title: Wspólne stanowisko rady z dnia 24 stycznia 2000 r. zmieniające i uzupełniające wspólne stanowisko 1999/318/WPZiB dotyczące dodatkowych środków ograniczających przeciwko Federalnej Republice Jugosławii (FRJ)

eurovoc_concepts:
EU visa policy
Serbia
Yugoslavia
international sanctions
international security
restriction of liberty

text: 18/t. 1 PL Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej 123 32000E0056 L 21/4 DZIENNIK URZĘDOWY WSPÓLNOT EUROPEJSKICH 26. 1. 2000 WSPÓLNE STANOWISKO RADY z dnia 24 stycznia 2000 r. zmieniające i uzupełniające wspólne stanowisko 1999/318/WPZiB dotyczące dodatkowych środków ograniczających przeciwko Federalnej Republice Jugosławii (FRJ) (2000/56/WPZiB) RADA UNII EUROPEJSKIEJ, uwzględniając Traktat o Unii Europejskiej, w szczególności jego art. 15, a także mając na uwadze, co następuje: (1) Wspólne stanowisko 1999/318/WPZiB (1) wymaga zmiany i uzupełnienia w świetle zmian, jakie nastąpiły od daty jego przyjęcia. (2) Te same kryteria powinny mieć zastosowanie w odniesie- niu do środków zakazu udzielania wiz przyjętych na podstawie wspólnych stanowisk 1998/240/WPZiB (2) i 1998/725/WPZiB (3), PRZYJMUJE NINIEJSZE WSPÓLNE STANOWISKO: Artykuł 1 We wspólnym stanowisku 1999/318/WPZiB wprowadza się następujące zmiany: 1) akapit 2 otrzymuje brzmienie: „(2) Rada wyraziła swe poparcie dla utrzymania i wzmoc- nienia sankcji wobec reżimu, bez karania ludności serb- skiej,”; 2) artykuł 1 otrzymuje brzmienie: „Artykuł 1 1. Żadne wizy nie będą wydawane prezydentowi Milosevico- wi, jego rodzinie, wszystkim ministrom i wyższym urzędni- kom rządu federalnego i rządu serbskiego oraz osobom, które w swych działaniach wspierają prezydenta Milosevica. 2. Do celów ust. 1 Rada dokonuje identyfikacji, w decyzji wykonawczej, osób odnotowanych do celów nieudzielenia im zgody na wjazd do Państw Członkowskich na podstawie któ- regokolwiek z niżej wymienionych kryteriów: — osoby oskarżone o zbrodnie, jak określono w art. 1–5 sta- tutu Międzynarodowego Trybunału Karnego dla Jugosła- wii, — następujące osoby: prezydent Milosevic, jego rodzina, wszyscy ministrowie i wyżsi urzędnicy rządu federal- nego i rządu serbskiego, — osoby, które w swych działaniach wspierają prezydenta Milosevica politycznie i/lub finansowo (w tym wydawcy, redaktorzy naczelni i członkowie partii SPS), — przywódcy sił zbrojnych i policji oraz odpowiedzialni za służby wywiadu lub służby bezpieczeństwa, — osoby zaangażowane w działania represyjne. 3. Osoby, w stosunku do których nie mają już zastosowania kryteria określone w ust. 2 skreśla się z listy osób odnotowa- nych do celów nieudzielenia im zgody na wjazd. 4. Decyzje wykonawcze podjęte przez Radę są uaktual- niane w miarę potrzeb, a przynajmniej co dwa miesiące. 5. Prezydencja zapewnia wprowadzenie odpowiednich pro- cedur w celu wykonania ust. 1–4. 6. Wyżej wymienione ust. 2–5 stosuje się również w odnie- sieniu do środków zakazu udzielania wiz, przyjętych na pod- stawie art. 4 wspólnego stanowiska 1998/240/WPZiB i art. 1 wspólnego stanowiska 1998/725/WPZiB. 7. W wyjątkowych przypadkach, o ile byłoby to zgodne z istotnymi celami Rady i prowadziłoby do politycznego zała- twienia sprawy, mogą mieć miejsce wyłączenia, podlegające wcześniejszemu powiadomieniu pozostałych Państw Człon- kowskich przez Państwo Członkowskie udzielającego takiego wyłączenia. ”. Artykuł 2 Niniejsze wspólne stanowisko staje się skuteczne od daty jego przyjęcia. Artykuł 3 Niniejsze wspólne stanowisko zostaje opublikowane w Dzienniku Urzędowym. Sporządzono w Brukseli, dnia 24 stycznia 2000 r. W imieniu Rady J. GAMA Przewodniczący (1) Dz. U. L 123 z 13. 5. 1999, str. 1. (2) Dz. U. L 95 z 27. 3. 1998, str. 1. (3) Dz. U. L 345 z 19. 12. 1998, str. 1


title: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 253/2000/EÜ, 24. jaanuar 2000, millega kehtestatakse ühenduse haridusalase tegevusprogrammi Socrates teine etapp

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
association agreement
cooperation agreement
education
international cooperation

formats: html pdf print

text: 82 ET Euroopa Liidu Teataja 32000D0253 3. 2. 2000 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 16/1. kd L 28/1 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS nr 253/2000/EÜ, 24. jaanuar 2000, millega kehtestatakse ühenduse haridusalase tegevusprogrammi Socrates teine etapp EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, (3) võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle arti- kleid 149 ja 150, võttes arvesse komisjoni ettepanekut, (1) võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust, (2), võttes arvesse regioonide komitee arvamust, (3) toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras, (4) pidades silmas 10. novembril 1999 lepituskomitees heakskiide- tud ühisteksti ning arvestades järgmist: (1) Euroopa ühenduse asutamislepinguga nähakse ette, et ühenduse meetmed peavad muu hulgas kaasa aitama kva- liteetse hariduse ja koolituse arendamisele; käesoleva prog- rammi raames võetavad meetmed peaksid edendama hari- duse Euroopa mõõdet ja aitama kaasa kvaliteetse hariduse arendamisele elukestva õppe soodustamiseks. (2) Euroopa Parlament ja nõukogu lõid ühenduse tegevus- programmi Socrates otsusega nr 819/95/EÜ. (5) (1) EÜT C 314, 13. 10. 1998, lk 5. (2) EÜT C 410, 30. 12. 1998, lk 2. (3) EÜT C 51, 22. 2. 1999, lk 77. (4) Euroopa Parlamendi 5. novembri 1998. aasta arvamus (EÜT C 359, 23. 11. 1998, lk 60), nõukogu 21. detsembri 1998. aasta ühine seisu- koht (EÜT C 49, 22. 2. 