directrices permiten identificar la red de v(cid:237)as interiores de navegaci(cid:243)n transeuropea, los principales estrechamientos y los tramos sin conexi(cid:243)n. Para asegurar la interconexi(cid:243)n y el acabado de esta red, el presupuesto de RTE-T ha financiado recientemente un nœmero considerable de proyectos de interØs comœn. Sin embargo, la Comunidad solo contribuirÆ a financiar los proyectos que formen parte de la red de v(cid:237)as interiores de navegaci(cid:243)n transeuropeas y estas a su vez consisten solo en las principales rutas del sistema de transporte europeo. No es una «buena» red de v(cid:237)as y no incluye las v(cid:237)as internas de navegaci(cid:243)n menores. De la misma manera, la Comunidad solo apoyarÆ el desarrollo de infraestructuras nuevas o reacondicio- nadas, y no el mantenimiento de las ya existentes. De acuerdo con el principio de subsidiariedad, los Estados miembros interesados son responsables del desarrollo del conjunto de su red de v(cid:237)as navegables y de la mejora y mantenimiento de sus v(cid:237)as interiores de navegaci(cid:243)n. (1) DO L 228 de 9. 9. 1996. (2000/C 330 E/053) PREGUNTA ESCRITA E-2769/99 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Inclusi(cid:243)n de proyectos de navegaci(cid:243)n interior en la lista de prioridades de las redes transeuropeas (RTE) El problema de la movilidad es cada vez mayor. Nuestras carreteras se estÆn atascando. Como consecuencia son cada vez mÆs frecuentes las sugerencias de confiar una parte cada vez mayor del transporte de mercanc(cid:237)as al ferrocarril o a las v(cid:237)as navegables. Al leer la lista que contiene las prioridades para el desarrollo de redes transeuropeas (RTE), se constata que el transporte por v(cid:237)as navegables, mÆs concretamente haciendo uso de buques de navegaci(cid:243)n interior, s(cid:243)lo figura como tercera o cuarta prioridad. Esto es tanto mÆs extraæo cuanto que esta forma de transporte de mercanc(cid:237)as es muy compatible con el medio ambiente, relativamente barata y sumamente eficaz. Por otra parte, la navegaci(cid:243)n interior afronta una serie de importantes problemas infraestructurales, entre ellos la existencia de gran nœmero de cuellos de botella y la falta de una serie de enlaces entre puertos importantes y el territorio servido por ellos. 1. ¿Puede comunicar la Comisi(cid:243)n si comparte el punto de vista de que un mejor respaldo (infraes- tructural) de la navegaci(cid:243)n interior puede constituir una importante contribuci(cid:243)n a la soluci(cid:243)n del problema de la movilidad? ¿Puede comunicar si estÆ dispuesta a considerar mÆs prioritarias la supresi(cid:243)n de una serie de cuellos 2. de botella o la construcci(cid:243)n de determinadas nuevas v(cid:237)as navegables a la hora de desarrollar las RTE? ¿Puede comunicar si estÆ dispuesta a proceder a una concertaci(cid:243)n con la Organizaci(cid:243)n europea de 3. gabarreros (Europese Schippersorganisatie)? ¿Puede comunicar si dispone de un resumen de los principales problemas infraestructurales en 4. materia de navegaci(cid:243)n interior? En caso afirmativo, puede facilitar un ejemplar de dicho resumen?


title: WRITTEN QUESTION E-2820/99 by Helle Thorning-Schmidt (PSE) to the Commission. Asbestos ban.

