title: WRITTEN QUESTION E-2748/99 by Gérard Deprez (PPE-DE) to the Commission. Common rules for a denied-boarding compensation system.

eurovoc_concepts:
air transport
application of EU law
consumer information
consumer protection
indemnification
legal process
regulation (EU)
reservation
transport user

text: 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/45 substances (2), which has annulled Council Directive 82/501/EEC of 24 June 1982 on the major-accident hazards of certain industrial activities (3), if the installation concerned could be considered within the definitions set out in Article 2 and 3 of Directive 96/82/EC. Article 4 of Directive 84/360/EEC provides that in respect of installations in operation after 1 July 1987 or built or authorized after that date, (cid:145)an authorization may be issued only when the competent authority is satisfied that: (1) all appropriate preventive measures against air pollution have been taken, including the application of the best available technology, provided that the application of such measures does not entail excessive costs; (2) the use of plant will not cause significant air pollution particularly from the emission of substances referred to in Annex II; (3) none of the emission limit values applicable will be exceeded; (4) all the air quality limit values applicable will be taken into account(cid:146). Article 12 states: (cid:145)The Member States shall follow developments as regards the best available technology and the environmental situation. In the light of this examination they shall, if necessary, impose appropriate conditions on plants authorized in accordance with this Directive, on the basis both of those developments and of the desirability of avoiding excessive costs for the plants in question, having regard in particular to the economic situation of the plants belonging to the category concerned. (cid:146) Article 5 of Directive 96/82/EC, and previously Article 3 of Directive 82/501/EEC, obliges the operator to take all measures necessary to prevent major accidents and to limit their consequences for man and the environment. Article 14 of Directive 96/82/EC, and previously Article 10 of Directive 82/501/EEC,requires the operator, as soon as practicable following a major accident, to inform the authorities and provide them with information on the circumstances of the accident, the dangerous substances involved, the data available for assessing the effects of the accident on man and the environment and the emergency measures taken. In return, the authorities must ensure that any necessary remedial measures are taken by the operator. Furthermore, they must collect all the information necessary for a full analysis of the accident. Not being aware of the situation described by the Honourable Member, the Commission will take the appropriate steps in order to gather detailed information about it and to ensure the observance of Community law. Workers exposed to chemicals are covered by the measures provided by the Community legislation on health and safety at work, such as Council Directives 80/1107/EEC (4), 89/391/EEC (5), 89/654/EEC (6), 89/655/EEC (6), 89/656/EEC (6), 90/394/EEC (7) and 98/24/EEC (8). Such directives lay down minimum requirements under Article 137 of the EC Treaty (ex Article 118A) which are to be applied in the workplace in order to ensure that all the necessary steps have been taken to prevent or adequately control workers(cid:146) exposure to chemicals. (1) OJ L 188, 16. 7. 1984. (2) OJ L 10, 14. 1. 1997. (3) OJ L 230, 5. 8. 1982. (4) OJ L 327, 3. 12. 1980. (5) OJ L 183, 29. 6. 1989. (6) OJ L 393, 30. 12. 1989. (7) OJ L 196, 26. 7. 1990. (8) OJ L 131, 5. 5. 1998. (2000/C 330 E/050) WRITTEN QUESTION E-2748/99 by GØrard Deprez (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Common rules for a denied-boarding compensation system Could the Commission provide information on the extent to which the provisions of Council Regulation 295/91 (1), establishing common rules for a denied-boarding compensation system in scheduled air transport, have been implemented to date? Could it give the following specific information: C 330 E/46 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 1. Which air carriers have notified it of the arrangements they have introduced to fulfil their obligations? 2. How much compensation has actually been received by travellers under these arrangements? 3. How much information is actually available in agencies and/or airports for travellers who have been denied boarding? In addition, knowing that the proposal to amend this regulation is currently blocked in the Council, and given that failure to observe the provisions laid down is clearly very common, does the Commission intend to take legal action or steps of any other kind against airlines which do not observe these provisions, pending the introduction of more effective rules? (1) OJ L 36, 8. 2. 1991, p. 5. Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (21 March 2000) Regulation (EEC) No 295/91 adopted by the Council in 1991 provides for a system whereby the rules to be applied by air transport companies operating from a Community airport are to be notified where boarding is denied. That notification is sent to the Member State concerned and to the Commission at one and the same time. Fifty eight airlines have notified the Commission in this way (see the list sent to the Honourable Member and to the Secretariat General of Parliament). The regulation provides for minimum compensation thresholds (EUR 150 for flights up to 3 500 km and EUR 300 for flights of more than 3 500 km) which may be restricted to the price of the ticket to the final destination. Moreover, it stipulates, in general terms, that the rules applying to air carriers shall be made available to the public at the carriers agencies and check in counters. The airlines and their agencies may choose how best to meet that obligation. At the moment the EC Treaty is not a suitable forum enabling the Commission to prosecute an airline in order to ensure compliance with the compensation rules in individual instances. Since the regulation confers rights that directly favour passengers, these have the option of bringing actions before the national courts in order to secure those rights. The Commission is aware of a relatively restricted number of cases in that area. Moreover, the Member States have the option of applying further penalties where the regulation is infringed. While awaiting the adoption, by the Council, of a proposal from the Commission amending the current regulation (1) and more particularly following the various developments at technological level (electronic ticketing) and also at operational level (alliances among carriers), the Commission recently launched a detailed examination of the stage reached in implementing Regulation (EEC) No 295/91. That examination should produce an inventory of (a) the practices pursued by the airlines and the national authorities in the Member States in order to ensure that such rules are adopted and that passengers are better protected, and (b) of the impact of the above-mentioned developments on the implementation of the rules by the national courts. (1) OJ C 351, 18. 11. 1998. (2000/C 330 E/051) WRITTEN QUESTION E-2761/99 by Mauro Nobilia (UEN) to the Commission (18 January 2000) Subject: Subsidies for ferry services to islands (Article 88(2) of the EC Treaty with regard to subsidy C/64/99 (cid:129) formerly NN 68/99) Having regard to the following: (cid:129) the purpose of the subsidies referred to above is to ensure, in connection with ferry services to islands, territorial continuity between them and the mainland;


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2840/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) alla Commissione. Numero complessivo di domande concernenti la ricerca sul cambiamento climatico pervenute nella prima tornata di inviti a presentare proposte.

eurovoc_concepts:
EU financing
climate change
implementation of the budget
research budget
research expenditure (EU)
research programme
scientific research

formats: html pdf print

text: C 330 E/62 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/067) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2840/99 di Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Numero complessivo di domande concernenti la ricerca sul cambiamento climatico pervenute nella prima tornata di inviti a presentare proposte Qual Ł il numero complessivo di domande pervenute nella prima tornata di inviti a presentare proposte a titolo del Quinto programma quadro che sono state considerate interessanti per le sottosezioni del Quinto programma quadro per quanto riguarda la comprensione del cambiamento climatico? Quante di queste sono state scelte per il finanziamento e quante domande ritenute «buone o eccellenti» sotto il profilo della scienza e della tecnologia non sono state finanziate o scelte ai fini della concessione di un contratto di ricerca? Risposta data dal signor Busquin A nome della Commissione (15 febbraio 2000) Le proposte pervenute nella prima tornata di inviti a presentare proposte a titolo del Quinto programma quadro, relativamente alla comprensione del cambiamento climatico, sono state circa 85, di cui 35 sono state ritenute ammissibili al finanziamento. Purtroppo, dati i fondi a disposizione, solo 15 proposte hanno potuto essere finanziate. (2000/C 330 E/068) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2850/99 di Bartho Pronk (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Conversione delle patenti di guida dei lavoratori migranti La direttiva 91/439/CEE (1) del Consiglio, del 29 luglio 1991, concernente la patente di guida rende possibile la conversione di una patente di guida rilasciata da uno Stato membro in una patente di guida di un altro Stato membro. Gli Stati membri possono altres(cid:236), in determinate circostanze, rinnovare le patenti di guida rilasciate da altri Stati membri. Come funzionano queste disposizioni nella pratica? Dispone la Commissione di 1. riguardo? Quali sono i problemi sollevati? informazioni al Qualora non disponga di 2. intende la Commissione esaminare la situazione, visto che i reclami al riguardo sono numerosi, dato che le amministrazioni nazionali non sempre sono a conoscenza delle disposizioni della direttiva? funzionamento della direttiva, in merito al informazioni (1) GU L 237 del 24. 8. 1991, pag. 1. Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (13 marzo 2000) La direttiva 91/439/CEE del Consiglio, del 29 luglio 1991, concernente la patente di guida (1) prevede all(cid:146)articolo 8, paragrafo 1, che il titolare di una patente di guida possa chiedere la sostituzione della propria patente con una equipollente rilasciata dallo Stato membro nel quale ha acquisito la residenza normale. L(cid:146)articolo 8, paragrafo 3, descrive le procedure che regolano la sostituzione della patente. Tali disposizioni sono state correttamente recepite nelle diverse legislazioni nazionali e non hanno dato luogo a reclami da parte dei cittadini. Per contro, la Commissione riceve un numero considerevole di reclami, petizioni ed altre segnalazioni da cittadini che riscontrano problemi in merito al riconoscimento o al rinnovo della patente di guida in applicazione delle disposizioni che disciplinano il periodo di validit(cid:224) di tale documento e la periodicit(cid:224)


title: Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle - Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta

eurovoc_concepts:
EU research policy
EU statistics
research programme
scientific cooperation