1999, lk 42), Euroopa Parlamendi 25. veeb- ruari 1999. aasta otsus (EÜT C 153, 1. 6. 1999, lk 24) ja Euroopa Par- lamendi 15. detsembri 1999. aasta otsus (Euroopa Ühenduste Teatajas seni avaldamata). Nõukogu 17. detsembri 1999. aasta otsus. lk 10. Otsust on muudetud otsusega (5) EÜT L 87, 20. 4. 1995, (4) (5) (6) (7) (8) 20. ja 21. novembril 1997 Luxembourgis toimunud era- korralisel Euroopa Ülemkogu istungil tõdeti, et elukestev haridus ja koolitus võivad liikmesriikide tööhõivepoliiti- suurendada tööalast kale oluliselt kaasa aidata, konkurentsi- ja kohanemisvõimet ja ettevõtluskultuuri ning edendada võrdseid võimalusi. et Oma infobülletäänis “Teel teadmiste Euroopa poole” esitas komisjon suunised sellise avatud ja dünaamilise Euroopa haridusruumi loomiseks, kus on võimalik saavutada elu- kestva hariduse ja koolituse eesmärki. Valges raamatus “Õpetamine ja õppimine: teel õpiühis- konna suunas” tõdes komisjon, et õpiühiskonna teke hõl- mab uute teadmiste omandamise soodustamist ja motivat- siooni kasutada iga õppimisvõimalust; rohelises raamatus “Haridus, koolitus, teadustegevus: riikidevahelise vaba lii- kumise takistused” rõhutas komisjon eeliseid, mida vaba liikumine inimestele ja konkurentsivõimele Euroopa Liidus kaasa toob. Komisjoni eesmärk on saavutada Euroopa Parlamendi soovi kohaselt, et koolide osalus allprogrammis Comenius ja üliõpilaste osalus allprogrammi Erasmus raames ette- nähtud vahetusprojektides oleks ligikaudu 10 %. Tuleb edendada kodanikuaktiivsust ja tugevdada võitlust tõrjutuse eri vormide, sealhulgas rassismi ja ksenofoobia vastu; erilist tähelepanu tuleks osutada võrdõiguslikkuse ning naiste ja meeste võrdsete võimaluste edendamisele; erivajadustega inimestele tuleks pöörata eritähelepanu. Euroopa Parlament ja nõukogu oma noori käsitlevas otsu- ses ja nõukogu oma kutseõpet käsitlevas otsuses 1999/382/EÜ (6) on loonud ühenduse noorsoo- ja kooli- tusalased tegevusprogrammid, mis koos programmiga Socrates aitavad kaasa teadmiste Euroopa edendamisele. 576/98/EÜ (EÜT L 77, 14. 3. 1998, lk 1). (6) EÜT L 146, 11. 6. 1999, lk 33. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 83 (9) Ühenduse meetmete lisaväärtuse tugevdamiseks peab komisjon koostöös liikmesriikidega tagama kõikidel tasan- ditel käesoleva otsuse ja muude asjaomaste ühenduse tege- vuspõhimõtete, õigusaktide ja meetmete raames rakenda- tud meetmete järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse. eelarvedistsipliini ja eelarvemenetluse parandamist käsit- leva 6. mai 1999. aasta kokkuleppe (1) punkti 33 tähendu- ses. (10) Tuleb ette näha võimalus korralda ühistegevust programmi Socrates ja muude haridusalaste ühenduse programmide või meetmete raames, soodustades seeläbi sünergiat ja tugevdades ühenduse meetmete lisaväärtust. (17) Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsu- sele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni raken- dusvolituste kasutamise menetlused, (2) (11) Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) lepingus nähakse hari- duse, koolituse ja noorsoovaldkonnas ette tihedam koos- töö ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Euroopa Majanduspiirkonnas tegutsevate riikide Euroopa (EFTA/EMP riikide) vahel. Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (12) Tuleks ette näha, et käesolevas programmis võiksid osaleda ka assotsieerunud Kesk- ja Ida-Euroopa riigid Euroopa lepingutes, nende lisaprotokollides ja vastavate assotsiat- siooninõukogude otsustes kehtestatud tingimustel, Küpros, mida selle riigiga kokkulepitavas korras rahastatakse lisaas- signeeringutest, ning Malta ja Türgi, mida rahastatakse lisaassigneeringutest kooskõlas asutamislepinguga. (13) Käesolevat programmi tuleks koostöös komisjoni ja liik- mesriikidega selle kohandamiseks regulaarselt kontrollida ja hinnata, eelkõige meetmete rakendamise tähtsuse järje- korra muutmiseks; hindamine peaks hõlmama ka sõltuma- tute ja erapooletute organite läbiviidavat välist hindamist. (14) Asutamislepingu artiklis 5 määratletud subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei saa üksikud liik- mesriigid kvaliteetse hariduse arendamisel tehtavaks koos- tööks kavandatud meetmete eesmärke piisaval määral saavutada, sest selleks on vaja mitmepoolseid partnerlus- ja teabevahetust kogu suhteid, mitmepoolseid vahetusi ühenduses; ühenduse meetmed on riikidevahelise ulatu- sega ja seetõttu suudaks ühendus neid eesmärke paremini saavutada; käesolev otsus ei lähe nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. (15) Euroopa ainepunktide ülekande süsteemi täiustamine on tulemuslik vahend vaba liikumise eesmärkide täielikuks saavutamiseks; programmis osalevaid ülikoole julgusta- takse Euroopa ainepunktide ülekande süsteemi võimalikult laialdaselt kasutama. ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE OTSUSE: Artikkel 1 Programmi kehtestamine 1. Käesoleva otsusega kehtestatakse ühenduse haridusalase tege- vusprogrammi Socrates teine etapp, edaspidi “käesolev prog- ramm”. 2. Käesolevat programmi rakendatakse alates 1. jaanuarist 2000 kuni 31. detsembrini 2006. 3. Käesolev programm aitab kaasa teadmiste Euroopa edendami- sele, arendades ametlikul ning vabaharidusel ja -koolitusel põhi- neva elukestva õppe edendamise kaudu hariduse ja koolituse Euroopa mõõdet. Programm toetab kodanikuaktiivsust ja konku- rentsivõimet soodustavate teadmiste, oskuste ja pädevuse oman- damist. 