eurovoc_concepts:
air quality
asbestos
directive (EU)
environmental protection
health risk
market approval
occupational safety
pollution control measures

text: C 330 E/56 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 New maritime borders can show that they are able to develop the close partnerships envisaged under Interreg IIIA as well as produce specific concrete outputs. They have: (cid:129) long-standing and developed links across the maritime border, including ferry and commercial links; (cid:129) support and commitment to cross-border cooperation from multisectoral local partnerships. Would the Commission consider introducing the necessary flexibility into the Interreg Guidelines so that these additional maritime border regions can benefit from this funding programme? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (10 February 2000) Under the draft communication from the Commission to the Member States laying down guidelines for a Community Initiative (Interreg) for the 2000-06 programming period, approved by the Commission on 13 October 1999 (1), cooperation between maritime regions will be developed under the three strands provided for in the Initiative: cross-border cooperation (strand A), transnational cooperation (strand B) and interregional cooperation (strand C). The primary aim of strand A is to promote cross-border cooperation between neighbouring local and regional development authorities, i. e. between areas with land borders. As in the past, some maritime regions will be eligible also, as an exception, for this form of cooperation. The indicative list of priorities and measures eligible under strand A indicates clearly that the majority could be applied in border regions separated by a sea or a maritime route only with considerable difficulty. By contrast, all maritime regions will be eligible under the other two strands. In the case of transnational cooperation, each maritime region will be able to take part in one or two programmes covering a cooperation region such as the North Sea or the Atlantic Area. The list of priorities and measures planned for this strand is exhaustive but includes major possibilities for developing and strengthening cooperation between maritime regions, such as promoting intermodality of more environmentally compatible means of transport, in particular maritime transport, inland waterway transport and rail transport. In order to meet the requests from the regions concerned, the Commission is planning to introduce greater flexibility in the measures eligible for cooperation between maritime regions into the final guidelines. The Interreg programme will thus cover the various types of cooperation, and in particular offer those regions the possibility of a specific priority within the future Interreg III B programmes. (1) COM(1999) 479 final. (2000/C 330 E/061) WRITTEN QUESTION E-2820/99 by Helle Thorning-Schmidt (PSE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Asbestos ban What action has the Commission taken and what action does it intend to take to introduce a ban on the use of asbestos in the EU? 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/57 Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (24 February 2000) The Commission adopted Directive 1999/77/EC on 26 July 1999 adapting to technical progress for the sixth time Annex I to Council Directive 76/769/EEC on the approximation of the laws, regulations and administrative provisions of the Member States relating to restrictions on the marketing and use of certain dangerous substances and preparations (asbestos) (1) introducing a ban on the marketing and use of all forms of asbestos from 1 January 2005, at the latest. There are only very limited exceptions and these will be reviewed by the Commission before 1 January 2003. In the light of the ban, the Commission is reviewing Directive 83/477/EEC, as amended by Council Directive 91/382/EEC of 25 June 1991 on the protection of workers from the risks related to exposure to asbestos at work (second individual Directive within the meaning of Article 8 of Directive 80/1107/ EEC) (2). (1) OJ L 207, 6. 8. 1999. (2) OJ L 206, 29. 7. 1991. (2000/C 330 E/062) WRITTEN QUESTION E-2821/99 by Herbert B(cid:246)sch (PSE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Administrative investigations by the European Anti-Fraud Office at the European Central Bank and the European Investment Bank Article 4(1) of Regulation (EC) No 1073/1999 (1) of the European Parliament and of the Council of 25 May 1999 concerning investigations conducted by the European Anti-Fraud Office (OLAF) requires all institu- tions, bodies, offices and agencies of the European Union to adopt decisions setting out the procedures for internal investigations by OLAF for which the regulation does not already provide. At its meeting of 8 October 1999 the Council of Economics and Finance Ministers regretted that neither the European Central Bank nor the European Investment Bank had adopted such decisions. The Council called on the Commission to consider, on the basis of Article 211 of the EC Treaty, what legal steps were needed to ensure the full application of the regulation. In the meantime the European Central Bank has published a decision on fraud prevention (1999/726/ EC) (2), and on 16 November 1999 the European Investment Bank forwarded a decision on cooperation with OLAF. Does the Commission believe that these decisions satisfy the requirements of Article 4(1) of the regulation? If not, what steps does it intend to take to ensure that the two Banks comply with the regulation? (1) OJ L 136, 31. 5. 1999, p. 1. (2) OJ L 291, 13. 11. 1999, p. 36


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2797/99 esittäjä(t): Marjo Matikainen-Kallström (PPE-DE) komissiolle. Naiskaupan kitkeminen Euroopan unionista.