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 18. 1. 2000 COM (2000) 6 lopullinen KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta SISÄLLYS TILANTEEN KARTOITUS JA TAVOITTEET. 4 1. Tutkimus Euroopassa. 4 2. Investoiminen tietämykseen yhä tärkeämpää. 5 3. Julkisista varoista rahoitettava tutkimus. 6 4. Yksityiset investoinnit. 6 5. Tutkimuksen organisointi Euroopassa. 7 6. Selkeästi eurooppalainen politiikka: kohti eurooppalaista tutkimusaluetta. 8 EUROOPPALAINEN TUTKIMUSALUE. 10 1. Aineellisten voimavarojen ja infrastruktuurien optimoiminen Euroopan tasolla. 10 1. 1. Osaamiskeskusten verkottaminen ja virtuaalikeskusten perustaminen. 10 1. 2. Tutkimusinfrastruktuureja lähestymistavan määrittely. 10 eurooppalaisen koskevan 1. 3. Sähköisten verkkojen hyödyntäminen nykyistä paremmin. 11 2. Nykyistä yhtenäisempi julkisten välineiden ja varojen käyttö. 12 2. 1. 2. 2. Kansallisten ja eurooppalaisten tutkimusohjelmien tehokkaampi koordinointi12 Suhteiden lujittaminen tieteellistä ja teknistä yhteistyötä tekevien järjestöjen välillä 3. Yksityisen investointitoiminnan vauhdittaminen. 13 3. 1. 3. 2. 3. 3. Tutkimukseen suunnatun epäsuoran tuen välineiden käytön tehostaminen. 13 Tehokkaiden henkistä omaisuutta suojaavien välineiden kehittäminen. 14 Yritysten perustamiseen ja riskipääoman sijoittamiseen kannustaminen. 14 4. Tieteellistä ja teknistä referenssiaineistoa koskeva yhteinen järjestelmä politiikan täytäntöönpanoa varten. 15 4. 1. Poliittisessa päätöksenteossa tarvittavan tutkimuksen kehittäminen. 15 4. 2. Tieteellistä ja teknistä referenssiaineistoa koskevan yhteisen järjestelmän perustaminen. 15 5. Inhimillisten voimavarojen lisääminen ja niiden liikkuvuuden edistäminen. 16 5. 1. 5. 2. Tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen Euroopassa. 16 Eurooppalaisen ulottuvuuden liittäminen tutkijoiden urakehitykseen. 17 5. 3. Naisten lukumäärän kasvattaminen ja naisten aseman parantaminen tutkimuksessa. 17 2 5. 4. Tutkimuksen ja tieteellisen uran kiinnostavuuden lisääminen nuorten kannalta. 18 6. Dynaaminen, avoin ja tutkijoiden ja investoijien kannalta houkutteleva Eurooppa 18 6. 1. 6. 2. 6. 3. Alueiden roolin vahvistaminen eurooppalaisessa tutkimuksessa. 18 Länsi-Euroopan ja Itä-Euroopan tiedeyhteisöjen integroiminen. 19 Euroopan tekeminen houkuttelevaksi muiden maiden tutkijoille. 19 7. Yhteiset arvot. 20 7. 1. Tieteellisen ja yhteiskunnallisen aspektin sisältävien kysymysten käsittely eurooppalaisen ulottuvuuden valossa. 20 7. 2. Tieteen ja teknologian etiikkaan liittyviä kysymyksiä koskevan yhteisen näkemyksen muodostaminen. 21 TOIMINTAOLOSUHTEET. 22 1. Toimintatavat ja toiminnan välineet. 22 2. Tarve laajempaan keskusteluun. 23 3. Seuraavat vaiheet. 24 LIITE I. 25 LIITE II. 29 3 KOMISSION TIEDONANTO NEUVOSTOLLE, EUROOPAN PARLAMENTILLE, TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEALLE JA ALUEIDEN KOMITEALLE Kohti eurooppalaista tutkimusaluetta TILANTEEN KARTOITUS JA TAVOITTEET 1 TUTKIMUS EUROOPASSA Juuri alkanut 2000-luku on vielä edeltäjäänsäkin enemmän tieteen ja teknologian aikakausi. Tutkimus ja teknologinen kehittäminen tarjoavat tulevaisuudelle lupauksia nyt enemmän kuin koskaan. Euroopassa tutkimuksen tilanne on kuitenkin huolestuttava. Jos asian korjaamiseen ei paneuduta yhdessä toimien, on vaara, että nykyinen kehityssuunta johtaa globaalistuneessa taloudessa kasvun ja kilpailukyvyn heikkenemiseen ja ero muihin teknologisiin mahteihin kasvaa entisestään. Siirtyminen tietämyspohjaiseen talouteen saattaa Euroopassa jäädä kesken. Miksi näin kielteinen arvio?1 – – – – – 1 2 3 4 Tutkimusmenojen osuus BKT:sta on Euroopan unionissa nykyisin vain 1,8 prosenttia (erot eri maiden välillä ovat suuret), kun se Yhdysvalloissa on 2,8 prosenttia ja Japanissa 2,9 prosenttia. 2 Tämä ero näyttää vain kasvavan. Julkisen ja yksityisen tutkimuksen kokonaismenot olivat vuonna 1998 Yhdysvalloissa noin 60 miljardia euroa suuremmat kuin Euroopan unionissa, kun vuonna 1992 ero oli 12 miljardia euroa. 3 Huipputeknologiatuotteiden kauppataseen alijäämä on Euroopassa kymmenen ja alijäämä näyttäisi edelleen vuoden ajan ollut 20 miljardia euroa vuodessa, kasvavan. Työvoimana ilmaistuna tutkijoiden lukumäärä on Euroopassa vain 2,5 promillea yrityksissä työskentelevien määrästä, kun vastaava luku Yhdysvaltojen osalta on 6,7 promillea ja Japanin osalta 6 promillea. Yhdysvalloissa opiskelevien eurooppalaisten jatko-opiskelijoiden lukumäärä on yli kaksi kertaa suurempi kuin samalla tasolla Euroopassa opiskelevien amerikkalaisten opiskelijoiden lukumäärä4, ja 50 prosenttia Yhdysvalloissa tohtorintutkinnon suorittaneista jää sinne pitkäksi ajaksi, joskus pysyvästi. Tässä tiedonannossa mainitut luvut esitetään täydellisinä liitteen II taulukoissa ja kuvioissa. Tutkimuksen pääosaston ja Eurostatin arvio vuodelle 1998. Eurostatin ja OECD:n tietoihin perustuva tutkimuksen pääosaston arvio. Toinen Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreita koskeva kertomus 1997. 4 – – Taloudellisesta kasvusta kuitenkin 25–50 prosenttia perustuu tutkimukseen ja teknologiaan. Niillä on suuri vaikutus kilpailukykyyn ja työllisyyteen sekä Euroopan kansalaisten elämänlaatuun. Siinä missä teknologinen edistyminen luo työpaikkoja lyhyellä aikavälillä, tutkimus luo niitä myöhemminkin. Siten on vaara, että nykyinen suuntaus panostuksessa tutkimukseen vaikuttaa haitallisesti työllisyyden kehittymiseen tulevina vuosina. Euroopassa investoidaan tietämyksen edistämiseen yhä vähemmän, ja lisäksi eurooppalaisten mielikuva tutkimuksesta ei ole nykyisin yhtä myönteinen kuin ennen. Tieteen edistyminen näyttää synnyttävän yhtä paljon ahdistusta kuin toivoa, ja tutkijat ja kansalaiset loittonevat yhä kauemmas toisistaan. Eurooppa tuottaa kuitenkin kolmasosan maailman tutkimustiedosta. Se on etulinjalla esim. lääketieteellisessä tutkimuksessa ja kemiassa. Teknologian saavutuksiin taas voidaan lukea huomattava edistyminen mm. ilmailuteollisuudessa ja televiestinnässä. Tämä potentiaali on säilytettävä, sitä on lisättävä ja käytettävä hyödyksi mahdollisimman tarkoin. On siis aika käydä asiasta perinpohjainen keskustelu ja määritellä tältä pohjalta sellainen politiikka, jolla eurooppalainen tutkimus saadaan uudelleen vireäksi. 2 INVESTOIMINEN TIETÄMYKSEEN YHÄ TÄRKEÄMPÄÄ Menneen vuosituhannen viimeisinä vuosina olemme siirtyneet tietämysyhteiskuntaan. Taloudellinen ja yhteiskunnallinen kasvu nojaa nimenomaan tietoon sen eri muodoissa, tiedon tuotantoon, hankintaan ja käyttöön. ja Tieteellinen tutkimus aivan erityisen keskeisiä teknologinen kehittäminen ovat yhteiskunnan toiminnan kannalta. Tämä merkitys käy jatkuvasti yhä ilmeisemmäksi vastattaessa yhteiskunnan vaatimuksiin ja huolehdittaessa yhteiskunnan tarpeista, etenkin jos ne liittyvät työn kehittämiseen ja uusiin elämäntapoihin ja toimintamuotoihin. Tutkimus ja teknologia ovat yhdessä yksi taloudellisen kasvun ja kilpailukyvyn vetureista, sillä ne luovat uusia tuotteita ja menetelmiä sekä uusia markkinoita. Ne ovat ensisijaisia välineitä eurooppalaisten yritysten nykyaikaistamisessa ja välttämättömiä Euroopalle sen vahvistaessa kilpailuasemiaan. Kaiken kaikkiaan tutkimus ja teknologia vaikuttavat sekä suoraan että välillisesti työllisyyden säilymiseen ja paranemiseen. Seuraavassa tästä joitakin esimerkkejä: – – – Pelkästään Euroopassa bioteknologiaan perustuvien tuotteiden markkinoiden arvon, joka nykyisin on noin 60 miljardia euroa vuodessa, odotetaan kasvavan seuraavien viiden vuoden kuluessa 250 miljardiin euroon. Useimmat uusista työpaikoista, joita Yhdysvalloissa on vuodesta 1991 syntynyt vuosittain kaksi miljoonaa, on luotu jollakin huipputeknologian alalla, erityisesti hyvät kasvumahdollisuudet omaavissa pk-yrityksissä. työllisyys Parhaiten tuotannonaloilla, ilmailuteollisuudessa ja bioteknologiassa. on paranemaan joilla tutkimus- ja kehittämistyö on aktiivista, kuten lääke- ja pysymään ennallaan saatu jopa tai 5 – Työttömyys on yleensä vähäisintä sellaisilla Euroopan alueilla, voimakkaimmin panostavat tutkimukseen. joilla yritykset Eurooppa-neuvosto on korostanut viime vuosien aikana useaan otteeseen sitä merkitystä, joka pitkäjänteisellä tutkimustyöllä ja teknologisella kehittämisellä on kasvuun ja työllisyyteen. Sen on tarkoitus syventää näitä pohdintoja Lissabonissa maaliskuussa 2000 kokoontuvan Eurooppa-neuvoston "työllisyys, kokouksessa, talousuudistus ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus - kohti innovaation ja tiedon Eurooppaa". Euroopan parlamentti puolestaan on useita kertoja tuonut esiin, että Euroopan on lisättävä panostustaan tieteelliseen ja teknologiseen työhön. ylimääräisessä teemana jonka on 3 JULKISISTA VAROISTA RAHOITETTAVA TUTKIMUS Tutkimuksella on tärkeä sija yleisen politiikan täytäntöönpanossa, ja sen merkitys poliittisessa päätöksenteossa on keskeinen. Sellaisilla aloilla kuin terveydenhoito, kestävä kehitys tai ja ydinturvallisuus poliittisissa teollisuuden turvallisuus, elintarvikkeiden turvallisuus valinnoissa ja päätöksissä on tukeuduttava luotettavimpaan tutkimustietoon ja samalla otettava oikeudenmukaisesti ja kokonaisvaltaisesti huomioon kyseiseen asiaan liittyvät taloudelliset ja yhteiskunnalliset näkökohdat. tutkimuslaitokset Perustutkimusta tehdään nykyisin soveltavan tutkimuksen ohella erilaisissa laitoksissa. Sitä tekevät yliopistot, ja näiden muodostamat yhteenliittymät. Joissakin tapauksissa perustutkimuksen tulokset hyödynnetään varsin nopeasti myös käytännössä. Niinpä esimerkiksi terveydenhoidossa käytetään hyväksi molekyylibiologian tai immunologian läpimurtoja. Lisäksi perustutkimuksen pohjalta voidaan kehittää alunperin ennakoimattomia sovellutuksia vuosia tutkimuksen suorittamisen jälkeen ja tutkimusalaan nähden etäisillä aloilla. ja yritykset tapauksissa Yhdysvalloissa tuetaan suurten perustutkimusta tekevien laitosten työtä, ja viime vuosina tätä tukea on monissa umpeen lisätty. jälkeenjääneisyytensä perustutkimuksen alalla, on puolestaan kasvattanut omaa panostustaan jo useita vuosia. Eurooppa tekisi suuren virheen, jos se vähentäisi investointejaan tällä alalla. Tiede on aina ollut ja tulee edelleen olemaan yksi ihmismielen suurimmista ja kiehtovimmista seikkailuista. Se on tulos luovuudesta, joka ei saa päästä katoamaan 2000-luvun Euroopasta. Japani, haluaa kuroa jopa joka 4 YKSITYISET INVESTOINNIT Yksityinen sektori rahoittaa yli puolet ja toteuttaa kaksi kolmasosaa tutkimukseen ja teknologiseen kehittämiseen liittyvästä toiminnasta Euroopassa. Euroopan yksityisen sektorin investoiminen tutkimukseen ja kehittämistyöhön, joka jo oli vähentynyt, on viime vuosina alkanut uudelleen lisääntyä. Kansainvälisten ja eurooppalaisten monikansallisten yritysten panostus on jatkuvasti huomattava ja jopa vahvistumassa entisestään. Talouden globalisaation laativat kansainvälisiä tutkimus- ja kehittämisstrategioita yhdessä myötä nämä yritykset lisääntyvien teollisten yritysyhteenliittymien (fuusiot, yrityskaupat) kanssa. Osa yksityistä sektoria harjoittaa tutkimusta yhä enemmän eurooppalaisella, jopa maailmanlaajuisella tasolla. teknologisten yhdistymien jatkuvasti alalla tällä ja ja Yksityisen sektorin tutkimus- ja kehittämismenojen kasvu on kuitenkin kokonaisuudessaan ollut pienempi kuin tärkeimmillä kilpailijoilla Yhdysvalloissa ja Aasiassa. Tämä johtuu erityisesti siitä, että pienet ja keskisuuret yritykset panostavat tutkimukseen edelleen vähän. Nämä yritykset ovat suurelta osin joko nykyisiä tai mahdollisia tulevia teknologian käyttäjiä, 6 pieniä ja niiden tulevaisuuden määrää niiden teknologisten mahdollisuuksien kehittyminen. On vain tarjoamilla vähän erityismarkkinoilla. Tutkimus- ja kehittämistyön tuloksia markkinoivia yrityksiä perustetaan Euroopassa edelleen verrattain vähän. teknologian kehitetyn yrityksiä, toimivat pitkälle jotka Toisaalta eurooppalaiset rahoitusmarkkinat eivät ole vielä riittävästi ymmärtäneet, millainen taloudellinen arvo liittyy tietoa lisääviin investointeihin. Vaikka innovointiin on alettu Euroopassa sijoittaa yhä enemmän riskipääomaa, nämä sijoitukset ovat edelleen vaatimatonta luokkaa. Tämäntyyppisen pääoman sijoittaminen huipputeknologian aloille ja yritysten perustamiseen on edelleen hyvin vähäistä verrattuna vastaavaan Yhdysvalloissa. Euroopassa on siis vielä parannettava investointiympäristöä tutkimukseen tehtäviä yksityisiä investointeja suosivaksi. 