4. Käesolev programm toetab ja täiendab liikmesriikide võetavaid meetmeid, teadvustades siiski täielikult liikmesriikide vastutust hariduse sisu, haridus- ja koolitussüsteemide korralduse ning oma kultuurilise ja keelelise mitmekesisuse eest. Artikkel 2 Programmi eesmärgid Et arendada kvaliteetset haridust ja soodustada elukestvat õpet, teadvustades samas täielikult liikmesriikide vastutust, on käes- oleva programmi eesmärgid: a) tugevdada kõikidel tasemetel hariduse Euroopa mõõdet ja hõl- bustada Euroopa haridusvõimaluste laialdast riikidevahelist kättesaadavust, edendades kõikides haridusega seotud vald- kondades võrdseid võimalusi; b) parandada kvalitatiivselt ja kvantitatiivselt Euroopa Liidu keel- te, eelkõige vähem levinud ja õpetatud keelte oskust, et saavu- tada Euroopa Liidu rahvaste vahel suurem üksteisemõistmine ja solidaarsus ning edendada hariduse kultuuridevahelist mõõ- det; (16) Käesoleva otsusega sätestatakse kogu programmi kehtivuse ajaks finantsraamistik, mis on eelarvepädevale institutsioo- nile iga-aastase eelarvemenetluse ajal peamine juhis Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahelise (1) EÜT C 172, 18. 6. 1999, lk 1. (2) EÜT L 184, 17. 7. 1999, lk 23. 84 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd c) edendada haridusalast koostööd ja vahetusi, eelkõige: d) keeleoskuse ja eri kultuuride mõistmise arendamine; — soodustades haridusasutuste vahelist vahetust, — edendades avatud ja kaugõpet, — soodustades diplomite ja õppeperioodide tunnustamise täiustamist, — arendades teabevahetust ning aidata kõrvaldada sellealaseid takistusi; d) soodustada õppemetoodika ja -materjalide täiustamisel uuen- duslikkust, sealhulgas vajaduse korral uute tehnoloogiate kasutamist, ja uurida hariduspoliitika valdkonnas ühist huvi pakkuvaid teemasid. Artikkel 3 Ühenduse meetmed 1. Käesoleva programmi artiklis 2 sätestatud eesmärke püütakse saavutada järgmiste allprogrammide kaudu, mille sisu ja kohalda- miskorda kirjeldatakse lisas: Allprogramm 1 Kooliharidus (Comenius); Allprogramm 2 Kõrgharidus (Erasmus); Allprogramm 3 Täiskasvanute koolitus ja muud haridussuu- nad (Grundtvig); Allprogramm 4 Keeleõpetus ja -õpe (Lingua); Allprogramm 5 Avatud ja kaugõpe; info- ja sidetehnoloogiad hariduses (Minerva); Allprogramm 6 Vaatlus ja uuendused; Allprogramm 7 Ühismeetmed; Allprogramm 8 Täiendavad meetmed. 2. Kõnealuseid allprogramme rakendatakse järgmiste riikideva- heliste meetmete kaudu, mida on võimalik omavahel kombinee- rida: e) toetus uuenduslikele pilootprojektidele, mis põhinevad hari- duse uuenduslikkuse ja kvaliteedi arendamiseks kavandatud riikidevahelistel partnerlussuhetel; f) ühenduse võrdlusmaterjali pidev täiendamine — riikliku hariduspoliitika vaatluse ja analüüsi, — heade tavade ja uuenduste jälgimise ja levitamise ning — põhjaliku teabevahetuse kaudu. Artikkel 4 Programmis osalejad 1. Lisas täpsustatud tingimuste ja rakenduskorra kohaselt on käesoleva programmi sihtrühmaks peamiselt: a) õpilased, üliõpilased või muud õppurid; b) otseselt haridustööga seotud personal; c) mis tahes liiki haridusasutused, mille iga liikmesriik täpsustab; d) isikud ja organid, kes vastutavad liikmesriikides haridussüstee- mide ja -poliitika eest kohalikul, piirkondlikul ja siseriiklikul tasandil. 2. Käesolevasse programmi kuuluvates asjakohastes allprogram- mides võivad osaleda ka haridusasutustega koostööd tegevad avalik- ja eraõiguslikud asutused, eelkõige: — kohalikud ja piirkondlikud organid ja organisatsioonid, — haridusalal tegutsevad ühendused, sealhulgas üliõpilaste, õpi- laste, õpetajate ja lastevanemate ühendused, — ettevõtted ja konsortsiumid, kutseorganisatsioonid ning kaubandus- ja tööstuskojad, — tööturu osapooled ja nende organisatsioonid kõikidel tasan- ditel, — uurimiskeskused ja -organisatsioonid. Artikkel 5 Programmi rakendamine ja koostöö liikmesriikidega 1. Komisjon: — tagab programmi kuuluvate ühenduse meetmete rakendamise vastavalt lisale, — konsulteerib tööturu osapoolte ja Euroopa tasandil haridus- alal tegutsevate asjaomaste ühendustega ja teavitab artikli 8 lõikes 1 nimetatud komiteed nende arvamustest. a) toetus Euroopas haridusalal tegutsevate inimeste riikidevahe- lisele vabale liikumisele; 2. Liikmesriigid: b) toetus info- ja sidetehnoloogiate kasutamisele hariduses; c) toetus kogemuste ja heade tavade vahetust hõlbustavate riiki- devaheliste koostöövõrgustike arendamisele; — võtavad vajalikke meetmeid käesoleva programmi ladusaks toimimiseks liikmesriigi tasandil, kaasates siseriiklike tavade kohaselt kõiki haridusega seotud osapooli, — loovad sobiva struktuuri programmi meetmete rakendamise kooskõlastatud juhtimiseks liikmesriigi tasandil (Socratese riiklikud bürood), 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 85 — püüavad vastu võtta asjakohaseid meetmeid, et kõrvaldada õiguslikke ja halduslikke takistusi käesolevas programmis osa- lemisele, 2. Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud kõikide muude küsimustega, võetakse vastu kooskõlas artikli 8 lõikes 3 sätestatud nõuandemenetlusega. — võtavad meetmeid, et tagada liikmesriigi tasandil sünergia muude ühenduse programmidega. 3. Komisjon tagab koostöös liikmesriikidega: — ülemineku eelmise haridusalase programmi (otsusega nr 819/95/EÜ loodud programm Socrates) raames võetud meetmetelt käesoleva programmi kohaselt rakendatavatele meetmetele, Artikkel 8 Komitee 1. Komisjoni abistab komitee. 2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 4 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätes- tatut. — eelmise haridusalase programmi (Socrates) raames võetud ja käesoleva programmi alusel rakendatavate meetmete tule- muste levitamise, Otsuse 1999/468/EÜ artikli 4 lõike 3 kohaseks tähtajaks kehtes- tatakse kaks kuud. — käesoleva programmi raames võetud meetmetega seotud asja- kohase teavitamise, reklaami ja järelevalve. 3. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätes- tatut. Artikkel 6 Ühismeetmed 4. Komitee võtab vastu oma töökorra. Artikkel 9 Teadmiste Euroopa ülesehitusprotsessi osana võib käesolevas programmis sisalduvaid meetmeid rakendada artikli 8 lõikes 2 sätestatud korras ühismeetmetena koos seonduvate ühenduse programmide ja meetmetega, eelkõige programmidega Leonardo da Vinci ja “Noored”, samuti ühenduse programmidega uute tehnoloogiate uurimise ja arendamise valdkonnas. Artikkel 7 Rakendusmeetmed 1. Käesoleva otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed, mis on seotud allpool nimetatud küsimustega, võetakse vastu artikli 8 lõi- kes 2 nimetatud korralduskomitee menetluse kohaselt: a) iga-aastane tööplaan, sealhulgas prioriteedid, ühismeetmete teemad ning valikukriteeriumid ja -menetlused; b) ühenduse antav rahaline toetus (summad, kestus ja saajad) ja programmi rakendamise üldsuunised; c) aastaeelarve ja rahaliste vahendite jaotus programmi erinevate meetmete vahel; Koostöö muude programmikomiteedega ja teave muude ühenduse algatuste kohta 1. Komitee organiseerib regulaarse ja struktureeritud koostöö tegevusprogrammi Leonardo da Vinci raames ühenduse kutseõp- pepoliitika rakendamiseks loodud komitee ja ühenduse tegevus- programmi “Noored” raames loodud komiteega. 2. Käesoleva programmi ja muude artiklis 11 nimetatud meet- mete järjepidevuse tagamiseks teavitab komisjon komiteed regu- laarselt hariduse, koolituse ja noorsoovaldkonnas tehtud ühen- duse algatustest, seahulgas koostööst kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega. Artikkel 10 Rahastamine 1. Käesoleva programmi rakendamise finantsraamistikuks artik- lis 1 sätestatud ajavahemikus määratakse 1 850 miljonit eurot. 2. Eelarvepädev institutsioon kinnitab iga-aastased assigneerin- gud finantsperspektiivi piires. d) rahaliste vahendite jaotus liikmesriikide vahel detsentraliseeri- tult hallatavate meetmete puhul; Järjepidevus ja vastastikune täiendavus e) programmi järelevalve ja hindamise ning tulemuste levitamise ja edastamise kord; f) komisjoni ettepanekud projektide, sealhulgas allprogrammi 7 (ühismeetmed) kuuluvate projektide valimiseks. 1. Komisjon koostöös liikmesriikidega tagab üldise järjepidevuse ja vastastikuse täiendavuse muude asjaomaste ühenduse tegevus- põhimõtete, õigusaktide ja meetmetega. Programm aitab kaasa võrdõiguslikkuse, naiste ja meeste võrdsete võimaluste ning sot- siaalse hõlvamise edendamist käsitleva ühenduse poliitika eesmär- kide saavutamisele. Artikkel 11 86 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd Komisjon tagab käesoleva programmi ning kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonidega tehtava koostöö raames rakendatavate haridusalaste programmide ja meetmete tõhusa ühendamise. 2. Käesoleva programmi meetmeid rakendades võtavad komis- jon ja liikmesriigid arvesse prioriteete, mis on sätestatud nõukogu poolt kooskõlastatud tööhõivestrateegia raames vastuvõetud töö- hõivesuunistes. Artikkel 12 EFTA/EMP riikide, assotsieerunud Kesk- ja Ida-Euroopa riikide, Küprose, Malta ja Türgi osalemine Programmis võivad osaleda: — EFTA/EMP riigid EMP lepingus sätestatud tingimustel, — assotsieerunud Kesk- ja Ida-Euroopa riigid Euroopa lepingu- tes, nende lisaprotokollides ja vastavate assotsiatsiooninõuko- gude otsustes kehtestatud tingimustel, — Küpros, mida rahastatakse lisaassigneeringutest selle riigiga kokkulepitavas korras, — Malta ja Türgi, mida rahastatakse lisaassigneeringutest asuta- mislepingu sätete kohaselt. Artikkel 13 eesmärkidega võetud meetmete asjakohasuse, tõhususe ja mõju kohta. Hinnang antakse ka programmi mõjule tervikuna. Hinnangus vaadeldakse käesoleva programmi ja muude asjako- haste ühenduse tegevuspõhimõtete, õigusaktide ja meetmete raa- mes rakendatavate meetmete vastastikust täiendavust. Kooskõlas artikli 8 lõikes 2 kirjeldatud korra kohaselt kehtesta- tud kriteeriumidega tehakse käesoleva programmi regulaarseid sõltumatuid välishindamisi. 3. Liikmesriigid esitavad komisjonile 31. detsembriks 2003 aru- ande käesoleva programmi rakendamise ja 30. juuniks 2007 aru- ande programmi mõju kohta. 4. Komisjon esitab Euroopa Parlamendile, nõukogule, majandus- ja sotsiaalkomiteele ning regioonide komiteele: — uute liikmesriikide ühinemisel aruande rahalise mõju kohta, mida ühinemised programmile avaldavad, millele vajaduse korral lisatakse rahandusalased ettepanekud selle mõju arvesse võtmiseks, kooskõlas Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komis- joni 6. mai 1999. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppega eelarvedistsipliini ja -menetluse parandamise kohta ja 1999. aasta märtsis Berliinis toimunud Euroopa Ülemkogu kohtumise järeldustega. Euroopa Parlament ja nõukogu tee- vad nende ettepanekute kohta otsuse võimalikult kiiresti, — 30. juuniks 2004 hindamise vahearuande käesoleva prog- rammi rakendamisel saavutatud tulemuste ja rakendamisega seotud kvalitatiivsete ja kvantitatiivsete aspektide kohta, — 31. detsembriks 2006 teatise käesoleva programmi jätkamise Rahvusvaheline koostöö kohta, Käesoleva programmi raames ja artikli 8 lõikes 2 sätestatud korras võib komisjon teha koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Euroopa Nõukoguga. Artikkel 14 Järelevalve ja hindamine 1. Komisjon koostöös liikmesriikidega kontrollib käesolevat programmi regulaarselt. Kontrollide ja hindamiste tulemusi tuleks käesoleva programmi rakendamisel arvesse võtta. Kontrollimine hõlmab lõikes 3 nimetatud aruandeid ja erimeet- meid. 2. Komisjon koostöös liikmesriikidega hindab käesolevat prog- rammi regulaarselt. Hinnang antakse seoses artiklis 2 nimetatud — 31. detsembriks 2007 järelhindamise aruande. Artikkel 15 Jõustumine Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Ühenduste Teatajas avaldamise kuupäeval. Brüssel, 24. jaanuar 2000 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimel president N. FONTAINE eesistuja J. GAMA 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 87 LISA I. SISSEJUHATUS JA ÜLDSÄTTED 1. Artiklis 2 sätestatud eesmärke rakendatakse käesolevas lisas ettenähtud meetmete kaudu artiklis 3 kirjeldatud ühenduse meetmete alusel. 