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/111 varojen v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n, komissio vaatii n(cid:228)m(cid:228) varat maksettaviksi takaisin. Komission mielest(cid:228) tutkimus- komitean raportin ja p(cid:228)(cid:228)telmien perusteella olisi selvitett(cid:228)v(cid:228), mihin toimiin on ryhdytt(cid:228)v(cid:228) t(cid:228)llaisten onnettomuuksien ehk(cid:228)isemiseksi vastaisuudessa. (2000/C 303 E/108) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2797/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Naiskaupan kitkeminen Euroopan unionista Kansainv(cid:228)lisen siirtolaisj(cid:228)rjest(cid:246)n IOM:n mukaan maailmassa joutuu vuosittain yli puoli miljoonaa naista tutkimuksen mukaan kasvussa. Euroopan unionissakin ongelma on orjakaupan uhriksi. M(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat havaittu vakavaksi (cid:129) It(cid:228)- ja Keski-Euroopan ex-kommunistimaista on tuotu suuria m(cid:228)(cid:228)ri(cid:228) naisia etenkin Belgiaan, Hollantiin ja Saksaan. Mihin uusiin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) tehostaakseen naiskaupan vastaista taistelua? Mill(cid:228) keinoin komissio aikoo tehostaa Daphne- ja Stop-ohjelmien kautta teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)t(cid:228) niin, ett(cid:228) my(cid:246)s Europolin tuoma lis(cid:228)arvo saadaan paremmin hy(cid:246)dynnetty(cid:228)? Ant(cid:243)nio Vitorinon komission puolesta antama vastaus (6. maaliskuuta 2000) EU on vuodesta 1996 toteuttanut useita naiskaupan torjuntaan tarkoitettuja aloitteita, joihin sis(cid:228)ltyv(cid:228)t mm. kaksi tiedonantoa (1), ihmiskaupan ja lasten seksuaalisen hyv(cid:228)ksik(cid:228)yt(cid:246)n vastaista toimintaa koskeva yhtei- nen toiminta (2), Daphne-aloite ja Stop-ohjelma (3). Alalla hiljattain tapahtunut kehitys on osoittanut, ett(cid:228) EU on valmis my(cid:246)s uusiin aloitteisiin. Vuoden 1999 lokakuussa pidetyn Tampereen Eurooppa-neuvoston p(cid:228)(cid:228)telmiss(cid:228) todetaan selv(cid:228)sti, ett(cid:228) valtioiden ja hallitusten p(cid:228)(cid:228)miehet haluavat vahvistaa valmiuksia torjua ihmiskauppaa. Lis(cid:228)ksi niiss(cid:228) mainitaan naiskauppa yhten(cid:228) erityisen t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) alana, kun pyrit(cid:228)(cid:228)n sopimaan yhteisist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelmist(cid:228), syytteeseen asettamisesta ja seuraamuksista. J(cid:228)senvaltioita kehotetaan niin ik(cid:228)(cid:228)n perustamaan yhteiset tutkintaryhm(cid:228)t (joihin Europol osallistuu) ihmiskaupan torjumiseksi. Komissio puolestaan aikoo tehd(cid:228) yksityiskohtaisia ehdotuksia, joiden avulla voidaan l(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) ihmiskaup- paan ja lasten seksuaaliseen hyv(cid:228)ksik(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyv(cid:228)(cid:228) EU-maiden rikoslains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Ehdotuksissa otetaan my(cid:246)s huomioon mahdollisuus my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) v(cid:228)liaikaisia oleskelulupia uhreille, jotka ovat valmiit esiintym(cid:228)(cid:228)n todistajina oikeudessa. Lis(cid:228)ksi komissio aikoo laatia ehdotuksen Stop-ohjelman uusimisesta vuosiksi 2001(cid:129)2005. Ehdotus rakentuu alan kehitykselle ja kokemuksille, joita on kertynyt Stop-ohjelman k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton j(cid:228)lkeen (vuodesta 1996). Tarkoituksena on muuttaa ohjelmaa laajentamalla se koskemaan kaikkia ehdokasvaltioita. N(cid:228)in hankkeisiin voi osallistua yhteisty(cid:246)kumppaneita my(cid:246)s kyseisist(cid:228) maista ja yhteisty(cid:246)t(cid:228) voidaan lujittaa entisest(cid:228)(cid:228)n. Europol on osallistunut Stop-ohjelman hankkeisiin