5 TUTKIMUKSEN ORGANISOINTI EUROOPASSA Yhteisön perustamissopimus muodostaa oikeusperustan unionin tukitoimille, jotka liittyvät tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen alalla tehtävään eurooppalaiseen yhteistyöhön. Kansallinen viitekehys on kuitenkin Euroopassa tutkimustoiminnan kannalta tärkein. Erilaisiin tieteellisen ja teknologisen yhteistyön yhteisön laajuisiin tai eri valtioiden yhteisiin eurooppalaisiin aloitteisiin käytetyt varat ovat 17 prosenttia siviilitarkoituksiin liittyvän tutkimuksen julkisista menoista Euroopassa. Tärkein Euroopan tasolla tähän mennessä käytetty väline on unionin tutkimuksen puiteohjelma. Siitä myönnettävän rahoituksen suuruus on kuitenkin vain noin 5,4 prosenttia siviilitarkoituksiin liittyvän tutkimuksen julkisesta rahoituksesta. Vaikka tulokset osoittavat puiteohjelman olevan hyödyllinen väline kansainvälisen yhteistyön edistämisessä, sen avulla ei yksin saada eurooppalaista tutkimustoimintaa organisoitua nykyistä paremmin. tutkimustoiminta Nykytilanteessa eurooppalainen tutkimustoiminta on yksinkertaisesti 15 jäsenvaltion ja kansallisten yhteenlaskettuna. Toiminnan unionin tutkimusjärjestelmien eristyneisyyden ja lokeroituneisuuden sekä lainsäädännöllisissä ja hallinnollisissa järjestelmissä olevien erojen johdosta pienimpienkin tiedon lisäämiseksi tehtyjen investointien vaikutus jää vajaaksi. hajanaisuuden, tavalla "15 + 1 -rakenteesta" on siirryttävä dynaamisempaan järjestelmään, Euroopan tiede- ja teknologia-alan raja-aitojen poistaminen ja sen integroiminen nykyistä paremmin on välttämätöntä, jotta eurooppalainen tutkimus saisi uutta pontta. Nykyisestä jossa jähmeästä yhtenäisemmällä toimet, täytäntöön puiteohjelmaan ja muihin mahdollisiin välineisiin liittyvät unionin toimet sekä valtioiden välistä yhteistyötä toteuttavien organisaatioiden toimet. Tällaisessa järjestelmässä saadaan koottua tarvittava "kriittinen massa" merkittävillä kehittyvillä tiedonaloilla ja samalla voidaan saavuttaa huomattavia säästöjä, kanavoida voimavarat kokonaisuudessaan paremmin ja vähentää sellaisia kielteisiä ulkoisia vaikutuksia, jotka liittyvät etenkin eri tekijöiden huonoon liikkuvuuteen ja toimijoille suunnatun tiedottamisen puutteisiin. jäsenvaltioiden kansalliset pannaan Tietämyksen ja teknologian tarjonnan ja kysynnän markkinat Euroopassa ovat vielä suurelta osin luomatta. Niiden kehittyminen ja toiminta edellyttävät todellisen eurooppalaisen tutkimuspolitiikan määrittelyä. 7 6 SELKEÄSTI TUTKIMUSALUETTA EUROOPPALAINEN POLITIIKKA: KOHTI EUROOPPALAISTA ja Ei voida sanoa, että nyt olisi olemassa eurooppalaista tutkimuspolitiikkaa. Kansallisia ne tutkimuspolitiikkoja muodostaisivat yhtenäistä kokonaisuutta. Tältä osin edistyminen edellyttää lähestymistapaa, joka on aiemmin sovellettua laajempi. Tätä tarvetta voimistaa unionin tuleva laajentuminen. Siihen liittyy näkymä 25-30 jäsenmaan unionista, jossa ei enää voida toimia tähän asti käytetyillä menetelmillä. toteutetaan politiikkaa rinnakkain unionin ilman, että toukokuuta 1999 pidetyssä epävirallisessa Tämä kysymys oli keskeisesti esillä 20. tutkimusasioista vastaavien ministerien kokouksessa, tilaisuus jossa ministereillä oli keskustella tiedeyhteisöä edustavien asiantuntijoiden kanssa. Asian tärkeyden vahvisti myös 2. joulukuuta 1999 kokoontunut tutkimusneuvosto. Euroopan parlamentti puolestaan on jo useita vuosia kiinnittänyt kasvavaa huomiota kysymykseen tutkimustoiminnan organisaatiosta unionissa. Tässä tiedonannossa pyritään selvittämään, kuinka olisi edettävä eurooppalaisen tutkimuksen organisoimiseksi nykyistä paremmin ja tehdään aiheesta ehdotuksia harkittavaksi ja keskustelujen pohjaksi. Pidemmälle kehiteltynä ajatuksena on eurooppalaisen tutkimusalueen perustaminen. Ajatus ei ole uusi, mutta tarvittavat edellytykset tutkimusalueen toteuttamiseksi näyttäisivät nyt olevan olemassa. Kuinka määritellä "eurooppalainen tutkimusalue"? Siihen liittyvät erityisesti seuraavat asiat: – – – – – – Euroopassa ja perustaminen käyttämällä uusia interaktiivisia viestintävälineitä. osaamiskeskusten verkottaminen olevien virtuaalikeskusten Suurten eurooppalaisten tutkimusinfrastruktuurien tarpeisiin ja rahoitustapoihin sovellettava yhteinen tarkastelutapa. Jäsenvaltioiden kansallisella tasolla ja Euroopan tasolla tehtävän tutkimustyön yhteensovittaminen, ja suhteiden lujittaminen tieteellistä ja teknologista yhteistyötä Euroopassa tekevien organisaatioiden välillä. Tutkimukseen ja innovointiin investoimista edistävien välineiden ja keinojen käyttö nykyistä tehokkaammin: epäsuoran tuen järjestelmät (joiden on oltava valtiontukia koskevien yhteisön sääntöjen mukaisia), patentit, riskipääoma. Tieteellistä referenssiaineistoa perustaminen politiikan täytäntöönpanoa varten. teknistä ja koskevan yhteisen järjestelmän Inhimillisten voimavarojen lisääminen ja niiden liikkuvuuden parantaminen. – – – Tutkijoiden liittäminen tutkijoiden urakehitykseen. liikkuvuuden lisääminen ja eurooppalaisen ulottuvuuden Naisten tutkimuksessa. osallistumisen lisääminen ja naisten aseman parantaminen Tutkimuksen ja tieteellisen uran kiinnostavuuden lisääminen nuorten kannalta. 8 – – – – Eurooppalaisen yhteenkuuluvuuden lujittaminen tutkimuksen alalla tietämyksen siirtämisestä alueellisella ja paikallisella tasolla saadun parhaan kokemuksen pohjalta sekä alueiden aseman vahvistaminen eurooppalaisessa tutkimustoiminnassa. ja Itä-Euroopan tiedeyhteisöjen, yritysten ja tutkijoiden lähentäminen Länsi- toisiinsa. Muun maailman tutkijoiden kiinnostuksen herättäminen Eurooppaa kohtaan. Tieteeseen ja teknologiaan liittyvien yhteisten sosiaalisten ja eettisten arvojen edistäminen. Kysymyksiä, joita vielä ei ole saatu asianmukaisesti ratkaistua, on tarkasteltava uudelleen. Esimerkiksi "vaihtelevaa geometriaa" noudattavien toimien ja ohjelmien käynnistäminen Euroopan tasolla ja päättäminen siitä, missä muodossa ne toteutetaan, on kysymys, joka saa aivan uutta terävyyttä, kun sitä tarkastellaan 25-30 jäsenmaata lähitulevaisuudessa laajentuvan Euroopan unionin näkökulmasta. Olisi hyödyllistä tarkastella käsittäväksi uudelleen, mitä toimenpidemahdollisuuksia yhteisön perustamissopimus tässä suhteessa tarjoaa. tarkasteltava perusteellisesti pitkälle ilmailuteollisuuden, Olisi myös Esimerkiksi viestintäteknologian kaltaisilla aloilla monet siviilikäyttöön että maanpuolustukseen liittyville sovellutuksille. "kaksoiskäyttötutkimuksen" mahdollisuuksia. ja tarjota perustan sekä kehitettyjen materiaalien tutkimukset saattavat tieto- ja Antamassaan kahdessa tiedonannossa5, joista vuonna 1996 annettu käsitteli teollisuutta ja vuonna 1997 annettu puolustusta, komissio painotti mahdollisuutta näiden kahden alan synergiavaikutusten hyödyntämiseen sekä halua tehostaa tällä alalla Euroopassa toteutettavien ohjelmien keskinäistä täydentävyyttä. Kölnissä kokoontuneen Eurooppa-neuvoston jälkeen tapahtunut edistyminen kohti yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa asettaa tämän kysymyksen uuteen tarkastelukulmaan ja edellyttää perinpohjaisia keskusteluja aiheesta. lokeroituneisuudesta julkisten Eurooppalaisen tutkimusalueen puuttuminen on ennen kaikkea tutkimusjärjestelmien kansallisten ja tutkimuspolitiikkojen ja unionin tutkimuspolitiikan välillä. Tältä osin on tehtävä paljon työtä, mutta samalla olisi vältettävä luomasta raskaita mekanismeja. Samaan aikaan olisi poistettava esteitä, joita vielä on eri tieteenalojen välillä tai jotka jarruttavat tietojen ja henkilöiden liikkuvuutta akateemisen maailman ja yritysten välillä. koordinoinnista vähäisestä seurausta Vaikka tarkoitus on, että viranomaiset toimenpiteet, ehdotettujen toimenpiteiden vaikutuksen pitäisi näkyä kaikkialla tutkimuksen alalla (julkisessa ja yksityisessä): osaamiskeskukset tuottavat tietoja yritysten hyödynnettäväksi ja samat yritykset tutkimusta ja innovointia varten kuuluvat myönnettävän epäsuoran tuen järjestelmien parantaminen koskee selvästi yksityistä sektoria ja niin edelleen. toisaalta tutkimusinfrastruktuurien käyttäjiin; toteuttavat useimmat 5 KOM(96) 10 ja KOM(97) 583. 9 EUROOPPALAINEN TUTKIMUSALUE6 1. AINEELLISTEN EUROOPAN TASOLLA VOIMAVAROJEN JA INFRASTRUKTUURIEN OPTIMOIMINEN 1. 1. Osaamiskeskusten verkottaminen ja virtuaalikeskusten perustaminen Euroopassa on kansainvälistä huipputasoa olevia osaamiskeskuksia lähes kaikilla aihealueilla ja tieteenaloilla. Niiden erityisosaamista ei kuitenkaan aina tunneta riittävästi asianomaisen maan rajojen ulkopuolella. Tämä koskee erityisesti yrityksiä, joille yhteistyö keskusten kanssa saattaisi olla tuloksellista. Yksi osaamiskeskusten määrittelyssä tavallisesti käytetty peruste onkin niiden kyky tuottaa käyttökelpoisia tietoja talouselämän tarpeisiin. Lukuisten perustutkimuksen ja soveltavan tutkimuksen ongelmien ratkaiseminen edellyttää sekä kriittistä massaa taloudellisten ja inhimillisten voimavarojen osalta että eri tieteenalojen asiantuntijoiden yhteistyötä niin, että näiden erikoistiedot ja -taidot täydentävät toisiaan. Eurooppalaisten osaamiskeskusten kartoittaminen parantaisi kokonaiskuvaa tilanteesta. Unionin jäsenmaissa sijaitsevia eri erikoisalojen keskuksia verkottamalla voitaisiin lisäksi saavuttaa erittäin hyvä suorituskyky. Sähköiset verkot mahdollistavat etätyön muotoja, joiden ansiosta voidaan perustaa todellisia "virtuaalisia osaamiskeskuksia". Ne ovat tyypillisesti monialaisia ja niissä voi olla mukana sekä yliopistoja että yrityksiä. Huippuluokan tulosten saavuttamiseksi on myös varmistettava riittävä kilpailu tutkimuksen alan yksityisten ja julkisten toimijoiden välillä. Monissa jäsenvaltioissa on otettu käyttöön osaamiskeskusten rahoitussuunnitelmia, joissa kilpailu on perustavasti otettu huomioon. Tätä mallia voitaisiin soveltaa koko Euroopan laajuisesti komission ja jäsenvaltioiden yhteistyönä. 1. 2. Tutkimusinfrastruktuureja määrittely koskevan eurooppalaisen lähestymistavan Tutkimusinfrastruktuureilla on Euroopassa keskeinen asema tuotettaessa ja sovellettaessa uusia tietoja. Sekä julkisella että yksityisellä sektorilla toimivat tutkimusryhmät käyttävät hyväkseen yhä enemmän esimerkiksi säteilylähteitä, laskentakeskuksia ja molekyylibiologian tietokantoja. Tämäntyyppisiä jäsenvaltioissa. Niiden perustamiskustannukset ovat korkeat, jotka samoin kuin toimintakustannukset, ylittävät usein yhden yksittäisen maan mahdollisuudet. Lisäksi käyttökapasiteetti on useissa tapauksissa vajaasti hyödynnetty. infrastruktuureja kaikissa on Euroopan tasolla on perustettu ja käytetään nykyisin hyväksi suuria infrastruktuureja. Lisäksi uusien infrastruktuurien tarvetta arvioidaan usein kahdenvälisissä tai monenvälisissä yhteyksissä. Euroopan toteuttanut tutkimusinfrastruktuureja koskevaa tukiohjelmaa. Siitä rahoitetulla toiminnalla on tähän mennessä tuettu ainoastaan tapoja käyttää infrastruktuureita eri maista käsin, uusien välineiden ja varusteiden kehittämistä sekä yhteistyöhankkeita, joiden ansiosta laitosten yhteentoimivuutta voidaan parantaa ja tehostaa niiden toimintoja toisiaan täydentäviksi. puolestaan vuoden unioni usean ajan on jo 6 Toimenpiteiden mahdollisia erityisaiheita koskeva luettelo on liitteessä I. 10 Nyt olisi otettava uusi askel ja kehiteltävä infrastruktuureja koskeva eurooppalainen jossa otetaan huomioon uusien järjestelmien perustaminen, nykyisten lähestymistapa, järjestelmien toiminta sekä pääsy niiden käyttäjäksi. Näillä kolmella alueella olisi kullakin arvioitava (erityisesti rahoitukseen liittyvät) vastuut joka ja varat. Olisi myös arvioitava Euroopan tiedesäätiön (EFS) ja käsittää toimenpiteet OECD:n keräämien tietojen perusteella tarkasti joista olisi huolehdittava eurooppalaisella tasolla, yhteisiä palveluja koskevat tarpeet mukaan lukien. ja vahvistettava suunnitelma, tarpeet, Komissio aikoo järjestää yhteistyössä Euroopan tiedesäätiön kanssa vuoden 2000 jälkipuolella Euroopan tutkimusinfrastruktuureja käsittelevän konferenssin. Tällöin on ehkä mahdollista vahvistaa se toimintakehys, jossa näitä kysymyksiä voidaan käsitellä. 1. 