2. Ajakava, taotluste esitamise tingimusi ning abikõlblikkuse- ja valikukriteeriume käsitlevad sätted määratakse kindlaks kooskõlas artikli 8 lõikega 2 ja komisjon avaldab neid regulaarselt. Lisaks avaldatakse projektikonkursside kutseid, milles täpsustatakse projektide esitamise tähtajad. 3. Vahetusprojektide raames tuleks ette näha piisav keeleline ettevalmistus tagamaks, et osalejad oskaksid vajalikul määral vastuvõtva asutuse õppekeelt/-keeli. Päritolu- ja vastuvõtvates asutustes tuleks teha asjakohased korraldused tagamaks, et kõnealustest vahetusprojektidest saadaks maksimaalset kasu. 4. Projektid, mida programmi eri meetmete raames koordineerivad ülikoolid, peaksid moodustama osa allprogrammis 2 ettenähtud asjaomaste asutuste institutsioonilepingust. 5. Haridusalaste erivajadustega isikute võimaluste ja osalemise soodustamiseks võib võtta toetavaid meetmeid. Vajaduse korral võib võtta meetmeid naiste ja meeste võrdsete võimaluste edendamiseks. Eriti soodustatakse tegevust, mille käigus pööratakse eritähelepanu kultuuridevahelistele aspektidele või muude keelte, eelkõige vähem levinud või õpetatud ühenduse keelte oskusele. Programmi kõikide meetmete ulatuses ergutatakse avatud ja kaugõppe edendamist, samuti info- ja sidetehnoloogiate asjakohast kasutamist. Kõikide programmi meetmete raames pööratakse erilist tähelepanu tulemuste levitamisele. II. ÜHENDUSE MEETMED Käesolev lisa sisaldab kaht põhilist meetmete liiki: — esimene liik, allprogrammid 1-3, mis käsitlevad elukestva hariduse kolme põhietappi (kool, ülikool, muu); — teine liik, allprogrammid 4-8, mis käsitlevad mitmesuguseid meetmeid valdkondades nagu keeled, pedagoogilisel eesmärgil kasutatav info- ja sidetehnoloogia, sealhulgas eelkõige pedagoogilise suunitlusega multimeedia ja teabevahetus, samuti kõik horisontaalsel tasandil huvi pakkuvad küsimused nagu uuendused, tulemuste levitamine, ühismeetmed ja programmide hindamine. ALLPROGRAMM 1: “COMENIUS”: KOOLIHARIDUS Allprogramm 1. 1: Koolide partnerlussuhted Allprogramm 1. 2: Kooliharidust andva personali alusõpe ja täiendkoolitus Allprogramm 1. 3: Koolide partnerlussuhete ja kooliharidust andva personaliga seotud võrgustikud ALLPROGRAMM 2: “ERASMUS”: KÕRGHARIDUS Allprogramm 2. 1: Euroopa ülikoolidevaheline koostöö Allprogramm 2. 2: Üliõpilaste ja ülikooliõppejõudude vahetused Allprogramm 2. 3: Temaatilised võrgud ALLPROGRAMM 3: “GRUNDTVIG”: TÄISKASVANUTE KOOLITUS JA MUUD HARIDUSSUUNAD ALLPROGRAMM 4: “LINGUA”: KEELEÕPETUS JA -ÕPE ALLPROGRAMM 5: “MINERVA”: AVATUD JA KAUGÕPE, INFO- JA SIDETEHNOLOOGIAD HARIDUSES ALLPROGRAMM 6: VAATLUS JA UUENDUSED Allprogramm 6. 1: Haridussüsteemide, -poliitika ja haridusalaste uuenduste vaatlus Allprogramm 6. 2: Uutele vajadustele vastavad uuenduslikud algatused ALLPROGRAMM 7: ÜHISMEETMED ALLPROGRAMM 8: TÄIENDAVAD MEETMED 88 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd ALLPROGRAMM 1: “COMENIUS”: KOOLIHARIDUS Comeniuse eesmärk on parandada koolihariduse kvaliteeti ja tugevdada selle Euroopa mõõdet, soodustades eelkõige riikideülest koostööd koolide vahel ja aidates kaasa otseselt kooliharidusega seotud personali professionaalsuse tõstmisele, ning edendada keeleõpet ja eri kultuuride alast teadlikkust. Allprogramm 1. 1: Koolide partnerlussuhted 1. Ühendus ergutab mitmepoolsete partnerlussuhete loomist koolide vahel. Sellised partnerlussuhted võivad hõlmata ka muid asjakohaseid asutusi, näiteks õpetajakoolitust andvaid asutusi, kohalikke institutsioone ja asutusi, ettevõtteid või kultuuriasutusi, samuti lastevanemate, õpilaste ja muid asjaomaseid organisatsioone. 2. Ühenduse rahalist toetust võib anda järgmistele projektidele: a) projektid, mis keskenduvad osalevatele koolidele ühist huvi pakkuvatele küsimustele ja millega kaasneb: — õpilaste osalus projekti ettevalmistamises ja sellega seotud tegevuses, sealhulgas vajaduse korral projektiga kaasnevad vahetused, — õpetajate vahetused, et valmistada ette ja kontrollida projekte või õpetada mõnes teises liikmesriigis, sealhulgas praktika ettevõtetes, — õppematerjalide väljatöötamine ja heade tavade vahetus; b) projektid, mille konkreetne eesmärk on õpetada ja õppida ühenduse ametlikke keeli, samuti iiri keelt (üks Euroopa ühenduste asutamislepingute koostamise keeltest) (mida räägitakse Luksemburgis), sealhulgas õpetada ja õppida liikmesriikide piirialadel naaberriikides räägitavaid ühenduse keeli. Projektid võivad olla mitmepoolsed, eelkõige juhul, kui nende sihtrühmaks on mõni vähem levinud või õpetatud keel, ja peaksid lisaks punktis a nimetatud tegevusele hõlmama õpilaste vahetusi; ja letseburgi murret c) projektid, mille eesmärk on edendada eri kultuuride alast teadlikkust, eelkõige need, mis on ette nähtud rassismi ja ksenofoobia vastu võitlemiseks või võõrtööliste, mustlaste ja rändrahvaste ning töö tõttu sageli elukohta vahetavate isikute laste erivajaduste rahuldamiseks; d) projektid, mis käsitlevad haridusalaste erivajadustega õpilastega seotud küsimusi, pöörates erilist tähelepanu selliste õpilaste integreerimisele tavaõppesse. 