yh(cid:228) tiiviimmin ja voi tuoda niihin lis(cid:228)arvoa asiantunte- muksellaan. Vastaisuudessa Europolin on tarkoitus osallistua entist(cid:228) enemm(cid:228)n ihmiskaupan torjuntaan Euroopassa. Vastik(cid:228)(cid:228)n hyv(cid:228)ksytyll(cid:228) Daphne-ohjelmalla (4) (2000(cid:129)2003), joka perustuu Daphne-aloitteeseen, on niin ik(cid:228)(cid:228)n tarkoitus tukea naisiin ja lapsiin kohdistuvan v(cid:228)kivallan kaikkien muotojen ehk(cid:228)isemist(cid:228). Ohjelmassa kiinnitet(cid:228)(cid:228)n erityist(cid:228) huomiota uhreihin, ja se on p(cid:228)(cid:228)asiassa tarkoitettu valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)- C 303 E/112 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 jen organisoimiin hankkeisiin. Rahoitusta voidaan hakea etenkin hankkeisiin, joilla autetaan ihmiskaupan uhreiksi joutuneita naisia ja lapsia. Daphne-ohjelma koskee my(cid:246)s ehdokasvaltioita, joten sen avulla voidaan aiempaa paremmin edist(cid:228)(cid:228) ihmiskaupan torjuntaa. Komissio osallistuu edelleen ihmiskaupan vastaiseen toimintaan useilla kansainv(cid:228)lisill(cid:228) areenoilla, joita ovat esimerkiksi Yhdistyneet Kansakunnat (kansainv(cid:228)lisen j(cid:228)rjest(cid:228)ytyneen rikollisuuden vastaisen yleissopimuk- sen luonnos ja sopimuksen lis(cid:228)p(cid:246)yt(cid:228)kirjat, joista yksi koskee ihmiskauppaa), kahdeksan johtavan teollisuus- maan ryhm(cid:228) (G8) ja Euroopan turva- ja yhteisty(cid:246)j(cid:228)rjest(cid:246) (ETYJ). (1) KOM(96) 567 lopullinen ja KOM(98) 726 lopullinen. (2) EYVL L 63, 4. 3. 1997. (3) EYVL L 322, 12. 12. 1996. (4) EYVL L 34, 9. 2. 2000. (2000/C 303 E/109) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2800/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ingo Friedrich (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisen lehden kaupallinen julkaiseminen Euroopan komissio julkaisee Euroopan yhteis(cid:246)jen virallista lehte(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)isen(cid:228) Eur-Lex-tietokannassa. Euroopan komissio mahdollistaa siten virallisen lehden maksuttoman saatavuuden ja t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) velvollisuu- tensa olla l(cid:228)hell(cid:228) kansalaisia ja pyrki(cid:228) avoimuuteen. Virallinen lehti on kuitenkin saatavilla maksuttomasti vain 45 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) sen julkaisuajankohdasta l(cid:228)htien. 1. Onko komission edun mukaista, ett(cid:228) se julkaisee kansalaisille t(cid:228)rkeit(cid:228) oikeudellisia asiakirjoja kaupallisen palvelimen kautta sen j(cid:228)lkeen, kun julkaisuajankohta on ylittynyt useammalla kuin 45 p(cid:228)iv(cid:228)ll(cid:228)? 2. Kansalaisten kannalta ei ole ymm(cid:228)rrett(cid:228)v(cid:228)(cid:228), miksi EU:n s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)sten ja tiedonantojen saatavuudesta perit(cid:228)(cid:228)n suhteellisen korkea hinta. Esimerkiksi 28 sivun tilaaminen kaupallisen palvelimen, EUDORin, kautta maksaa 8,40 euroa. Miten t(cid:228)m(cid:228) kansalaisilta vaadittava korkea hinta voidaan perustella? 3. Miten komission mielest(cid:228) voidaan varmistaa, ett(cid:228) virallinen lehti on saatavilla s(cid:228)hk(cid:246)isen(cid:228) kauemmin kuin 45 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228) joko maksuttomasti tai edullisemmin? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (24. maaliskuuta 2000) Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen viittaa kysymyksess(cid:228)(cid:228)n pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n komissioon Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisen lehden (EYVL) julkaisijana. Komissio muistuttaa, ett(cid:228) EYVL:n julkaisemista koskevat yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t kuuluvat Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisten julkaisujen toimiston johtokunnan toimivaltaan. T(cid:228)h(cid:228)n johtokuntaan kuuluu Euroopan parlamentin, neuvoston, komission, tuomioistuimen, tilintarkastustuo- mioistuimen, talous- ja sosiaalikomitean sek(cid:228) alueiden komitean edustajia. Johtokunta p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) yksimielisesti toimielinten julkaisujen myynti- ja ilmaisjakelupolitiikan suuntaviivoista, mihin kuuluvat my(cid:246)s virallisen lehden s(cid:228)hk(cid:246)isen jakelun yksityiskohtaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t, joihin arvoisa parlamentin j(cid:228)sen viittaa. Kaupalliset n(cid:228)k(cid:246)kohdat, joita toimielimet soveltavat EYVL:n jakeluun toimielinten ulkopuolelle, perustuvat seuraaviin huomioihin: a) jotka sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t kansalaisia koskevia oikeudellisia velvoitteita, saatetaan Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)lliset yleis(cid:246)n tietoon ilmaiseksi. Loppuk(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228) maksaa vain jakelukustannukset (Internet, CD-ROM, paperi). tekstit, b) Tuotteet ja palvelut, joilla on lis(cid:228)arvoa perusasiakirjoihin verrattuna, ovat yleens(cid:228) maksullisia. Tuottee- seen tai palveluun liittyv(cid:228) lis(cid:228)arvo voi olla monenlaista, esimerkiksi monimutkaisten tietokantojen yhdistely, yksityiskohtaiset ja tehokkaat hakumekanismit ja aiheenmukainen indeksointi. Lis(cid:228)arvoa


title: Proposta modificata di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio relativa all'accesso all'attività degli enti creditizi ed al suo esercizio - (versione codificata) (COM(1999) 109 - C5-0067/1999 - 1997/0357(COD))

eurovoc_concepts:
banking
credit institution
right of establishment

formats: pdf print

text: 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 304/53 TESTI APPROVATI Martedì 18 gennaio 2000 1. Accesso all’attività degli enti creditizi ***I (procedura senza relazione) C5-0067/1999 Proposta modificata di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio relativa all’accesso all’atti- vità degli enti creditizi ed al suo esercizio (versione codificata) [COM(1999) 109 - C5-0067/1999 - 1997/0357(COD)] (Procedura di codecisione: prima lettura) La proposta è approvata. 2. Etichettatura, presentazione e pubblicità dei prodotti alimentari ***I (proce- dura senza relazione) C4-0212/1999 Proposta di direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio relativa al ravvicinamento delle legi- slazioni degli Stati membri concernenti l’etichettatura e la presentazione dei prodotti alimentari, [COM(1999) 113 - C4-0212/1999 - nonché la relativa pubblicità (versione codificata) 1999/0090(COD)] (Procedura di codecisione: prima lettura) La proposta è approvata 3. Sistema delle risorse proprie delle Comunità * (procedura senza relazione) C4-0018/1998 Proposta di regolamento (CE, Euratom) del Consiglio relativo all’applicazione della decisione 94/728/CE, Euratom, relativa al sistema delle risorse proprie delle Comunità europee (versione codificata) [COM(1997) 652 - C4-0018/1998 - 1997/0352(CNS)] (Procedura di consultazione) La proposta è approvata 4. Accordo di pesca CE/Repubblica di São Tomé e Principe * (procedura senza discussione) A5-0106/1999 Proposta di regolamento del Consiglio relativo alla conclusione del protocollo che fissa le possibi- lità di pesca e la contropartita finanziaria prevista nell’accordo tra la Comunità europea e la Repub- blica democratica di São Tomé e Principe sulla pesca al largo di São Tomé e Principe, per il periodo dal 1o giugno 1999 al 31 maggio 2002 (COM(1999) 550 - C5-0305/1999 - 1999/0228(CNS)) La proposta è approvata


title: SKRIFTLIG FRÅGA P-0062/00 från Evelyne Gebhardt (PSE) till kommissionen. Höjning av flygpriser.