3. Sähköisten verkkojen hyödyntäminen nykyistä paremmin verkot avaavat tutkijoille Sähköiset työskentelymahdollisuuksia: aivan virtuaalilaboratoriot, välineiden etäkäyttö, lähes rajaton pääsy monipuolisiin tietokantoihin. tarjoaa tukea moninaisille Myös alunperin tiedeyhteisön käyttöön kehitetty Internet tiedottamiseen ja tiedonvaihtoon liittyville toiminnoille ja on mahdollistanut lukuisia kaupallisia sovellutuksia. World Wide Web -järjestelmällä, jonka eräs CERNin tutkija kehitti fyysikkojen tarpeisiin, on nykyisin useita kymmeniä miljoonia käyttäjiä. uudenlaisia Tutkimuksen jatkuvasti kasvaviin erityistarpeisiin tarvitaan erityisverkkoja. Yhdysvalloissa tutkijoiden käytettävissä on nykyisin erittäin nopeita laajakaistaisia tiedonsiirtoverkkoja, erityisesti yliopistoissa. Yhdysvaltain tiedeyhteisön, viranomaisten ja yksityisen sektorin hiljattain käynnistämät uudet aloitteet Internet-2 ja Next Generation Internet (NGI) tulevat varmasti lisäämään toimintamahdollisuuksia edelleen. Kuroakseen umpeen välimatkaa, jonka Eurooppa on jäänyt jälkeen tällä alalla, EU tukee hanketta, jossa kansalliset telemaattiset verkot yhdistetään toisiinsa kasvattaen kapasiteettia porrastetusti seuraavasti: 34 Mbit/s, nykytilanteessa 155 Mbit/s, pian 622 Mbit/s ja lopullisena tavoitteena taso Gbit/s, jolla jo tietyt yhteydet Yhdysvalloissa toimivat. Jotta Eurooppa saisi nopeammin kiinni tämän etumatkan sähköisten verkkojen alalla, komissio teki Helsingin huippukokouksessa esityksen eEurope-aloitteesta, jossa asetetaan kunnianhimoiset tavoitteet erityisesti Euroopan kattavan yhteenliittämisen osalta. Aloitteen aikataulu ulottuu nykytilanteesta vuoteen 2005. Yhtenä tavoitteena on kannustaa tutkijoita käyttämään näitä verkkoja hyväkseen mahdollisimman tehokkaasti. ja Euroopan laajuisen Eurooppalaisen tutkimuksen tuottavuuden parantamiseksi yhteistyön organisoinnin helpottamiseksi olisi tässä mielessä edistettävä sähköisten verkkojen käyttöä tutkimuksen eri aloilla sekä eurooppalaisten tutkimusohjelmien yhteydessä että kansallisella tasolla. Tätä varten on tarkoitus edistää tietokantojen kehittämistä ja mahdollisuuksia pitkälle kehitettyjen Internet-palvelujen käyttöön, multimediasisältöjen tuotantoa ja interaktiivisia käyttötapoja, sähköisten välineiden avulla tapahtuvan tutkijoiden yhteistyön uusien muotojen tukemista ennakoimalla näin todellisten "virtuaalisten tutkimuslaitosten" syntyä. Samalla on tarkoitus edistää sekä kansallisella että eurooppalaisella tasolla tutkijoille suunnattua tarjoamista mahdollisuuksista. viestintäteknologian koulutusta tiedotusta tieto- ja ja 11 2. NYKYISTÄ YHTENÄISEMPI JULKISTEN VÄLINEIDEN JA VAROJEN KÄYTTÖ 2. 1. Kansallisten ja eurooppalaisten tutkimusohjelmien tehokkaampi koordinointi Kansalliset tutkimusohjelmat, joilla on usein käytössään huomattavan suuret varat, toteutetaan yleensä toisistaan erillään. Tällaisessa tilanteessa ei niiden käytössä olevista aineellisista ja inhimillisistä voimavaroista saada täyttä hyötyä. Unionin tutkimusohjelmilla on jossain määrin koordinoiva vaikutus Euroopassa tehtävään tutkimustyöhön. Tämä vaikutus vaihtelee alasta riippuen. Ydinfuusion alalla koordinointi on institutionaalista, ja alalle on laadittu integroitu ohjelma. Koordinointia esiintyy myös muilla aloilla, etenkin sellaisilla aloilla, joilta suunnitelmalliset kansalliset ohjelmat puuttuivat kokonaan silloin kun toimet käynnistettiin Euroopan tasolla, tai kapeilla erikoisaloilla, joilla joilla teollisuuden panos ei ole paljon asiantuntemusta Euroopassa. Myös aloilla, tutkimuksessa on jo nyt merkittävä, kuten ilmailualalla, tämä koordinoiva vaikutus saavutetaan todennäköisesti helpommin. Tätä olisi hyvä kehittää edelleen muiden mekanismien avulla. Tutkimuksesta vastaavat jäsenvaltioiden kansalliset suosittaa hyväksyttäväksi viranomaiset ovat päättäneet periaatetta, jonka mukaan kansalliset ohjelmat avataan vastavuoroisesti muista maista tuleville osanottajille. Periaatteen käytännön soveltamista varten olisi toteutettava tarvittavat toimenpiteet. Ohjelmien tavoitteista ja sisällöstä sekä osallistumiskelpoisuudesta ja -ehdoista tiedottamista varten olisi kehitettävä tiedonvaihtomekanismeja ja kattava tehtävä mahdolliseksi myös tiedotusjärjestelmä. Ohjelmiin ehdokasmaille. osallistuminen olisi Useissa maissa, esimerkiksi Portugalissa ja Saksassa, on saatu viime vuosien aikana hyviä tuloksia kokeiluluonteisesta toiminnasta, jossa kansallista tutkimustoimintaa on arvioinut kansainvälinen, pääasiassa muiden maiden asiantuntijoista muodostettu ryhmä. Tällaisia aloitteita olisi edistettävä. Komissio voi toimia tässä aloitteentekijänä ja vauhdittajana ja toimittaa jäsenvaltioille logistista tukea ja oikeudellisia välineitä, jotta eurooppalaista tutkimustoimintaa voitaisiin paremmin koordinoida. 2. 2. Suhteiden lujittaminen tieteellistä järjestöjen välillä ja teknologista yhteistyötä tekevien Eurooppalaisten tutkimusohjelmien rinnalle (jopa ennen niiden perustamista) on viimeksi kuluneiden vuosikymmenten kuluessa perustettu hallitustenvälisellä yhteistyöllä joukko tieteen ja teknologian alalla toimivia eurooppalaisia yhteistyöjärjestöjä (EFS, ESA, EMBO, EMBL, CERN, ESO, ESRF, ILL, EUREKA, COST)7. Näiden järjestöjen välille ja niiden ja unionin tutkimusohjelmien välille on kehittynyt yhteistyötä, joka yleensä on luonteeltaan kahdenvälistä (mainittakoon erityisesti unionin yhteistyö EUREKAn, ESAn ja Euroopan tiedesäätiön kanssa). 7 EFS: Euroopan tiedesäätiö; ESA: Euroopan avaruusjärjestö; EMBO: Euroopan molekyylibiologian järjestö; EMBL: Euroopan molekyylibiologian laboratorio; CERN: Euroopan ydintutkimuskeskus; ESO: Euroopan eteläinen observatorio; ESRF: Euroopan synkronisäteilyn tutkimuslaitos; ILL: Laue-Langevin-instituutti; COST: Tieteellisen ja teknisen tutkimuksen eurooppalainen yhteistyö. 12 Näillä järjestöillä on suuri merkitys tutkimukselle ja teknologiselle kehittämiselle Euroopassa. Niillä on samoja ongelmia (rahoitus, Keski- ja Itä-Euroopan tutkijoiden integroiminen, vuoropuhelu Yhdysvaltojen kanssa), ja olisi hyödyllistä tarjota niille toimintakehys, jossa olisi mahdollista keskustella kunkin järjestön roolista eurooppalaisen tieteen ja teknologian alalla ja niiden keskinäisistä ja niiden ja unionin välisistä suhteista. Ensisijaisesti olisi siis luotava edellytykset näiden järjestöjen poliittiselle vuoropuhelulle. Sen foorumina voisi olla järjestöjen ylimmistä vastuuhenkilöistä muodostettu, säännöllisin väliajoin kokoontuva neuvosto. Tällaisen neuvoston olemassaolo myötävaikuttaisi myös siihen, että Euroopan kansalaisille ja Euroopan ulkopuolisille toimijoille välittyy tieteen ja teknologian alalla yhtenäisempi kuva Euroopasta. 3. YKSITYISEN INVESTOINTITOIMINNAN VAUHDITTAMINEN 3. 1. Tutkimukseen suunnatun epäsuoran tuen välineiden käytön tehostaminen Maailmassa käytetään yhä enemmän epäsuoran tuen välineitä, pääasiassa verotuksellisia toimenpiteitä, joilla kannustetaan yrityksiä investoimaan tutkimukseen ja kehittämistyöhön ja perustamaan tutkijoiden ja teknisen henkilökunnan virkoja. Esimerkiksi Yhdysvalloissa ja Kanadassa on käytössä vastaperustetuille yrityksille myönnettävää pitkäaikaista tukea koskevia mielenkiintoisia ohjelmia. Euroopan eri maissa on käytössä hyvin erilaisia mekanismeja. Joissakin maissa niitä käytetään hyvin laajalti, toisissa maissa taas paljon vähemmän. Olisi paikallaan kehittää helppokäyttöisiä järjestelmiä, joista saa tietoa tarjolla olevista mahdollisuuksista. Tutkimukseen ja innovointiin tehtävien yksityisten investointien lisäämiseksi olisi edistettävä erityisesti pk-yritysten hyvien käytäntöjen vaihtoa ja levittämistä sekä innovointia. tutkimukseen tehtävien yksityisten investointien kannalta ovat eri tavoin Olosuhteet suotuisat unionin eri maissa ja alueilla. Tämä voi vaikuttaa monin tavoin niiden väliseen kilpailutilanteeseen. Silloin kun toimenpiteillä on valtiontuen luonne, olisi aina noudatettava valtiontukea koskevia yhteisön sääntöjä. 3. 2. Tehokkaiden henkistä omaisuutta suojaavien välineiden kehittäminen Nykyisin Euroopassa sovellettavan, Euroopan patenttiviraston ja kansallisten virastojen hallinnoiman patenttijärjestelmän perustana ovat kansalliset patentit, jotka ovat voimassa ainoastaan patentin myöntäneissä jäsenvaltioissa. Järjestelmä on kallis, ja patentteihin liittyviä korkeita kustannuksia on pidetty yhtenä merkittävänä esteenä niiden laajalle käytölle Euroopassa. Lisäksi useaan jäsenvaltioon hajautuva patenttien hallinnointi on monimutkaista. Komission tarkoitus on tehdä ehdotus yhteisön patentista, joka kattaisi unionin koko alueen. Kansainvälisellä tasolla komissio valvoo henkistä omaisuutta koskevien TRIPS-sopimusten mukauttamista uusiin teknologisiin saavutuksiin. Eurooppalaiselle tutkimukselle on tärkeää, että yhteisön patentti otetaan käyttöön mahdollisimman pian. Patentin hankinnan tulisi olla helppoa ja sen kustannusten samaa luokkaa kuin joitakin maita kattavan eurooppalaisen patentin kustannukset. Erityisesti olisi pyrittävä alentamaan käännöskustannuksia. Komissio seuraa myös tiiviisti Euroopan patenttijärjestön työtä, joka liittyy Münchenin yleissopimuksen tarkistukseen, voidakseen 13 määrittää, kuinka hakemuksen jättämistä edeltävistä paljastuksista aiheutuvia vaikutuksia voidaan tarkastella Euroopan patenttilain mukaan. Eurooppalaisen tutkimuksen innovaatiovaikutusten tehostamiseksi olisi parannettava julkisten tutkimusohjelmien toteutuksessa sovellettavia henkisen omaisuuden suojaa koskevia järjestelmiä nykyistä asianmukaisemmiksi ja yhtenäisemmiksi. Henkisen omaisuuden suoja voidaan turvata patenttien lisäksi monilla muillakin keinoilla. Ensimmäisen eurooppalaista innovaatiota koskevan toimintaohjelman yhteydessä tehtyjen aloitteiden täydennykseksi voisivat ja eurooppalaiset järjestöt kehittää järjestelmiä tiedotusta ja hyvien käytäntöjen vaihtoa varten tällä alalla. tutkimusta ja innovaatiota tukevat kansalliset 3. 3. Yritysten perustamiseen ja riskipääoman sijoittamiseen kannustaminen Euroopassa tutkijat perustavat huipputeknologian yrityksiä tai osallistuvat pääoman sijoittamiseen verrattain vähän. Tässä suhteessa viime vuosien aikana aluetasolla toteutetuilla hankkeilla, kuten teknologiaopistojen ja yrityshautomojen perustaminen, tietyissä jäsenvaltioissa julkisen sektorin tutkijan aseman muuttamisella, on ollut positiivinen vaikutus. Näitä voidaan vielä täydentää uusilla aloitteilla. tai Lisäksi riskipääoman sijoittaminen huipputeknologian aloille on Euroopassa tunnetusti hyvin vähäistä, tosin jonkin aikaa on ollut nähtävissä myönteistä kehitystä. Nykyisin 650 yritystä noteerataan uusilla eurooppalaisilla arvopaperimarkkinoilla (Euro-NM, EASDAQ ja AIM). Yhdysvalloissa tällaisia yrityksiä on kuitenkin kahdeksan kertaa enemmän. Komissio on viime vuosien aikana tehnyt tässä suhteessa joukon aloitteita pääasiassa ensimmäisen eurooppalaisen innovaatiota koskevan toimintasuunnitelman jatkovaiheessa. Monet näistä I-TEC-hanke, on pantu täytäntöön yhteistyössä Euroopan aloitteista, kuten esim. investointipankin kanssa. Komissio antoi vuonna 1999 kaksi aihetta käsittelevää tiedonantoa8. Se on hiljattain esittänyt jossa keskeisenä asiana on unionissa käytössä olevien välineiden inventointi maaliskuuhun 2000 mennessä. eEurope-aloitteeseen liittyvän toimintasuunnitelman, Monet kansalliset tutkimuskeskukset ja Yhteinen tutkimuskeskus ovat liittyneet yhteen tarjotakseen vastaperustetuille innovoiville yrityksille teknistä tukea ja asiantuntemusta, joita nämä kehittyäkseen tarvitsevat. Tämäntapaisia toimia tarvittaisiin paljon lisää. Olisi myös edistettävä aloitteita, tasoilla toimivia tieteen, teollisuuden ja rahoitusalan edustajia. Nämä aloitteet voitaisiin liittää kansallisiin ja eurooppalaisiin tutkimusohjelmiin, mieluiten yhteensovitetusti. Tästä on jo olemassa lupaavia esimerkkejä, kuten "Investment Forum" tieto- ja viestintäteknologian alalla tai bioteknologiaa ja rahoitusta koskevan foorumin perustaminen. joilla saatetaan yhteen eri 8 KOM(99) 232 ja KOM(99) 493. 14 4. TIETEELLISTÄ JA TEKNISTÄ REFERENSSIAINEISTOA KOSKEVA YHTEINEN JÄRJESTELMÄ POLITIIKAN TÄYTÄNTÖÖNPANOA VARTEN 4. 