3. Kõnealuses allprogrammis osaleda soovivad koolid esitavad lühikirjelduse tegevuse kohta, mida nad eesseisva kooliaasta jooksul käesoleva programmi raames teha kavatsevad (Comeniuse plaan). Comeniuse plaan peab võimaldama Socratese riiklikel büroodel võtta käesoleva allprogrammi raames valiku tegemisel arvesse asjaomase kooli Euroopa-alase tegevuse üldist arengut. Allprogramm 1. 2: Kooliharidust andva personali alusõpe ja täiendkoolitus 1. Ühendus toetab nende asutuste ja organite mitmepoolseid projekte, kes tegelevad otseselt kooliharidusega seotud personali alusõppe või täiendkoolitusega. Tuleb ergutada koolide ja muude otsuse artiklis 4 kirjeldatud haridusalal tegutsevate isikute ja asutuste osalust, samuti vajaduse korral järelevalveasutuste kaasamist piirkondlikul ja kohalikul tasandil. 2. Ühenduse rahalist toetust võib anda järgmistele projektidele: Vahetusprojektid: a) vahetused alusõppe omandamiseks, töötamine ja praktika ettevõtetes; sealhulgas õppepraktikaperioodid, keeleõpetaja-praktikandina b) väljaõppe saanud kooliõpetajate vahetused täiendkoolituseks ja oskuste ajakohastamiseks; c) piiratud kestusega vahetused (sealhulgas keelekümblus) keeleõpetajatele, keeleõpetajaks ümberõppivatele töötajatele, kvalifitseeritud õpetajatele, kes kavatsevad varsti keeleõpetajana töötamist jätkata, ja õpetajatele, kes peavad või soovivad muid õppeaineid võõrkeeles õpetada. Mitmepoolsed koostööprojektid järgmistes valdkondades: d) õppekavade, kursuste, moodulite või õppematerjalide välja töötamisele kaasa aitamine seoses koolihariduse Euroopa mõõtme tugevdamisega; e) koolide haldamist käsitlev koolitustegevus ja teabevahetus ning seonduvad teenistused, näiteks juhendamine ja nõustamine; 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 89 f) haridus- ja koolitustegevus ning teabevahetus, mille eesmärk on suurendada koolihariduses eri kultuuride alast teadlikkust või võõrtööliste, mustlaste ja rändrahvaste ning töö tõttu sageli elukohta vahetavate isikute laste integratsiooni ja õpitulemuste parandamist; g) riskirühma kuuluvate ja haridusalaste erivajadustega õpilaste haridusega tegeleva personali koolitust ja haridust käsitlev tegevus. Allprogramm 1. 3: Koolide partnerlussuhete ja kooliharidust andva personaliga seotud võrgustikud Ühendus edendab allprogrammide 1. 1 ja 1. 2 raames toetatavate koolide partnerlussuhete ja kooliharidust andva personali koolitusega tegelevate projektide võrkude loomist, et võimaldada koostööd vastastikust huvi pakkuvates valdkondades, tulemuste ja heade tavade levitamist ning koolihariduse kvalitatiivseid ja uuenduslikke aspekte käsitlevaid diskussioone. Võimaluse korral tuleks personali koolitusvõrgustikke arendada tihedas koostöös allprogrammi Erasmus raames ettenähtud ülikoolide temaatiliste võrkudega. ALLPROGRAMM 2: “ERASMUS”: KÕRGHARIDUS Erasmuse eesmärk on parandada kõrghariduse kvaliteeti ja tugevdada selle Euroopa mõõdet, ergutada riikideülest koostööd ülikoolide vahel, suurendada kõrgharidusega seotud vaba liikumist Euroopas ning parandada õpingute ja kvalifikatsioonide läbipaistvust ja akadeemilist tunnustamist kogu ühenduses. Osalevad ülikoolid sõlmivad komisjoniga institutsioonilepingud, mis hõlmavad kõiki heakskiidetud Erasmuse tegevusalasid. Sellised lepingud kehtivad tavaliselt kolm aastat ja neid on võimalik uuendada. Allprogramm 2. 1: Euroopa ülikoolidevaheline koostöö 1. Ühendus toetab ülikoolidevahelist koostööd, sealhulgas selliste uuendusprojektide väljatöötamist, mida ülikoolid viivad ellu koostöös teiste liikmesriikide partneritega ja milles vajaduse korral osalevad teised otsuse artiklis 4 nimetatud haridusalal tegutsevad isikud ja asutused. 2. Ühenduse rahalist toetust võib anda järgmistele projektidele: a) üliõpilaste ja ülikooliõppejõudude vahetuste korraldamine; b) õppekavade, moodulite, intensiivkursuste ja muu haridusalase tegevuse ühine arendamine ja rakendamine, sealhulgas mitut teadusharu hõlmav tegevus ja õppeainete õpetamine võõrkeeles; c) Euroopa ainepunktide ülekande süsteemi juurutamine, laiendamine ja edasiarendamine, et hõlbustada akadeemilist tunnustamist teistes liikmesriikides. Allprogramm 2. 2: Üliõpilaste ja ülikooliõppejõudude vahetused 1. Ühendus toetab riikidevahelisi vahetusi, milles osalevad: a) üliõpilased kooskõlas punktiga 2; b) ülikooliõppejõud, eesmärgiga tegeleda õppetööga, mis võiks tõenäoliselt suurendada Euroopa mõõdet või laiendada asjaomaste ülikoolide pakutavate kursuste valikut. 2. Üliõpilasi, kes pärast vähemalt esimese õppeaasta läbimist veedavad käesoleva allprogrammi raames kolm kuni 12 kuud mõnes teises liikmesriigis, loetakse “Erasmuse üliõpilasteks”, sõltumata sellest, kas neile on antud rahalist toetust kooskõlas punktiga 3. Selliseid perioode tunnustatakse täielikult institutsioonilepingutesse kuuluvates ülikoolidevahelistes lepingutes ja need võivad hõlmata ka praktikat ettevõtetes. Vastuvõtvad ülikoolid Erasmuse üliõpilastelt õppemaksu ei nõua. Erivajadustega üliõpilastele pööratakse erilist tähelepanu. 3. Ühenduse rahalist toetust võib anda järgmistele projektidele: — üliõpilaste vahetused. Liikmesriigid võivad ühenduse toetust andes arvesse võtta taotlejate majanduslikku olukorda. Et ühenduse toetus katab ainult osa üliõpilaste vahetuste kuludest, kutsutakse liikmesriike üles aitama vajalikke vahendeid hankida. Päritoluliikmesriigis üliõpilastele antavaid stipendiume või õppelaene antakse ka vastuvõtvas liikmesriigis õppimise ajal; — ülikooliõppejõudude vahetused; — ettevalmistavad meetmed kooskõlas IV jao B osa punktiga 4. 