eurovoc_concepts:
air freight rate
civil aviation
infringement of EU law
price increase
transport company
travel agency
unlawful agreement

text: C 280 E/166 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 februari 2000) Som parlamentsledamoten s(cid:228)kert vet (cid:228)r fr(cid:229)gan om vilka kulturella och etniska grupper som skall tas upp i fr(cid:229)geformul(cid:228)r om lika m(cid:246)jligheter inte i sig en fr(cid:229)ga om gemenskapslagstiftning. I parlamentets och r(cid:229)dets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd f(cid:246)r enskilda personer med avseende p(cid:229) behandling av personuppgifter och om det fria fl(cid:246)det av s(cid:229)dana uppgifter (1) f(cid:246)rbjuds dock uttrycklingen behandling av personuppgifter som avsl(cid:246)jar ras eller etniskt ursprung, politiska (cid:229)sikter, religi(cid:246)s eller filosofisk (cid:246)vertygelse, medlemskap i fackf(cid:246)rening samt uppgifter som r(cid:246)r h(cid:228)lsa och sexualliv. Detta f(cid:246)rbud g(cid:228)ller inte i ett begr(cid:228)nsat antal fall, bland annat om den ber(cid:246)rda personen har l(cid:228)mnat sitt samtycke. Under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att de villkor som fastst(cid:228)lls i direktivet uppfylls anser kommissionen att insamlande av statistik om diskriminering p(cid:229) grund av ras eller etniskt ursprung, vare sig den (cid:228)r faktisk eller f(cid:246)rmodad, kan vara ett viktigt bidrag till arbetet med att s(cid:228)kerst(cid:228)lla likabehandling och lika m(cid:246)jligheter. Det f(cid:246)rslag till r(cid:229)dets beslut om inr(cid:228)ttande av gemenskapens handlingsprogram mot diskriminering 2000(cid:129)2001 som antogs av kommissionen den 25 november 1999 (2) inneh(cid:229)ller en del som g(cid:228)ller insamlande och analys av uppgifter om s(cid:229)dan diskriminering som programmet g(cid:228)ller, inbegripet diskriminering p(cid:229) grund av ras eller etnisk ursprung. N(cid:228)r det g(cid:228)ller den kategoriuppdelning som skall anv(cid:228)ndas vid s(cid:229)dan (cid:246)vervakning anser kommissionen att det (cid:228)r en fr(cid:229)ga f(cid:246)r de ber(cid:246)rda medlemsstaterna, eftersom det finns olika etniska minoriteter i de olika medlemsstaterna. Kommissionen kan inte under n(cid:229)gra omst(cid:228)ndigheter kommentera formuleringar i politiska partiers interna dokument. (1) (2) EGT L 281, 23. 11. 1995. KOM(1999) 567 slutlig. (2000/C 280 E/189) SKRIFTLIG FR¯GA P-0062/00 fr(cid:229)n Evelyne Gebhardt (PSE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: H(cid:246)jning av flygpriser 1. K(cid:228)nner kommissionen till att de stora europeiska linjeflygbolagen i en gemensam aktion har sagt upp agenturavtalen med resebyr(cid:229)erna och erbjudit nya avtal med s(cid:228)mre villkor, som (cid:228)r desamma i samtliga avtal? 2. K(cid:228)nner kommissionen ocks(cid:229) till att resebyr(cid:229)erna kompenserar sin minskade provision genom att ta ut en ny serviceavgift ((cid:148)transaction fee(cid:148)) av resen(cid:228)rerna, som i egenskap av slutkunder p(cid:229) det s(cid:228)ttet f(cid:229)r betala f(cid:246)r en dold och (cid:246)verenskommen h(cid:246)jning av flygpriserna? 3. H(cid:229)ller kommissionen med om att resen(cid:228)rerna visserligen kan undvika de h(cid:246)jda flygpriserna genom att boka biljetter direkt hos flygbolagen, men att detta samtidigt inneb(cid:228)r att servicen f(cid:246)rs(cid:228)mras och att (cid:229)tskilliga arbetstillf(cid:228)llen p(cid:229) resebyr(cid:229)erna (cid:228)ventyras? 4. Anser kommissionen att s(cid:229)dana pris(cid:246)verenskommelser som drabbar slutkunderna och som (cid:228)ventyrar arbetstillf(cid:228)llena p(cid:229) resebyr(cid:229)erna (cid:228)r f(cid:246)renliga med g(cid:228)llande europeisk lagstiftning? N(cid:228)r och p(cid:229) vilket s(cid:228)tt kommer kommissionen att ingripa om gemenskapslagstiftningen har (cid:246)vertr(cid:228)tts eller om det finns den minsta misstanke om att gemenskapslagstiftningen har (cid:246)vertr(cid:228)tts? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 februari 2000) Kommissionen kan upplysa om att f(cid:246)rh(cid:229)llandet mellan flygbolag och resebyr(cid:229)er aktivt utretts. I ett beslut om ett konkurrens(cid:228)rende (1) klargjorde kommissionen nyligen sin inst(cid:228)llning till flygbolagens provisioner till resebyr(cid:229)erna. I beslutet konstaterades att British Airways s(cid:228)nkt sin grundprovision till de brittiska 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/167 resebyr(cid:229)erna och inf(cid:246)rt ett nytt provisionssystem som skulle ge resebyr(cid:229)erna m(cid:246)jlighet att h(cid:246)ja provisionen om vissa m(cid:229)l n(cid:229)ddes. British Airways nya provisionssystem ans(cid:229)gs i beslutet utg(cid:246)ra missbruk av dominerande st(cid:228)llning p(cid:229) den brittiska resebyr(cid:229)marknaden. Provisionen syftade mer till att g(cid:246)ra resebyr(cid:229)- erna lojala (cid:228)n att ers(cid:228)tta dem f(cid:246)r tj(cid:228)nster eller kostnadsbesparingar som de bist(cid:229)tt British Airways med. Flera klagom(cid:229)l har kommit in om liknande beteenden vid andra flygbolag inom gemenskapen. Kommis- sionen vidtar alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att principerna i beslutet om British Airways skall till(cid:228)mpas (cid:228)ven p(cid:229) andra flygbolag inom gemenskapen. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande har kommissionen dock inga bevis f(cid:246)r att flygbolagen skulle ha samr(cid:229)tt om att s(cid:228)nka sina grundprovisioner samtidigt. Det finns heller inga bevis f(cid:246)r att resebyr(cid:229)erna samr(cid:229)tt om att b(cid:246)rja ta ut s(cid:229)dana nya serviceavgifter som n(cid:228)mns i fr(cid:229)gan. Det (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r inte uppenbart att flygpriserna stiger p(cid:229) det s(cid:228)tt som beskrivs i inriktats p(cid:229) de nya kompletterande provisionssystem som vissa flygbolag inf(cid:246)rt f(cid:246)r att kompensera resebyr(cid:229)erna f(cid:246)r en l(cid:228)gre grundprovision. Kommissionen vill inte uttala sig om konsumenterna hellre b(cid:246)r k(cid:246)pa flygbiljetter direkt hos flygbolagen eller hos resebyr(cid:229)erna. fr(cid:229)gan. Kommissionens insatser har fr(cid:228)mst Kommissionen delar ledamotens oro f(cid:246)r att f(cid:246)rbindelserna mellan vissa flygbolag och resebyr(cid:229)er allvarligt kan p(cid:229)verka andra flygbolag, resebyr(cid:229)er och i slutledet konsumenterna i negativ riktning. ¯tg(cid:228)rder vidtas f(cid:246)r n(cid:228)rvarande f(cid:246)r att relevanta principer i EG-r(cid:228)tten skall f(cid:246)ljas och negativa effekter motverkas. (1) Kommissionens beslut 1999/1973/EG British Airways, (cid:228)nnu ej offentliggjort. (2000/C 280 E/190) SKRIFTLIG FR¯GA P-0063/00 fr(cid:229)n Michael Cashman (PSE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Reducering av merv(cid:228)rdesskattesatsen p(cid:229) reparationer av historiska byggnader Kan kommissionen klarg(cid:246)ra om direktiv 1999/85/EG (1) betr(cid:228)ffande m(cid:246)jligheten att p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:246)k till(cid:228)mpa en reducerad merv(cid:228)rdesskattesats p(cid:229) arbetsintensiva tj(cid:228)nster p(cid:229) n(cid:229)got s(cid:228)tt har p(cid:229)verkat kommissionens st(cid:229)ndpunkt avseende reduceringen av merv(cid:228)rdesskatten p(cid:229) reparationer av historiska byggnader? Kan kommissionen ocks(cid:229) klarg(cid:246)ra sin st(cid:229)ndpunkt n(cid:228)r det g(cid:228)ller reduceringen av merv(cid:228)rdesskattesatsen p(cid:229) reparationer av historiska byggnader? (1) EGT L 277, 28. 10. 1999, s. 34. Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 februari 2000) I princip ger den f(cid:246)r n(cid:228)rvarande g(cid:228)llande gemenskapslagstiftningen inte medlemsstaterna m(cid:246)jlighet att till(cid:228)mpa en reducerad merv(cid:228)rdesskattesats p(cid:229) reparationer av historiska byggnader som s(cid:229)dana. R(cid:229)dets direktiv 1999/85/EG av den 22 oktober 1999 om (cid:228)ndring av direktiv 77/388/EEG betr(cid:228)ffande m(cid:246)jlighet att p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:246)k till(cid:228)mpa en reducerad merv(cid:228)rdesskattesats p(cid:229) arbetsintensiva tj(cid:228)nster (1) g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r de medlemsstater som ingett en beg(cid:228)ran d(cid:228)rom att p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:246)k under perioden 1 januari 2000(cid:129)31 december 2002 till(cid:228)mpa en reducerad skattesats p(cid:229) arbetsintensiva tj(cid:228)nster, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2767/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen. Støtte til kanal- og flodskibe på under 1000 t.