1. Poliittisessa päätöksenteossa tarvittavan tutkimuksen kehittäminen Tieteellä ja teknologialla on jatkuvasti yhä suurempi merkitys yleisen politiikan, erityisesti unionin politiikan, täytäntöönpanossa. Ne vaikuttavat eri tavoin säädösten laadintaan, ja niillä päätöksenteossa, on ja suurempi merkitys liittyvät esimerkiksi turvallisuuteen sen eri kansainvälisissä neuvotteluissa, muodoissa tai kestävän kehityksen eri osa-alueisiin. poliittisessa joiden aiheet kauppaneuvotteluissa yhä Tutkimus on organisoitava Euroopan tasolla siten, että ennakoidaan ja otetaan huomioon jotka liittyvät yleisen politiikan täytäntöönpanon eri vaiheisiin eli politiikan tarpeet, laadintaan, päätöksentekoon, toimeenpanoon ja valvontaan. On tärkeää, että poliittisen vastuun kantajilla on käytössään mahdollisimman täydelliset ja viimeisimpien tutkimusten mukaiset tarkat tiedot, joiden oikeellisuutta arvioidaan jatkuvasti. Tämän mukaisesti olisi komission itsensä toteuttamissa tutkimuksissa käsiteltävä kansalaisia ja päätöksentekijöitä askarruttavia kysymyksiä, kuten ympäristönsuojelua, elintarvikkeiden turvallisuutta ja kemiallisia valmisteita tai ydinturvallisuutta. Tältä osin eurooppalaisten ohjelmien yhteydessä toteutettuja tutkimuksia olisi hyödynnettävä järjestelmällisesti unionin politiikan eri osa-alueilla ja unionin tutkimustoimintaa kokonaisuudessaan olisi koordinoitava nykyistä paremmin. Olisi myös otettava käyttöön luotettava ja hyväksytty tietojen ja analyysi-, valvonta- ja varmennusmenetelmien validointijärjestelmä ja yhdistettävä Euroopassa asianomaisilla aloilla toimivat osaamiskeskukset verkostoksi. 4. 2. Tieteellistä ja teknistä referenssiaineistoa koskevan yhteisen järjestelmän perustaminen Lainsäädäntötyössä ja joutuessaan selvittämään hätätilanteisiin liittyviä kysymyksiä poliittiset päätöksentekijät, erityisesti Euroopan tasolla, ja laajakantoisia ongelmia. Kansalaisille ja talouden ja yhteiskunnan toimijoille on taattava parempi turvallisuus samalla kun on kyettävä ratkaisemaan ristiriidat eri toimijaryhmien välillä, toisistaan poikkeavat. Kuten komissio on korostanut elintarvikkeiden turvallisuutta käsittelevässä valkoisessa kirjassa9, unionin on onnistuttava palauttamaan yleisön ja kuluttajien luottamus elintarvikealalla (tuotanto, sääntely, valvonta). ratkaisemaan monitahoisia joiden edut useinkin ovat joutuvat Euroopassa asiantuntemusta käytetään päätöksenteon yhteydessä eri tavoin maasta ja alasta riippuen. Elimiä perustetaan jatkuvasti eurooppalaisella ja kansallisella tasolla. Lisäksi pyritään siihen, että asiantuntijat irrottautuvat toiminnassaan pelkästään tieteellisestä asioiden tarkastelusta. Heidän edustamansa tieteenala, heidän oma toiminta-alansa ja kuuluminen johonkin tiettyyn yhteisöön vaikuttavat luonnollisesti siihen, miten he arvioivat ongelmia ja minkälaisia suosituksia he antavat. On välttämätöntä kehittää koko unionin kattava referenssiaineistoa koskeva yhteinen järjestelmä lähinnä yhdenmukaistamalla menetelmiä ja menettelytapoja ja vertaamalla tuloksia. Yhteinen tutkimuskeskus, joka sijaitsee lähellä politiikan laadinnasta vastaavia unionin toimielimiä ja on riippumaton kansallisista ja yksityisistä pyrkimyksistä, voisi 9 KOM(99) 719. 15 tehtävänsä mukaisesti olla keskeinen tekijä kehitettäessä eurooppalaisen tieteellisen ja teknisen referenssiaineiston järjestelmää. Sen muodostamisessa olisivat tukena kansalliset referenssiaineiston keskukset, Euroopan unionin erillisvirastot sekä Euroopan tasolla perustetut tiedekomiteat ja virastot, kuten yleisön kysymyksille avoin ja tiedemaailman jota tunnustama kaupallisista ja poliittisista eduista riippumaton elintarvikevirasto, komissio on esittänyt perustettavaksi vuoteen 2002 mennessä laajan konsultoinnin jälkeen. 5. INHIMILLISTEN EDISTÄMINEN VOIMAVAROJEN LISÄÄMINEN JA NIIDEN LIIKKUVUUDEN 5. 1. Tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen Euroopassa Liikkuvuus on tuloksellinen ja tunnustettu väline tutkijoiden koulutuksessa ja tietämyksen levityksessä. Liikkuvuuden lisäämiseksi toteutetuilla unionin toimilla on ollut suuri menestys. Viime vuosien aikana niistä on hyötynyt ja tulevina vuosina tämän määrän odotetaan kasvavan 13 000 tutkijalla. Tähän asti on kyseessä yleensä ollut koulutus. lähes 8 000 eurooppalaista nuorta tutkijaa, Yleisesti ottaen tutkijat ovat liikkuvampia kuin muu väestö. Tutkijoilla liikkuvuuden arvioidaan olevan noin viisi prosenttia työssä käyvistä, kun vastaava luku muilla ammattiryhmillä on keskimäärin kaksi prosenttia. Luku ei kuitenkaan ole vielä niin korkea kuin se voisi olla eikä myöskään vastaa tarvetta. Yksi merkittävä näkökohta on, etteivät eurooppalaiset tunne muiden maiden tutkimuskulttuuria eivätkä koe sitä kiinnostavaksi. Lisäksi on hallinnollisia esteitä. Vapaata ja eläketurvaa koskevien yhteisön liikkuvuutta ja sijoittautumisoikeutta sekä sosiaali- ja se edellyttää direktiivien soveltaminen kansallisella tasolla ei aina ole helppoa, asianomaisten ponnisteluja, mikä saattaa laimentaa kiinnostusta. tutkijat Mahdollisuuksia liikkuvuuteen tietämyksen ja teknologian siirron välineenä olisi että tulevaisuudessa eurooppalaisella tasolla. kansallisella käytettävä enemmän nykyistä hyväksi sekä Tutkijoiden liikkuvuutta akateemisen maailman ja yritysten välillä sen mahdollisissa eri muodoissa olisi edistettävä ja kehitettävä huomattavasti. Se on itse asiassa yksi parhaista tavoista tehostaa yliopistojen ja yritysmaailman yhteistyötä. jäsenvaltioiden ja komission olisi ja Lisäksi tutkimusorganisaatioiden hallintohenkilöstölle ja perehdyttämistoimia. Jatkossa olisi selvitettävä, olisiko kyseessä olevien organisaatioiden mahdollista parantaa koordinoidusti tiettyjä sisäistä hallintoa koskevia säännöksiä. yhteistyössä toteutettava tutkijoille koulutus- suunnattuja tiedotus-, 5. 2. Eurooppalaisen ulottuvuuden liittäminen tutkijoiden urakehitykseen Euroopassa tutkijan urakehitys noudattaa nykyisin kansallista viitekehystä. Akateemiseen tai tieteelliseen uraan liittyvät rekrytointimenettelyt, jotka suosivat kyseisen maan kansalaisia, ja soveltuvan urajärjestelmän puuttuminen muiden Euroopan maiden tutkijoiden osalta vievät tutkimuslaitoksilta mahdollisuuden käyttää hyväksi muualla koulutuksen hankkineiden loistavien tutkijoiden kokemuksia ja tietoja. Nimityksiä ja ylennyksiä koskevat päätökset, jotka tietyissä tapauksissa tehdään liian kauan ulkomailla oleskelleiden tutkijoiden vahingoksi, haittaavat liikkuvuutta. 16 Tietyissä jäsenvaltioissa on tehty aloitteita eurooppalaisen ulottuvuuden sisällyttämiseksi urakehitykseen. Esimerkiksi muiden maiden tutkijoille on tarjottu mahdollisuus osallistua tutkijoiden rekrytointikomiteoiden työhön. Tutkimusorganisaatioiden olisi edistettävä tätä kehitystä ja toteutettava sitä tukevia toimenpiteitä esimerkiksi luomalla uramahdollisuuksia muiden Euroopan maiden tutkijoille ja ottamalla arvioinnissa järjestelmällisesti huomioon muualla Euroopassa tai koko Euroopan tasolla suoritettu tutkimustyö. 5. 3. Naisten lukumäärän kasvattaminen ja naisten aseman parantaminen tutkimuksessa Naisten määrä tutkimustyössä ei Euroopassa ole riittävä. Vaikka naisia on puolet kaikista korkeakoulututkinnon suorittaneista, (esimerkiksi biotieteiden ja bioteknolog alalla) heitä on jopa enemmän kuin miehiä, naiset eivät ole samassa suhteessa edustettuina yritysten laboratorioissa ja tutkimusyksiköissä. Naisten urakehitys on hitaampi kuin miesten, ja heitä on lukumääräisesti sitä vähemmän mitä korkeammasta vastuuportaasta on kysymys; akateemisen arvoasteikon korkeimmista viroista naisten hallussa on EU:ssa keskimäärin alle kymmenen prosenttia. joillakin aloilla ja Tämän tilanteen taustalla on monenlaisia syitä, joista mainittakoon erityisesti tietyt syrjivät mekanismit, jotka naiset jo alunperin tiedostavat, sekä se, että erityiset tekijät, jotka haittaavat naisten toimimista ammatissa, otetaan huomioon vain vähäisessä määrin. Tämä on menetys naisten itsensä ja myös tutkimuksen ja koko yhteiskunnan kannalta. Tilanteen korjaamiseksi on toteutettu toimenpiteitä kaikissa jäsenvaltioissa. Euroopan unioni on tehnyt asiassa merkittävän aloitteen. Helmikuussa 1999 komissio antoi tiedonannon "Naiset josta neuvosto antoi puoltavan päätöslauselman. Tiedonantoon sisältyy toimintasuunnitelma, joka parhaillaan on täytäntöönpanovaiheessa. ja tiede"10, Tätä työtä olisi jatkettava ja kehitettävä, sillä naisten panosta tutkimuksessa voidaan helpommin lisätä, jos siihen pyritään samanaikaisesti sekä kansallisilla toimenpiteillä että unionin tasolla. 5. 4. Tutkimuksen ja tieteellisen uran kiinnostavuuden lisääminen nuorten kannalta Inhimillisten voimavarojen lisääminen eurooppalaisessa tutkimuksessa edellyttää panostusta jo ennen tieteellisen uran alkamista. Unionin kaikissa jäsenmaissa on havaittavissa luonnontieteellisten opintojen suosion lasku sekä nuorten kiinnostuksen väheneminen tutkijan uraa kohtaan. Niinpä esimerkiksi Saksassa fysiikanopiskelijoiden määrä on vähentynyt puoleen vuodesta 1991. Yhdistyneessä kuningaskunnassa fysiikanopettajiksi opiskelevien määrä on vähentynyt niin, että kun vuonna 1993 opiskelijoita oli 553, vuonna 1998 heitä oli vain 181. Ranskassa puolestaan luonnontieteiden opiskelijoita, joita vuonna 1995 oli 150 000, oli vuonna 1999 enää 126 000. Tässä suhteessa keskeisen tärkeää on luonnontieteiden opetus. Koulussa opitaan luonnontieteiden perusteet ja saadaan avaimet niiden ymmärtämiseen, ja koulussa herää myös kiinnostus luonnontieteellisiin ja teknisiin aineisiin. Jäsenvaltioilla kansantajuistamisessa, on usein pitkät tieteen ja niissä on tehty aloitteita suuren yleisön, erityisesti nuorten, luonnontieteiden opetuksessa perinteet ja 10 KOM(99) 76. 17 perehdyttämiseksi paremmin tieteeseen ja sen menetelmiin. Samassa hengessä komissio järjestää vuosittain eurooppalaisten nuorten tutkijoiden kilpailun. Jäsenvaltioiden ja unionin olisi ja perusteellisesti luonnontieteellisten oppiaineiden asema koulutusjärjestelmissä sekä tutkittava, kuinka luonnontieteiden opetusta voitaisiin tehostaa unionissa kaikilla koulutustasoilla. yhdessä selvitettävä pikaisesti kunnolliset edellytykset Eri maissa kertyneen kokemuksen pohjalta olisi myös tehostettava tieteen edistämistoimia kokemusten ja hyvien käytäntöjen vaihdolle. luomalla Tutkimusasioista vastaavat unionin jäsenvaltioiden ministerit ovat sopineet selvittävänsä, voitaisiinko jäsenvaltioissa järjestettäviä erilaisia "tieteen viikkoja" koordinoida nykyistä paremmin keskenään ja unionin "Eurooppalaisen tiede- ja teknologiaviikon" kanssa. Tapahtumien järjestäminen samanaikaisesti kaikissa jäsenvaltioissa ja Euroopan tasolla parantaisi huomattavasti tutkimuksen tekemistä tunnetuksi. 6. DYNAAMINEN, HOUKUTTELEVA EUROOPPA AVOIN JA TUTKIJOIDEN JA INVESTOIJIEN KANNALTA 6. 1. Alueiden roolin vahvistaminen eurooppalaisessa tutkimuksessa Eurooppalainen tiede- ja teknologiatoiminta ei ole yhtenäistä. Euroopan eri alueet ovat tasolla tutkimustiedon ja teknologisten innovaatioiden tuottamisessa, edelleen hyvin eri rakennerahastoista vaikkakin erot ovat myönnettiin vuosien 1989 ja 1999 välillä 12 miljardia euroa toimiin, jotka liittyvät tutkimukseen tutkimusinfrastruktuurien kehittämiseen. Niitä kehittäminen, tiede- ja teknologiapuistojen perustaminen, tieteeseen ja teknologiaan liittyvä koulutustoiminta ja tietyissä tapauksissa varsinainen tutkimustyö. tasaantumassa. Näiden erojen kaventamiseksi teknologiseen ovat ja Alueilla on useimmissa jäsenvaltioissa tutkimuksen ja innovoinnin alalla yhä vahvempi asema; niillä on käytössään joskus huomattavatkin varat ja ne tekevät aloitteita parantaakseen yhteyksiä yliopistojen, yritysten ja tutkimuskeskusten välillä paikallisella tasolla. Neuvoteltaessa rakennetoimenpiteistä, jotka on suunniteltu vuosille 2000–2006, olisi samalla selvitettävä huolellisesti, kuinka toimenpiteet voidaan tehokkaimmin yhdistää eurooppalaisten ohjelmien yhteydessä toteutettaviin hankkeisiin. tärkeää arvioida ja luoda edellytykset Erityisesti olisi tutkimuspolitiikan todelliselle alueellistamiselle (sen mukauttamiselle alueiden sosioekonomiseen tilanteeseen). Tärkeää olisi myös ymmärtää nykyistä paremmin, kuinka alueet voivat täydentää jäsenvaltioiden ja unionin työtä kehitettäessä eurooppalaista tutkimusaluetta, jolla olisi kansainvälistä painoarvoa. Tätä alueiden roolia olisi vahvistettava. Ensimmäiseksi olisi suoritettava toteutettuja toimia koskeva vertailuanalyysi tutkimustoimintaa ja sen edistämiseksi (benchmarking). Hyödyllistä olisi myös koota yhteen parhaimmat käytännöt, joilla tiedot siirretään talouselämän käyttöön alueellisella ja paikallisella tasolla. Jäsenvaltioiden ja komission olisi myös analysoitava yhdessä, kuinka alueellisia voimanlähteitä voitaisiin parhaiten käyttää dynaamisemman eurooppalaisen tiede- ja teknologia-alueen muodostamiseen kehittämällä erityisesti osaamiskeskusten roolia tieteellisen ja teknisen koulutuksen antajana. 