90 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd Allprogramm 2. 3: Temaatilised võrgud Ühendus soodustab selliste temaatiliste võrkude väljatöötamist ja juurutamist, mis võimaldavad ülikoolide rühmadel teha koostööd ühe või mitme teadusharuga seotud või muudes vastastikust huvi pakkuvates küsimustes, et levitada uuendusi, hõlbustada heade tavade levikut, ergutada kõrghariduse kvalitatiivseid ja uuenduslikke aspekte käsitlevaid diskussioone, täiustada õpetamismetoodikat ja stimuleerida ühisprogrammide ja erikursuste väljatöötamist. Tuleb soodustada akadeemiliste ühenduste, kutseühenduste ja muude sotsiaal- ja majandussektori esindajate osalemist. Erilist tähelepanu pööratakse tulemuste levitamisele. ALLPROGRAMM 3: “GRUNDTVIG”: TÄISKASVANUTE KOOLITUS JA MUUD HARIDUSSUUNAD 1. Grundtvig täiendab allprogramme 1 (kooliharidus) ja 2 (ülikooliharidus) ja selle eesmärk on edendada elukestva õppe Euroopa mõõdet, aidata suurema riikidevahelise koostöö kaudu kaasa uuendustele ja muude haridussuundade kättesaadavuse ja kvaliteedi parandamisele ning edendada keeleõpet. Allprogramm on suunatud inimestele, kes mingis eluetapis soovivad omandada teadmisi ja pädevust ametliku või vabahariduse raames või iseseisvalt õppides, et suurendada seeläbi oma eri kultuuride alast teadlikkust ja tööalast konkurentsivõimet, parandada oma haridusalaseid arenemisvõimalusi ning olla täisväärtuslik ja aktiivne ühiskonnaliige. 2. Ühenduse rahalist toetust võib anda riikidevahelistele projektidele ja algatustele, mille eesmärk on edendada: a) vajadust täiskasvanute koolituse järele ja täiskasvanute osalemist elukestvas õppes; b) pädevuse omandamist või täiendamist nende isikute puhul, kellel puudub alusharidus ja kvalifikatsioon; c) uuenduslike haridusmetoodikate ja heade tavade väljatöötamist, vahetamist ja levitamist, sealhulgas moodulite ja asjakohaste õppematerjalide väljatöötamist ja levitamist; d) teabe- ja tugiteenuste, sealhulgas juhendamise ja nõustamisega seotud teenuste väljatöötamist täiskasvanud õppuritele ja täiskasvanute koolitajatele; e) täiskasvanud õppurite omandatud teadmiste, oskuste ja pädevuse, sealhulgas kogemusliku või iseseisva õppe või vabahariduse kaudu omandatud teadmiste, oskuste ja pädevuse hindamise, kontrollimise või tõendamise vahendite ja meetodite väljatöötamist; f) täiskasvanud õppurite ja täiskasvanute koolitajate muude ühenduse keelte oskuse täiendamist või eri kultuuride alast teadlikkust; g) kõnealuses valdkonnas tegutsevate haridustöötajate alusõppe või täiendkoolituse arendamist; h) õppelähetusi ja vahetusi, sealhulgas täiskasvanute koolitajate või nende koolitajate õppelähetusi ja vahetusi; i) projekte, mis on suunatud haridusalaste erivajadustega täiskasvanud õppuritele. 3. Ühendus toetab Euroopa võrkude loomist, et tugevdada kõnealuses valdkonnas tegutsevate osapoolte vahelisi sidemeid, võimaldada neil teha ühist huvi pakkuvates küsimustes stabiilsemat koostööd ja suurendada nende teadlikkust seoses hariduse Euroopa mõõtmega. ALLPROGRAMM 4: “LINGUA”: KEELEÕPETUS JA -ÕPE 1. Lingua allprogrammi eesmärk on toetada mitmesuguseid keelõppega seotud meetmeid, et aidata edendada ja säilitada ühenduse keelelist mitmekesisust, parandada keeleõpetuse ja -õppe kvaliteeti ning hõlbustada individuaalsetele nõudmistele kohandatud elukestva keeleõppe võimaluste kasutamist. Erilist tähelepanu pööratakse keeleõpetajate ja ühenduses kõikide haridusvaldkondade keeleõppepoliitika eest vastutavate isikute vaheliste riikideüleste sidemete tugevdamisele. Sel viisil Lingua nii täiendab kui ka tugevdab muude käesolevate programmide, eelkõige allprogrammide 1, 2 ja 3 raames toimuva keeleõppe edendamisega seotud meetmeid. 2. Keeleõpe tähendab selles kontekstis kõikide ühenduse ametlike keelte, samuti iiri keele (üks Euroopa ühenduste asutamislepingute koostamise keeltest) ja letseburgi murde (mida räägitakse Luksemburgis) võõrkeelena õpetamist ja õppimist. Programmi jooksul osutatakse erilist tähelepanu vähem levinud ja õpetatud keelte olukorra edendamisele. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 91 3. Ühenduse rahalist toetust võib anda järgmistele riikidevahelistele keeleõppeprojektidele ja tegevustele: a) b) tegevused teadlikkuse tõstmiseks, mille eesmärk on tõmmata tähelepanu keeleõppe tähtsusele ja keeleõppe võimaluste kättesaadavusele; tegevused, mille eesmärk on edendada ja/või levitada uuendusi ja häid tavasid, näiteks keeleõpe varases eas või mitmest keelest arusaamine; c) õppekavade vahetuse arendamine, uute õppematerjalide valmistamine ja keeleoskuse tunnustamise meetodite ja vahendite täiustamine; d) teabevahetus ja uurimiskeskuste riikidevaheliste võrkude loomine; e) meetmete väljatöötamine konkreetses olukorras nõutava võõrkeeleoskuse edendamiseks, juhul kui see ei ole seotud kutsealaga; f) ühenduse edasisest laienemisest tulenevate keeleõpetuse ja -õppega seotud küsimuste käsitlemine. ALLPROGRAMM 5: “MINERVA”: AVATUD JA KAUGÕPE, INFO- JA SIDETEHNOLOOGIAD HARIDUSES 1. Selle allprogrammi eesmärk on toetada mitmesuguseid meetmeid, mis on seotud avatud ja kaugõppe ning info- ja sidetehnoloogiate, sealhulgas multimeedia kasutamisega hariduses seotud meetmeid. Seega täiendab ja tugevdab see allprogramm muid käesoleva programmi raames ettenähtud asjakohaseid meetmeid. Nendel meetmetel on kolm eesmärki: — edendada avatud ja kaugõppe ning eriti hariduses rakendatavate info- ja sidetehnoloogiate tähenduse mõistmist õpilaste, õppurite, haridusala otsustajate ja üldsuse seas ning neid tehnoloogiaid pedagoogilistel eesmärkidel kasutavate vahendite ja meetodite kriitilist ja vastutustundlikku kasutamist, — toetada arusaamist, et info- ja sidetehnoloogiatel, eelkõige multimeedial põhinevate haridusalaste toodete väljatöötamisel on vaja nõuetekohaselt arvesse võtta pedagoogilisi kaalutlusi, — edendada täiustatud meetodite ja haridusvõimaluste ning saavutatud tulemuste kättesaadavust, eelkõige teabe, kogemuste ja heade tavade riikideülese vahetuse kaudu. 