eurovoc_concepts:
common transport policy
inland waterway fleet

text: C 303 E/108 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 (cid:229)ret efter en tidsplan, der er forbundet med udviklingen i forhandlingerne inden for Verdenshandelsorg- anisationen (WTO) og forhandlingerne om det amerikanske frihandelsomr(cid:229)de (FTAA). Det er ikke muligt at forudse, hvor l(cid:230)nge forhandlingerne med Mercosur vil tage. (2000/C 303 E/104) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2767/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Stłtte til kanal- og flodskibe p(cid:229) under 1000 t Det europ(cid:230)iske net af indre vandveje yder, idet det anvendes intensivt af kanal- og flodskibsfarten, et vigtigt og miljłvenligt bidrag til lłsning af mobilitetsproblematikken. Et veludbygget og godt vedligeholdt vandvejsnet kan blive et vigtigt trumfkort for at f(cid:229) en del af vejgodstransporten lagt over p(cid:229) vandvejene. Ud over en god infrastruktur er der imidlertid ogs(cid:229) behov for en veludbygget fl(cid:229)de. EU er i den forbindelse i fłrste r(cid:230)kke g(cid:229)et ind for en forłgelse af de enkelte skibes tonnage gennem et storstilet 10-(cid:229)rigt saneringsprogram (skrotning og udskiftning af gamle skibe med nye). Desuden blev turnusbefragtnings- ordningen afskaffet gennem et direktiv fra 1996. Dette medfłrte et kraftigt fald i fragtpriserne. P(cid:229) trods af produktivitetsstigninger er befragtning i skibe p(cid:229) under 1000 t ikke l(cid:230)ngere rentabel. Man m(cid:229) imidlertid słrge for at opretholde en tilstr(cid:230)kkelig stor fl(cid:229)de af skibe p(cid:229) 1000 t eller derunder. Bl. a. de s(cid:229)kaldte »spitsen« (350-400 t) og »kempenaars« er s(cid:230)rdeles velegnede til at forsyne visse havnes bagland gennem hovedsageligt mindre vandveje. Det samme g(cid:230)lder for forholdsvis mindre fragter. Kommissionen bedes oplyse fłlgende: 1. Hvilken holdning har den til opretholdelsen af en tilstr(cid:230)kkelig stor fl(cid:229)de af skibe p(cid:229) under 1000 t? Hvad vil den v(cid:230)re rede til at foretage for at give denne form for kanal- og flodskibsfart en 2. fremtidschance og indpasse den i en politik, som g(cid:229)r ud p(cid:229) at mindske problemerne med vejgodstrans- porten? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (3. marts 2000) Opretholdelsen af en fl(cid:229)de af skibe p(cid:229) under 1000 ton ved sejlads ad indre vandveje p(cid:229)hviler de 1. erhvervsdrivende inden for sektoren, og Kommissionen har ingen holdning til denne sag. Kommissionen har dog konstateret, at fl(cid:229)dens sm(cid:229) skibe p(cid:229) mindre end 650 ton stadig udgłr 40 % af fl(cid:229)derne i F(cid:230)llesskabet. Den nye kapacitetspolitik for F(cid:230)llesskabets indlandsfl(cid:229)der, der blev indfłrt i april 1999, begunstiger 2. konstruktionen af de mindste skibe, hvis der er brug for det p(cid:229) markedet. Kommissionen tr(cid:230)ffer fortsat foranstaltninger til for transport ad indre vandveje, s(cid:229) denne kan tilbyde konkurrencedygtige alternativer til andre transportm(cid:229)der. fordel (2000/C 303 E/105) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2774/99 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Fremskridt i opfłrelsen af metroen i Athen Kan Kommissionen besvare fłlgende spłrgsm(cid:229)l: 1. Hvor stort var det oprindelige budget for opfłrelsen af metroen i Athen, og hvor meget forventes projektet i sidste ende at komme til at koste?