18 6. 2. Länsi-Euroopan ja Itä-Euroopan tiedeyhteisöjen integroiminen jäsenehdokasmaiden tutkimusvalmiuksien Unionin näiden maiden tutkijoiden integroiminen eurooppalaiseen tiedeyhteisöön saattaa olla hyödyksi maiden liittymisvalmisteluissa. Tieteelliset ja teknologiset yhteistyötoimet, joita unioni ja jäsenvaltiot ovat viime vuosien aikana näiden maiden kanssa toteuttaneet, ovat ensimmäisiä toimenpiteitä tähän suuntaan. Ehdokasmaiden assosioituminen tutkimuksen viidenteen puiteohjelmaan tarjoaa näille maille mahdollisuuden osallistua eurooppalaisiin ohjelmiin täysin samoilla ehdoilla kuin unionin jäsenvaltiot niihin osallistuvat. parantaminen ja Haaste, jota unionin laajentuminen tutkimuksen alalla merkitsee, määräytyy sen mukaan, mikä on asianomaisten maiden panos eurooppalaisen tutkimusalueen muodostamisessa. Ehdokasmaiden nykyisin tutkimukseen käyttämät varat ovat vaatimatonta suuruusluokkaa, ja niiden tutkimuksen rakenteet on mukautettava niin, että tietoja voidaan käyttää hyväksi taloudellisessa ja yhteiskunnallisessa toiminnassa. Keski- ja Itä-Euroopan ehdokasmaat voivat saada tukea PHARE-tukiohjelman varoista rahoittaakseen sillä osan rahoitusosuudestaan viidenteen puiteohjelmaan (josta ne saavat asteittain pienenevän alennuksen). Nämä PHARE-ohjelmasta ja tutkimusohjelmista saadut varat olisi yhdistettävä käyttöä varten. Yhtenä tavoitteena pitäisi olla tutkimuksen ja myös tutkimuksen hallinnon tehostaminen ja tutkimusorganisaatioissa oleva asiantuntemus olisi otettava käyttöön tämän tavoitteen saavuttamiseksi. ehdokasmaissa. Kansallisella tutkimuksen hallinnossa tasolla 6. 3. Euroopan tekeminen houkuttelevaksi muiden maiden tutkijoille Eurooppalaiset tutkimuslaitokset eivät vedä maailman tutkijoita puoleensa yhtä lailla magneetin tavoin kuin amerikkalaiset yliopistot, yritykset ja laboratoriot. Euroopalla ei ole tarjota yhteisön ulkopuolisille tutkijoille erityisen edullisia olosuhteita (aineellisia ja hallinnollisia). Muodollisuudet ovat yleensä raskaat. Lisäksi lainsäädäntö ja kielet vaihtelevat maasta toiseen. Aivovuoto, jonka jo on sanottu loppuneen, jatkuu yhä. Vuosina 1988–1995 Yhdysvalloissa suoritti tohtorinopinnot 8 760 eurooppalaista opiskelijaa. Viisi vuotta tutkinnon suorittamisen jälkeen noin puolet heistä oli edelleen Yhdysvalloissa. apurahajärjestelmä Maailman parhaiden tutkijoiden houkuttelemiseksi Euroopan tutkimuslaboratorioihin olisi perustettava varten. Kansallisiin ja eurooppalaisiin tutkimusohjelmiin voitaisiin ottaa nykyistä enemmän unionin ulkopuolisia tutkijoita ja tutkimusryhmiä. Kehitysmaiden kannalta olisi tärkeää varmistaa varten apurahajärjestelmä olisi suunniteltava niin, että se suosii apurahan saaneiden tutkijoiden palaamista kotimaahansa hyödyntämään kokemustaan ja levittämään hankkimiaan tietoja. yhteisön ulkopuolisten maiden tutkijoita tutkimuskapasiteetin kehittyminen, niiden oman tätä ja Sekä kansallisella tasolla että Euroopan tasolla olisi myös toteutettava toimenpiteitä, joilla tutkimustyöhön lähteneitä tutkijoita kannustetaan Yhdysvaltoihin opiskelemaan tai palaamaan takaisin unionin tutkimuslaboratorioihin. tasoilla olisi erityisesti hyödynnettävä mahdollisuuksia, Eri jotka liittyvät unionin ja tiettyjen yhteisön ulkopuolisten maiden kanssa tehtyihin tieteellistä ja teknologista yhteistyötä koskeviin sopimuksiin. 19 Erityisen tarpeellista olisi parantaa merkittävästi tutkijoiden toimintaympäristöä. Etenkin sääntöjä ja hallinnollisia määräyksiä olisi yksinkertaistettava ja yhdenmukaistettava. Ranskassa on hiljattain annettu säännökset, joilla lyhennetään yhteisön ulkopuolisten maiden tutkijoiden viisumin myöntämistä koskevia menettelyjä. 7. 7. 1. YHTEISET ARVOT Tieteellisen ja yhteiskunnallisen aspektin sisältävien kysymysten käsittely eurooppalaisen ulottuvuuden valossa Eurooppalaiset arvostavat yhteiskuntaa, jonka perustana ovat markkinatalous, korkeatasoinen sosiaaliturva ja elämänlaatu sekä tietyt periaatteet, kuten vapaa tiedonsaanti. He tiedostavat Euroopan kulttuurieroihin sisältyvän rikkauden ja ymmärtävät sen säilyttämisen tärkeyden. Euroopan mailla on yhä enemmän yhteisiä ja samankaltaisia ongelmia, joita ne yrittävät ratkaista unionin tasolla. Niinpä tieteellisen ja yhteiskunnallisen aspektin käsittävät ongelmat, kuten teknologian, työllisyyden ja työn suhteisiin tai energiaan, ympäristöön ja terveyteen liittyvät suuret kysymykset, ilmenevät usein Euroopan laajuisina. Niitä olisi moninaisuus. tarkasteltava tässä laajuudessa ottaen huomioon yhteiset arvot ja Euroopan Yhtenäisyyttä olisi parannettava ennakointiin liittyvän toiminnan ("foresight"-toiminta), tieteellisen ja teknologisen kehityksen seuraamisen, sosioekonomisen tarkastelun, kansallisella ja eurooppalaisella tasolla tehtyjen tieteellisten ja teknologisten ratkaisujen sekä monien olemassa olevien verkkojen osalta. Olisi perustettava foorumi tietojen vaihtoa ja yhdenmukaistettava varten, määriteltävä paikat, menetelmiä. Olisi myös tehostettava tiedonkeruuta koko unionissa ja kehitettävä koko Eurooppaa koskevat tilastot ja mittarit. joissa tiedot kootaan yhteen, Lisäksi olisi vuoropuhelun uusien ja pysyvien muotojen kehittämistä. edistettävä tutkijoiden ja muiden yhteiskunnan toimijoiden välisen Erityisesti kansallisten parlamenttien esityksestä on viime vuosina käynnistetty aloitteita suoran vuoropuhelun avaamiseksi kansalaisten, tutkijoiden, asiantuntijoiden, teollisuuden vastuuhenkilöiden ja poliittisten päätöksentekijöiden välille. Skandinavian maissa ja Yhdistyneessä kuningaskunnassa pidetyt konsensuskokoukset ja Ranskassa pidetty "kansalaiskonferenssi" ovat tuoneet esiin tavallisten kansalaisten kyvyn esittää harkittuja arvioita monimutkaisista kysymyksistä sekä sen, että erilaisten eturyhmittymien on mahdollista päästä keskenään yksimielisyyteen. Kokemusten vaihtoa tällä alalla olisi edistettävä ja systematisoitava nykyisestä. Ristiin osallistumista [kansalaiset eri valtioista osallistuisivat konferensseihin toisissa valtioissa] voitaisiin kokeilla. Saattaisi järjestää myös Euroopan tasolla tämäntyyppisiä konferensseja koko Eurooppaa koskevista kysymyksistä. olla hyödyllistä 7. 2. Tieteen ja teknologian etiikkaan liittyviä kysymyksiä koskevan yhteisen näkemyksen muodostaminen Kloonaus, alkiokudosten käyttö lääketieteellisiin tarkoituksiin, henkilötietoja sisältävät ja virtuaaliuniversumien kehittäminen - tieteen ja teknologian edistymiseen, tietokannat 20 erityisesti biotieteiden ja bioteknologian ja viestintäteknologian alalla, liittyy jatkuvasti yhä suurempi määrä eettisiä kysymyksiä. Eurooppalaisilla on laajalti samat arvot, ja he kunnioittavat samoja perusperiaatteita. Näiden periaatteiden käytännön soveltaminen kuitenkin vaihtelee. Siten tieteen ja teknologian edistymiseen liittyviä eettisiä kysymyksiä arvioidaan eri tavoin eri maissa. Tämän vaihtelevuuden taustalla olevia kulttuurin ja moraalikäsitysten eroja on kunnioitettava, tosin kovin suuren epäyhtenäisyyden hyväksyminen olisi kuitenkin vaikeaa. On siis tärkeää kehittää näihin kysymyksiin toisiaan läheneviä ja johdonmukaisia tarkastelutapoja, näin erityisesti aloilla, joilla unioni toimii aktiivisesti. joita on perustettu sekä Olisi vahvistettava yhteyksiä eettisten komiteoiden välillä, kansallisella että eurooppalaisella (luonnontieteiden ja uusien teknologioiden etiikkaa käsittelevä eurooppalainen työryhmä) tasolla. Näkökantojen vastavuoroisen ymmärtämisen parantamiseksi ja yhtenevien tarkastelutapojen kehittämiseksi olisi kansallisiin komiteoihin otettava mukaan muiden Euroopan maiden asiantuntijoita. Voimassa olevia säännöksiä sekä kansallisissa ja eurooppalaisissa tutkimusohjelmissa käytettyjä eettisiä kriteerejä olisi vertailtava ja pyrittävä omaksumaan yhteiset periaatteet samalla, kun otetaan huomioon erilaiset käsitykset ja mielipiteet. 21 TOIMINTAOLOSUHTEET 1. TOIMINTATAVAT JA TOIMINNAN VÄLINEET Eurooppalainen tutkimusalue ei ole valmis syntyessään. Sitä on kehitettävä vähitellen. Suunnitellut jaoteltava lyhyellä, keskipitkällä ja toimenpiteet olisi ja mahdolliset ja tällöin lyhyen aikavälin toimet ovat usein pitkällä aikavälillä toteutettaviin toimiin, edellytyksenä pidempikestoisten toimenpiteiden onnistumiselle. tulevat Joitakin toimenpiteitä voitaisiin toteuttaa välittömästi. Joissakin tapauksissa taas toimenpiteen aloittaminen ja soveltaminen vie enemmän aikaa, kuten silloin, kun on kyse kansallisten tai yhteisöä koskevien lakien, asetusten tai hallinnollisten määräysten muuttamisesta. ja niihin liittyvät vastuut olisi Yksi merkittävä näkökohta on tehtävien jako. Tehtävät määriteltävä toissijaisuusperiaatteen mukaan, sen mahdollisimman laajassa merkityksessä, eli toimet olisi toteutettava sellaisella tasolla, jolla se voidaan tehdä mahdollisimman tehokkaalla tavalla. Eurooppalaisen tutkimusalueen toimivuuden varmistamiseksi olisi siis selvennettävä julkisen ja yksityisen sektorin tehtävät sekä se, kuinka tehtävät jakautuvat mahdollisimman tarkoituksenmukaisesti alueelliselle, kansalliselle, eurooppalaiselle ja kansainväliselle tasolle. Talouden yhteydessä tutkimustoiminta on joissakin tapauksissa suunniteltava eurooppalaista aluettakin laajemmalta pohjalta. koko maapalloa globaalistuessa koskettavien ongelmien ja Hyvin usein tavoitteen saavuttamiseksi on yhdisteltävä aloitteita, keinoja ja välineitä eri tarjota tasoilla. Tällöin unioni voisi toimintakehyksen ja sellaisia "eurooppalaista avautumista" koskevia aloitteita, joita jäsenvaltiot ovat tehneet itsenäisesti joko kahdenvälisissä tai monenvälisissä yhteyksissä. voidaan hyödyntää voimana. Se voi liikkeellepanevana -ympäristön, vahvistaa toimia jossa ja Tässä olisi käytettävä kaikkia unionin käytettävissä olevia välineitä: – – – – – Konkreettiset välineet, kuten tietokannat ja tietojärjestelmät Tietojen ja kokemusten vaihtoon tarkoitetut rakenteet ja mekanismit: työryhmät, asiantuntija- ja toimijaverkot Rahoitusvälineet Oikeudelliset välineet: asetukset ja direktiivit Poliittisen koordinoinnin välineet, keskustelun ja lopulta neuvoston antamat suositukset tai päätöslauselmat. jotka mahdollistavat kunnollisen poliittisen Perustamissopimuksen tarjoamat mahdollisuudet osallistuminen kansallisiin ohjelmiin) olisi selvitettävä tarkoin. (etenkin yhteisyritykset, lisäohjelmat, On tärkeää vertailla tilanteita ja toimenpiteitä. Voidaan toteuttaa saavutuksia koskeva vertailuanalyysi (benchmarking), johon kuuluu kansallisten raporttien laadinta (joihin unionin ja jäsenvaltioiden on yhdessä tuotettava tilastotiedot). Niissä esitettyjen tulosten pohjalta ja käyttäen tukena Euroopan tiede- ja teknologiaindikaattoreita koskevaa kertomusta sekä 22 Eurostatin ja OECD:n keräämiä tietoja komissio voisi laatia määräajoin raportin tutkimuksen tilasta Euroopassa. Koska raportin pohjalta on tarkoitus tehdä poliittisia arvioita, siihen olisi sisällyttävä yleiskatsaus tämän alan tilanteesta Euroopassa. joiden avulla voidaan Tässä benchmarking-analyysissa olisi otettava huomioon seikat, parhaiten arvioida tutkimustoiminnan vaikutusta tietämysyhteiskunnan kehittymiseen ja työllisyyteen. Erityisesti on tarkasteltava tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen julkisia ja yksityisiä menoja, innovointiin ja tulosten levittämiseen liittyvien järjestelmien tehokkuutta sekä tilannetta patenttien osalta. Analyysin tarkasteluun sisältyisi myös tässä tiedonannossa käsiteltyjä yksityisten esimerkiksi tilanne riskipääoman investointien edistämistoimet (etenkin verotukselliset osalta, muista maista ohjelmiin, osaamiskeskusten verkottaminen, naisten panos tutkimustyössä ja tutkijan urakehitystä koskevat muutokset. tutkijoiden toimenpiteet), hyväksyminen erityisalueita, osanottajien kansallisiin liikkuvuus, tulevien joita ovat Vaikutteita voidaan saada tarkastelutavasta, jota sovelletaan työllisyyden yhteydessä. Sen osatekijöitä ovat toiminnan päälinjat konkreettisten tavoitteiden saavuttamiseksi, kansallisten toimintasuunnitelmien laatiminen ja niiden täytäntöönpanoa esittelevien yhteisten raporttien laatiminen. Tutkimuksen alalla tämän mallin soveltaminen lisäisi yhtenäisyyttä ja lähentäisi kansallisia ja Euroopan tason menettelytapoja toisiinsa. Rahoitusväline, jolla unionin tutkimuspolitiikka pannaan täytäntöön, on edelleen tutkimuksen puiteohjelma. Sillä on oma merkityksensä. Vuoden 2000 puolivälissä ovat käytettävissä puiteohjelman viisivuotiskautta ja vuoden puolivälissä päättyviä erityisohjelmia koskevien arviointien tärkeät tulokset. Niiden pohjalta aletaan valmistella kuudetta puiteohjelmaa, ja käydään sitä koskevat ensimmäiset keskustelut. Kuudennen puiteohjelman muoto ja sisältö on harkittava perusteellisesti uudelleen ottaen huomioon eurooppalaisen tutkimusalueen kehittämistä koskeva hanke. Olisi vielä keskityttävä pohtimaan kysymyksiä, joiden tarkastelu Euroopan tasolla on tarpeen. Lisäksi puiteohjelman toimintatapoja ja tukimuotoja on tarkasteltava uudelleen ja otettava mukaan uusia toimintatapoja, joilla ohjelmien täytäntöönpano tapahtuu nykyistä hajautetummin, sen jälkeen, kun ne on ensin tutkittu ja testattu. 2. TARVE LAAJEMPAAN KESKUSTELUUN Ennen konkreettisia päätöksiä on keskusteltava asiasta laajalti. Tässä tiedonannossa esitettyjä arvioita ja ehdotuksia on tarkasteltava perusteellisesti. Tämä keskustelu on käytävä ensisijaisesti unionin toimielimissä eli neuvostossa ja Euroopan parlamentissa, joissa se on jatkoa viime vuosien keskusteluille eurooppalaisen tutkimuksen tulevaisuudesta, sekä talous- ja sosiaalikomiteassa ja alueiden komiteassa. Tärkeää on myös kuulla tiedeyhteisön, talouselämän ja laajasti ottaen kansalaisyhteiskunnan edustajia. Komissio toivoo näkemyksiä erilaisilta organisaatioilta. Se kehottaa jäsenvaltioita selvittämään mahdollisuutta järjestää samassa tarkoituksessa keskusteluja sekä kansallisella että alueellisella tasolla ja on valmis tekemään yhteistyötä niiden järjestelyissä. edustavasti yhteisön tasolla etabloituneilta 23 Tutkimuksella on yhä suurempi vaikutus kansalaisten elämään. Keskustelua olisi laajennettava koko eurooppalaiseen yhteiskuntaan. Pääasiassa tämä tapahtuu sähköisen foorumin avulla. Tämän tiedonannon teksti sijoitetaan Internetiin ja siihen toivotaan kommentteja. Jos luottamuksellisuutta ei selvästi erikseen pyydetä, kommentit saatetaan julkisiksi samaa kanavaa käyttäen. 3. SEURAAVAT VAIHEET Jos kuluu. ei nopeasti panosteta Aika eurooppalaisen tutkimustoiminnan lisäämiseen ja organisoimiseen nykyistä paremmin, on vaara, ettei Eurooppa siirtyminen tietämystalouteen ja tietämysyhteiskuntaan tarjoaa. Tällä olisi kielteisiä seurauksia kasvuun ja työllisyyteen. täysimääräisesti mahdollisuuksia, hyödyntämään päättäväisesti yhdessä pysty joita ja On tarkoitus, että nyt kehitettävällä eurooppalaisella tutkimusalueella hyödynnetään parhaalla ja aineelliset voimavarat, toteutetaan mahdollisella tavalla eri maiden tutkimusvalmiudet yhtenäisesti kansallisia politiikkoja ja eurooppalaista politiikkaa ja henkilöiden ja tiedon liikkuvuus on esteetöntä. Tutkimusalueen tulisi vetää puoleensa sekä Euroopan yhteisön että yhteisiä sen yhteiskunnallisia ja eettisiä arvoja ja erilaisuutta on kunnioitettava. ulkopuolisten maiden eurooppalaisten tutkijoita. parhaita Lisäksi Mahdollisia seuraavia vaiheita ovat: – – – – – Tämän tiedonannon tarkastelu ja sitä koskeva keskustelu Euroopan parlamentissa Tutkimuksesta vastaavien ministerien ensimmäinen epävirallinen kokous Portugalin puheenjohtajakauden aikana maaliskuussa 2000 Komission panos huippukokouksessa Lissabonissa maaliskuussa 2000 tähän aiheeseen työllisyyttä käsittelevässä eurooppalaisessa Julkinen keskustelu jäsenvaltioissa vuoden 2000 ensimmäisellä puoliskolla Toinen käsittely tutkimusneuvostossa kesäkuussa; komissio kehottaa neuvostoa hyväksymään tässä tilaisuudessa kutakin tiedonannossa määriteltyä aihealuetta koskevan toimenpidekokonaisuuden käynnistämisen. 24 LIITE I TOIMIEN MAHDOLLISET ERITYISAIHEALUEET 1. AINEELLISTEN EUROOPAN TASOLLA VOIMAVAROJEN JA INFRASTRUKTUURIEN OPTIMOIMINEN 1. 1. Osaamiskeskusten verkottaminen ja virtuaalikeskusten perustaminen – – – Eurooppalaisten osaamiskeskusten kartoittaminen "Virtuaalisten osaamiskeskusten" perustaminen Osaamiskeskusten rahoitussuunnitelma, jossa kilpailu on perustavasti otettu huomioon 1. 2. Tutkimusinfrastruktuureja määrittely koskevan eurooppalaisen lähestymistavan – – – Infrastruktuurien perustamista, koskevien vastuiden analyysi toimintaa ja niiden käyttömahdollisuutta Koko Eurooppaa koskevien tarpeiden kartoitus Toimintakehyksen muodostaminen vuoropuhelua varten 1. 3. Sähköisten verkkojen hyödyntäminen nykyistä paremmin – – Sähköisten verkkojen käytön edistäminen tutkimuksen eri aloilla Tutkijoille suunnatut tiedotus- ja koulutustoimet 2. NYKYISTÄ YHTENÄISEMPI JULKISTEN VÄLINEIDEN JA VAROJEN KÄYTTÖ 2. 1. Kansallisten ja eurooppalaisten tutkimusohjelmien tehokkaampi koordinointi – – – Kansallisten ohjelmien avaaminen vastavuoroisesti muista maista tuleville osanottajille Järjestelmien perustaminen ohjelmien tavoitteista ja sisällöstä tiedottamista varten Tuki aloitteille, kansainvälisissä asiantuntijaryhmissä jotka koskevat kansallisen tutkimustoiminnan arvioimista 2. 2. Suhteiden lujittaminen eurooppalaista tieteellistä ja teknistä yhteistyötä tekevien järjestöjen välillä – Järjestöjen korkeista vastuuhenkilöistä muodostetun neuvoston perustaminen poliittista koordinointia varten 25 3. YKSITYISEN INVESTOINTITOIMINNAN VAUHDITTAMINEN 3. 1. Tutkimukseen suunnatun epäsuoran tuen välineiden käytön tehostaminen – – Järjestelmien kehittäminen nykyisistä tukimuodoista tiedottamista varten Hyvien käytäntöjen vaihdon ja levittämisen edistäminen 3. 2. Tehokkaiden henkistä omaisuutta suojaavien välineiden kehittäminen – – – Yhteisön patentin kehittämisen tukeminen Julkisissa tutkimusohjelmissa sovellettavien järjestelmien yhdenmukaisuuden parantaminen Järjestelmien kehittäminen hyvien käytäntöjen vaihdosta ja levittämisestä tiedottamista varten 3. 3. Yritysten perustamiseen ja riskipääoman sijoittamiseen kannustaminen – – Kansallisten tarjoamiseksi vastaperustetuille yrityksille tutkimuskeskusten yhteistyön edistäminen teknisen tuen Tutkijoiden, talouselämän ja rahoitusalan edustajien yhteyksiä kansallisiin ja eurooppalaisiin ohjelmiin edistävät aloitteet 4. TIETEELLISTÄ JA TEKNISTÄ REFERENSSIAINEISTOA KOSKEVA YHTEINEN JÄRJESTELMÄ POLITIIKAN TÄYTÄNTÖÖNPANOA VARTEN 4. 1. Poliittisessa päätöksenteossa tarvittavan tutkimuksen kehittäminen – – – Komission päätöksentekijöitä askarruttavien kysymysten mukaan toteuttamien tutkimusten aiheiden valinta kansalaisia ja hyväksytyn ja Luotettavan validointijärjestelmän perustaminen tietojen ja valvontamenetelmien Osaamiskeskusten verkottaminen asianomaisilla aloilla 4. 2. Tieteellistä ja teknistä referenssiaineistoa koskevan yhteisen järjestelmän perustaminen – – Referenssiaineistoa koskevan yhteisen järjestelmän perustaminen unionin tasolla ja teknistä Tieteellistä järjestelmän luominen; perustana kansalliset tiedekomiteat ja elimet eurooppalaisen tässä ovat Yhteinen tutkimuskeskus, referenssiaineiston keskukset sekä Euroopan tasolla perustetut referenssiaineistoa koskevan 26 5. INHIMILLISTEN EDISTÄMINEN VOIMAVAROJEN LISÄÄMINEN JA NIIDEN LIIKKUVUUDEN 5. 1. Tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen Euroopassa – – – – Liikkuvuuden edistäminen tietämyksen ja teknologian siirron välineenä Tutkijoiden liikkuvuuden edistäminen akateemisen maailman ja yritysten välillä Tutkijoille ja vastuullisille hallintoviranomaisille suunnatut koulutustoimet Tiettyjen säännösten muuttaminen 5. 2. Eurooppalaisen ulottuvuuden liittäminen tutkijoiden urakehitykseen – – – Rekrytointikomiteoiden työhön osallistumista koskevan mahdollisuuden laajentaminen koskemaan myös muiden Euroopan maiden kansalaisia Muiden Euroopan maiden mahdollisuuksien kehittäminen tutkijoiden uralla etenemistä koskevien Muualla Euroopassa tai Euroopan tasolla toteutetun toiminnan ottaminen huomioon 5. 3. Naisten lukumäärän kasvattaminen ja naisten aseman parantaminen tutkimuksessa – Toimintaohjelman "Naiset ja tiede" täytäntöönpano 5. 4. Tutkimuksen ja tieteellisen uran kiinnostavuuden lisääminen nuorten kannalta – – – Luonnontieteiden opetuksen lisääminen kaikilla tasoilla unionissa Nuorten perehdyttämisessä luonnontieteisiin saatujen kokemusten ja siihen liittyvien hyvien käytäntöjen vaihdon tukeminen Unionissa järjestettävien tiedeviikkojen organisointi 6. DYNAAMINEN, HOUKUTTELEVA EUROOPPA AVOIN JA TUTKIJOIDEN JA INVESTOIJIEN KANNALTA 6. 1. Alueiden roolin vahvistaminen eurooppalaisessa tutkimuksessa – – – Rakennerahastoista varojen yhdistäminen ja eurooppalaisista tutkimusohjelmista myönnettyjen Alueiden tutkimustoiminnan ja sen edistämiseksi toteutettujen toimenpiteiden vertailuanalyysi (benchmarking) Yhteenveto parhaista käytännöistä, käyttöön aluetasolla joilla tietämys siirretään talouselämän 27 – Alueellisten eurooppalaista tutkimusaluetta nykyistä dynaamisemmaksi voimanlähteiden merkityksen analysointi kehitettäessä 6. 2. Länsi-Euroopan ja Itä-Euroopan tiedeyhteisöjen integroiminen – Unionissa olevan asiantuntemuksen saattaminen käyttöön ehdokasmaiden tutkimuksen ja tutkimuksen hallinnon valmiuksien parantamiseksi 6. 3. Euroopan tekeminen houkuttelevaksi muiden maiden tutkijoille – – – – Apurahajärjestelmän kehittäminen yhteisön ulkopuolisten maiden tutkijoita varten Kansallisten ja eurooppalaisten ohjelmien avaaminen yhteisön ulkopuolisten maiden tutkijoille Sääntöjen yhdenmukaistaminen ja hallinnollisten vaatimusten yksinkertaistaminen ja Yhdysvaltoihin lähteneiden tutkijoiden kannustaminen palaamaan Eurooppaan 7. 7. 1. YHTEISET ARVOT Tieteellisen ja yhteiskunnallisen aspektin sisältävien kysymysten käsittely eurooppalaisen ulottuvuuden valossa – – – – Ennakoivan parantaminen kansallisesti ja Euroopan tasolla. sosioekonomisen toiminnan ja tarkastelun yhtenäisyyden Foorumin perustaminen tietojen vaihtoa varten Tilastojen ja mittareiden kehittäminen sekä raakatiedon ja menetelmien yhdenmukaistaminen Euroopan tasolla "Kansalaiskonferenssien" järjestäminen Euroopan tasolla 7. 2. Tieteen ja teknologian etiikkaan liittyviä kysymyksiä koskevan yhteisen näkemyksen muodostaminen – – – Yhteyksien lujittaminen kansallisten eettisten komiteoiden ja eurooppalaisen komitean välillä Kansallisten eettisten komiteoiden avaaminen muiden Euroopan maiden asiantuntijoille Kansallisissa ja eurooppalaisissa ohjelmissa käytettyjen kriteerien vertailu tavoitteena periaatteiden yhtenäistäminen erilaisuutta samalla kunnioittaen 28 LIITE II 1. EUROOPAN VERRATTUNA BRUTTOKANSANTUOTTEESEEN ON LASKENUT JATKUVASTI 10 VUODEN AJAN. ERO YHDYSVALTOIHIN JA JAPANIIN KASVAA. TUTKIMUSPANOSTUS UNIONISSA T&K-menot prosentteina BKT:sta USA Japani EU 3,00 2,80 2,60 2,40 2,20 2,00 1,80 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Lähde : Eurostat. 2. YHDYSVALTALAISTEN JA EUROOPPALAISTEN YRITYSTEN T&K-MENOJEN ERO ON 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 10000 0 -10000 -20000 -30000 -40000 -50000 -60000 -70000 i i n o n n h 0 9 9 1 n e d o u v ) a o r u e ( P V O. j l i M VALTIO YRITYKSET MUUT SELVÄSTI SUUREMPI KUIN JULKISTEN MENOJEN ERO. Lähde: Tutkimuksen PO, OECD:n tietojen mukaan. 29 3. YHDYSVALLAT SIJOITTAA EUROOPAN UNIONIA ENEMMÄN RISKIPÄÄOMAA HUIPPUTEKNOLOGIAN ALOIHIN JA INNOVOIVIEN YRITYSTEN YRITYSTOIMINNAN KÄYNNISTÄMISEN RAHOITTAMISEEN. Riskipääoman sijoittamista koskev a ero Yhdysvaltain ja EU:n v älillä aloittain Ero positiivinen EU:n hyväksi Ero negatiivinen EU:n tappioksi 10000 8000 6000 4000 2000 0 -2000 -4000 -6000 -8000 ) o v r a ä e t n i i k , 0 9 9 1 ( a i r a l l o d a a n o o j l i M 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Elektroniikka Teollisuus ja energia Bioteknologia Lääketiede ja terveys Muut alat Lähde: Tutkimuksen PO, EVCA:n ja NVCA:n tietojen mukaan. 4. UNIONISSA EUROOPAN YHDYSVALLOISSA PALVELUKSESSA HUOMATTAVASTI YHDYSVALTALAISTEN JA JAPANILAISTEN YRITYSTEN PALVELUKSESSA. ON JAPANISSA, EUROOPPALAISTEN TUTKIJOITA VÄHEMMÄN SELVÄSTI ON JA JA TUTKIJOITA VÄHEMMÄN KUIN YRITYSTEN KUIN Yrityksissä työskentelevien tutkijoiden määrä 1000 työntekijää kohden (1997) Tutkijoiden määrä 1000 työntekijää kohden (1997 tai sen jälkeinen vuosi) 6,7 6,0 8, 7, 6, 5, 4, 3, 2, 1, 0, 2,5 EU US JAP 9 8 7 6 5 4 3 2 1 0 8,5 7,4 5,1 EU US JAP Lähde: Tutkimuksen PO, OECD:n tietojen mukaan. 30 5. T&K-MENOT ERI JÄSENVALTIOISSA VAIHTELEVAT HYVIN RUNSAASTI, SEKÄ PROSENTTEINA BKT:STA ETTÄ ABSOLUUTTISINA LUKUINA ILMAISTUNA. VIIME VUOSINA PANOSTUSTAAN OVAT LISÄNNEET ETENKIN MAAT, JOISSA MENOT OVAT ALHAISIMMAT. EU:n, Yhdysvaltain ja Japanin T&K-menot (bruttokustannukset prosentteina BKT:sta) 1998 tai 1999 T&K-kokonaismenojen kehittyminen jäsenvaltioissa vuosina 1990–1998* Kreikka 0,5 Portugali 0,65 Espanja 0,86 Italia 1,03 Irlanti 1,43 Belgia 1,58 Itävalta 1,63 Yhd. kunin- gaskunta 1,87 Tanska 1,91 Alankomaat 2,12 Ranska 2,20 Saksa 2,32 Suomi 2,92 EU 1,8 Ruotsi 3,85 Yhdysvallat 2,8 Japani 2,9 Bruttokustannuk- set miljardia euroa Bruttokustannusten tosiasiallinen kasvu prosentteina 1990 - 1998 203,3 107 140,1 10,8 21,1 28,3 44,1 3,4 4,3 6,8 3,1 7,7 3 0,6 0,5 3,3 1 Yhdysvallat 2,6 Japani 2,0 EU15 0,9 Italia -1,6 Yhd. Kuningaskunta -0,6 Ranska 0,4 Saksa 0,8 Belgia 1,7 Espanja Alankomaat Itävalta Ruotsi Tanska Portugali Kreikka Suomi Irlanti 2,5 2,6 4,0 5,1 5,3 5,5 5,8 7,3 14,4 0 1 2 3 4 5 -5,0 0,0 5,0 10,0 15,0 20,0 * ostovoimapariteetteina Kunkin maan bruttokustannusten tosiasiallinen kasvu on laskettu vuoden 1990 osalta tosiasiallinen kasvu on laskettu vuosilta 1990-1997. Belgian osalta luvut ovat vuodelta 1996 ja Kreikan, Irlannin, Alankomaiden, Portugalin, Ruotsin, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Japanin osalta vuodelta 1997. vakiohinnoilla. Japanin ja Lähde: Tutkimuksen PO, OECD:n ja Eurostatin tietojen mukaan. 31 6. TUTKIMUSMENOJEN (JULKISET TUTKIMUSORGANISAATIOT JA YLIOPISTOT) JA YKSITYISEN SEKTORIN VÄLILLÄ VAIHTELEE HUOMATTAVASTI EUROOPAN ERI MAISSA. JAKAUTUMINEN SEKTORIN JULKISEN Yritysten sekä julkisen sektorin ja yliopistojen tai korkeakoulujen T&K-toiminnan bruttokustannukset prosentteina BKT:sta kuss akin jäsenvaltiossa (1998 tai 1999)* E U 15 J A P A NI Y H D Y S V A L L A T Y H D. K U NIN G A S K U N T A MI P O R U O T SI S U O R T U G A LI IT Ä V A LT A M A A T A L A N K O IT A LIA IR L A N TI R A N S K A E S P A N J A K R EIK K A S A K S A T A N S K A B E L GIA 0,00 0,65% 0,61% 0,66% 1,14% 0,63% 1,22% 0,97% 0,94% 2,10% 2,08% 2,88% 1,98% 0,42% 0,15% 0,65% 0,83% 0,94% 1,15% 0,48% 0,56% 0,38% 1,05% 0,81% 1,37% 0,43% 0,43% 0,38% 0,11% 0,75% 1,57% 0,70% 1,19% 0,49% 1,07% 0,50 1,00 1,50 2,00 2,50 3,00 3,50 n Yritysten T&K-toiminnan bruttokustannukset/BKT Julkisen sektorin sekä yliopistojen ja korkeakoulujen T&K-toiminnan bruttokustannukset/BKT * kohdalla taulukossa Mahdolliset pienet erot verrattaessa prosenttilukujen summaa joidenkin esitettyyn 5 maiden prosentuaaliseen kokonaismäärään johtuvat siitä, että tässä taulukossa ei ole otettu huomioon muita (pieniä) kuluryhmiä (voittoa tavoittelematon yksityinen sektori) ja/tai sitä, että viimeinen vuosi, jolta tiedot ovat olleet käytettävissä, vaihtelee. taulukko) (vasen Lähde: Tutkimuksen PO, OECD:n tietojen mukaan 1999. 32 7. EHDOKASMAIDEN T&K-MENOT OVAT SELVÄSTI PIENEMMÄT KUIN 15 JÄSENVALTION EUROOPAN UNIONISSA KESKIMÄÄRIN. Ehdokasmaiden T&K-menot (bruttokustannukset/BKT) (1998 tai 1999) Kypros 0,2 Latvia 0,4 Turkki 0,5 Liettua 0,5 Bulgaria 0,6 Romania 0,6 Viro 0,6 Unkari 0,7 Puola 0,7 Malta 1,0 Slovakia 1,2 Tšekki 1,2 Slovenia 1,4 0 0,5 1 1,5 Lähde:Tutkimuksen PO, OECD:n ja Eurostatin (Maltan osalta Maltan tiede- ja teknologianeuvoston) tietojen mukaan. 33 8. HUIPPUTEKNOLOGIAN ALOILLA EUROOPAN MAISSA JÄTETYISTÄ PATENTTIHAKEMUKSISTA VAIN 36 %, YHDYSVALLOISSA JÄTETYISTÄ HAKEMUKSISTA 9 % JA JAPANISSA JÄTETYISTÄ HAKEMUKSISTA 3 % KOSKEE EUROOPAN MAISSA KEHITETTYJÄ INNOVAATIOITA. SITÄ VASTOIN YHDYSVALTAIN OSUUS ON 36 % JA JAPANIN 22 % EUROOPAN PATENTTIVIRASTOLLE JÄTETYISTÄ PATENTTIHAKEMUKSISTA NÄILLÄ ALOILLA. Patenttihakemusten prosentuaalinen jakautuminen huipputeknologian aloilla alkuperämaan mukaan (1998) 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% 4% 36% 22% 92% 36% EPV 2% JPO 57% 22% 9% APO Eurooppa Japani Yhdysvallat Muut maat Lähde: European Patents Office (EPO), Japanese Patents Office (JPO), American Patents Office (APO): Trilateral Statistical Report (1998). 34 9. HUIPPUTEKNOLOGIATUOTTEIDEN ULKOMAANKAUPAN ALIJÄÄMÄ EUROOPAN UNIONISSA ON KASVANUT VUODESTA 1987. Huipputeknologiatuotteiden kauppataseen kehittyminen Euroopan unionissa, Yhdysvalloissa ja Japanissa ) n i o n n i h n i s i y k y n ( a u c e a i d r a j l i M 60 50 40 30 20 10 0 -10 -20 -30 1980 81 82 83 84 85 86 87 88 89 90 91 92 93 94 95 96 97 Lähde: Tutkimuksen PO, Eurostat, Key Figures in S&T, 1999. EU-15 (extra) US JP 35 10. HUIPPUTEKNOLOGIAN TUOTANNONALAT LUOVAT ENEMMÄN TYÖPAIKKOJA KUIN MUUT ALAT. TYÖTTÖMYYDEN TORJUNTA ONNISTUU PARHAITEN MAISSA, JOISSA ERIKOISTUMINEN HUIPPUTEKNOLOGIAN ALOILLE ON VOIMAKASTA. T&K- menot ja työllisyyden kasvu - high tech (HT), medium tech (MT) ja low tech (LT) - teollisuus G7-maissa (1977-1996). t o n e m K & T - t e s i l l e e t h u S 14,00 12,00 10,00 8,00 6,00 4,00 2,00 0,00 -2,00 -4,00 UK M T C A LT J AP LT D E LT U S H T F R H T UK H T D E HT I T H T C A H T JA P H T DE M T JA P M T C A M T I T LT I T M T FR M T US M T UK LT FR LT USA LT -1,00 -0,50 0,00 0,50 1,00 1,50 2,00 2,50 3,00 Suhteellinen työllisyyden kasvu Lähde: Tutkimuksen PO, OECD:n tietojen mukaan. 11. TEOLLISUUDEN T&K-MENOT JA TYÖTTÖMYYS ALUEITTAIN (1992-1995) Niillä Euroopan alueilla, suhteellisesti vähäisintä. Lähde: Tutkimuksen PO, Eurostatin tietojen mukaan. jotka sijoittavat T&K-toimintaan eniten, työttömyys on 35 30 25 20 15 10 5 ) % ( n i r ä ä m i k s e k s y y m ö t t ö y T 0 0,00 A nda l uc i a Ex t r e ma dur a C a n a r i a s C a m pa ni a M ur c i a P a i s Va sc o C a st i l l a - Le ón C a t a l uña M a dr i d La n gue doc - R o ussi l l on N o r d- P a s- de - C a l a i s H a u t e - N or m a nd i e P r ov e nc e - A l p e s- C ôt e d ' A z u r A q ui t a i ne B r ux e l l e s Tosc a na B r e m e n R hôn e - A l pe s Ea st A ngl i a M i di - P y r é né e s S out h Ea st ( U K ) Î l e de Fr a n c e Lom ba r di a S c h l e sw i g- H ol st e i n Vl a a m s G e we st H a mb ur g R h e i nl a nd - P f a l z H e sse n C e n t r o ( P ) B a d e n- Wür t t e m be r g B a y e r n 1,00 2,00 3,00 4,00 5,00 6,00 7,00 Valm is tus teollis uude n yrityste n T&K-m enot työnte kijää k ohde n (000 1990 OVP) 36 12. USEIMMISSA UNIONIN JÄSENVALTIOISSA YRITYSTEN SEKÄ JULKISTEN TAI YLIOPISTOJEN OLE ERITYISEN KEHITTYNEITÄ. KESKIMÄÄRIN VÄHÄN YLI 10 % YRITYKSISTÄ TEKEE YHTEISTYÖTÄ TUTKIMUSLAITOSTEN KANSSA. YHTEISTYÖSOPIMUKSET TUTKIMUSLAITOSTEN EIVÄT Yritysten yhteistyö yliopistojen ja tutkimuslaitosten kanssa Yliopistojen kanssa yhteistyössä toimivien innovoivien yritysten määrä (1994-1996) Julkisten tutkimuslaitosten kanssa yhteistyössä toimivien innovoivien yritysten määrä (1994-1996) Yhd. Kuningaskunta Yhd. Kuningaskunta Suomi Itävalta Irlanti Ranska Saksa EU Suomi Itävalta Irlanti Ranska Saksa EU 0 20 40 60 % 0 10 20 30 40 50 % Lähde: Eurostat, Yritystoiminnan PO, toinen yhteisön innovaatiotutkimus. 37


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2785/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Natura 2000 -verkostoon kuuluvaa suojelualuetta tuhoava Euroopan unionin rahoittama hanke.

eurovoc_concepts:
Greece
infringement of EU law
protected area
road building

text: 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/15 Lentoliikenteen harjoittajien korvausvastuusta onnettomuustapauksissa 9. lokakuuta 1997 annettu 2. lokakuuta neuvoston asetus (EY) N:o 2027/97 julkaistiin Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) 17. 1997, mutta se tuli voimaan vasta 17. jotka koskevat mm. korvauksen ennakkomaksua ja rajoittamattoman korvausvelvollisuuden soveltamista kuole- man- ja loukkaantumistapauksissa eiv(cid:228)t velvoita yhteis(cid:246)n ulkopuolisia liikenteenharjoittajia. Siit(cid:228) syyst(cid:228) kysyj(cid:228)n mainitsemassa onnettomuustapauksessa ei sovelleta asetusta vaan otaksuttavasti vuoden 1929 Varsovan sopimusta, joka todenn(cid:228)k(cid:246)isesti rajoittaa liikenteenharjoittajan korvausvelvollisuuden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). lokakuuta 1998. Lis(cid:228)ksi asetuksen keskeiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, Komissio ei voi puuttua t(cid:228)h(cid:228)n tapaukseen. Kun onnettomuustutkimusten p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)t ovat selv(cid:228)t, Jos sopimukseen p(cid:228)(cid:228)seminen kuitenkin Joidenkin uhrien 3. lentoyhti(cid:246) sopii yleens(cid:228) korvauksista uhrien omaisten kanssa. osoittautuu mahdottomaksi, ainoa vaihtoehto saattaa olla asian vieminen oikeuteen. omaiset ovat ilmeisesti tehneet n(cid:228)in. (2000/C 374 E/018) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2785/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Natura 2000 -verkostoon kuuluvaa suojelualuetta tuhoava Euroopan unionin rahoittama hanke Esitettyjen syyt(cid:246)sten mukaan Aliakmonas-joen kapeikkoaluetta, joka lukeutuu luontotyyppien suojelusta (Natura 2000) annetulla direktiivill(cid:228) 92/43 (1) suojeltujen alueiden ensisijaisesti suojeltaviin luontotyyppei- hin, uhkaavat ty(cid:246)t, jotka toteutetaan osana Via Egnatian Verian ja Polimilosin v(cid:228)list(cid:228) rakennushanketta. Tarkemmin sanottuna yritys, joka on vastuussa kyseisen tieosuuden rakentamisesta, laiminly(cid:246) ymp(cid:228)rist(cid:246)- n(cid:228)kohdat ja heitt(cid:228)(cid:228) vuoren rinteill(cid:228) teht(cid:228)viss(cid:228) kaivaust(cid:246)iss(cid:228) syntyv(cid:228)n aineksen joen puolelle peitt(cid:228)en siten laajoja alueita, vaikka sen tulisi sijoittaa kaivausj(cid:228)tteet niille varatuille erityisille alueille. Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) rakennusty(cid:246)t tuhoavat erityisen luonnonkaunista aluetta, jolle on luonteen- omaista rikas kasvisto ja el(cid:228)imist(cid:246), mit(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) est(cid:228)(cid:228)kseen rakennusyhti(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)lle aiheuttamat tuhoisat seuraukset? Mihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228) velvoittaakseen asiasta vastaavat tahot palauttamaan ymp(cid:228)rist(cid:246) alkuper(cid:228)iseen tilaansa? (1) EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 7. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) Kreikan viranomaisten antamien tietojen perusteella komissiolle ilmoitettiin, ett(cid:228) inhimillisest(cid:228) erehdyksest(cid:228) johtunut maanvierem(cid:228) sattui l(cid:228)hestymistien rakentamisen yhteydess(cid:228) Egnatia -moottoritien Veria(cid:129)Lefko- petra -osuuden ty(cid:246)maalla. Voimassaolevan sopimuksen mukaan urakoitsijan (Aktor(cid:129)Mechaniki(cid:129)Olympiaki Techniki(cid:129)Korontzis -rakennusyhti(cid:246)iden konsortio) t(cid:228)ytyy suorittaa kyseisell(cid:228) alueella Kreikan viranomaisten hyv(cid:228)ksym(cid:228) ymp(cid:228)- rist(cid:246)vaikutusten arviointi ja laskea kaivausj(cid:228)tteet Aliakmon -joen ulkopuolisille alueille. Komissio on huomauttanut Egnatia-projektista vastaavalle Egnatia Odos S. A. -yhti(cid:246)lle voimassa olevan sopimuksen noudattamisesta kaikin puolin