2. Ühenduse rahalist toetust võib anda järgmistele projektidele: a) projektid ja uuringud, mille eesmärk on aidata hariduse valdkonnas tegutsejatel mõista ja kasutada käimasolevaid uuendusprotsesse, eelkõige neid, mis on seotud info- ja sidetehnoloogiate kasutamisega õpetamisel ja õppimisel, uuenduslike vahendite ja lähenemisviiside väljatöötamisega ning info- ja sidetehnoloogial põhinevate õppeotstarbeliste toodete ja teenuste kvaliteedi hindamise kriteeriumide kehtestamise metoodikatega; b) projektid avatud ja kaugõppe ning info- ja sidetehnoloogiatega seotud uute metoodikate, moodulite ja ressursside väljatöötamiseks ja katsetamiseks; c) projektid, mille kaudu töötatakse välja ja ühendatakse omavahel teenuseid ja süsteeme, mis annavad õpetajatele, otsustajatele ja muudele hariduse valdkonnas tegutsejatele teavet avatud ja kaugõpet ning info- ja sidetehnoloogiaid kasutavate õppemetoodikate ja -ressursside kohta; d) projektid, millega toetatakse avatud ja kaugõppega seotud mõtete ja kogemuste vahetamist ning info- ja sidetehnoloogiate kasutamist hariduses, eelkõige uurimiskeskuste, õpetajakoolitust andvate asutuste, ekspertide, otsustajate ja projektikoordinaatorite võrkude loomist ühist huvi pakkuvates valdkondades. ALLPROGRAMM 6: VAATLUS JA UUENDUSED See allprogramm aitab kaasa haridussüsteemide kvaliteedi ja läbipaistvuse parandamisele ning Euroopa hariduses toimuva uuendusprotsessi edasiarendamisele teabe ja kogemuste vahetamise, heade tavade kindlakstegemise, sellealaste süsteemide ja tegevuspõhimõtete võrdleva analüüsi ning nõukogu määratavate hariduspoliitika seisukohast ühist huvi pakkuvate küsimuste arutamise ja analüüsi kaudu. 92 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd Allprogramm 6. 1: Haridussüsteemide, -poliitika ja haridusalaste uuenduste vaatlus 1. See allprogramm, mis püüab võimaluse korral optimaalselt kasutada olemasolevaid struktuure, koosneb järgmistest meetmetest: a) kirjeldavate ja statistiliste andmete kogumine ning liikmesriikide haridussüsteemide ja -poliitika võrdlev analüüs; b) hariduse kvaliteedi hindamise metoodika, sealhulgas asjakohaste kriteeriumide ja näitajate väljatöötamine; c) uuenduslikke eksperimente käsitlevate andmebaaside ja muude teabeallikate arendamine ja kaasajastamine; d) ühenduse ja liikmesriikide tasandil toetatava asjakohase tegevuse käigus saadud kogemuste levitamine; e) teiste liikmesriikide kõikide haridustasemete diplomite, kvalifikatsiooni õppeperioodide tunnustamise hõlbustamine. tõendavate dokumentide ja 2. Selleks võib ühenduse rahalist toetust anda järgmistele meetmetele: a) Euroopa haridusalane teabevõrk Eurydice, kuhu kuuluvad komisjoni loodud Euroopa üksus ja liikmesriikide loodud üksused, et võimaldada võrgul käesoleva allprogrammi rakendamisel ulatuslikumalt osaleda. Võrgu ülesanne on eelkõige koguda ja vahetada teavet haridussüsteemide ja -poliitika kohta, arendada andmebaase, viia läbi võrdlevaid uuringuid ning töötada välja näitajaid. Vajaduse korral taotleb Eurydice asjakohast abi välisekspertidelt; b) liikmesriikidele ühist huvi pakkuvaid teemasid käsitleva teabe ja kogemuste vahetuse hõlbustamiseks läbiviidavate mitmepoolsete õppelähetuste Arion korraldamine otsustajatele ja haridusasutuste juhtidele kõikides haridusvaldkondades ning nendes osalemine. Komisjon ja liikmesriigid tagavad selliste õppelähetuste tulemuste asjakohase levitamise ja soodustavad lähetuste interaktiivsust muude käesoleva programmi meetmetega; c) haridussüsteemide ja -poliitika analüüsiga tegelevate instituutide ja muude piisavalt kvalifitseeritud organite, samuti hariduse kvaliteedi hindamisega tegelevate organite võrkude loomine; d) uuringud, analüüsid, pilootprojektid, seminarid, ekspertide vahetused ja muud asjakohased meetmed, mis on seotud hariduspoliitika seisukohast ühist huvi pakkuvate küsimustega ja mille puhul otsuste tegijad kogunevad arutama nõukogu määratavaid prioriteetseid teemasid. Komisjon võib kasutada ekspertrühmade abi, et tagada kõnealuste meetmete raames tehtavate analüüside usaldusväärsus. Sellise rühma loomise kord määratakse otsuse artikli 8 lõikes 2 sätestatud korras; e) tegevus, mille eesmärk on soodustada diplomite, kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide ja õppeperioodide, sealhulgas uurimistegevuse, analüüside, pilootprojektide ning teabe- ja kogemuste vahetuse tunnustamist. Ühenduse diplomite ja tunnistuste akadeemilise tunnustamise riiklike infokeskuste (NARIC) võrk aitab sellele ulatuslikult kaasa. Kõnealune võrk kogub ja levitab eelkõige akadeemiliseks tunnustamiseks vajalikku kinnitatud teavet, võttes arvesse koostoimet diplomite ametialase tunnustamisega. 3. Käesoleva allprogrammi rakendamisel kindlustatakse tihe koostöö eelkõige Euroopa Ühenduste Statistikaameti (Eurostat), Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse (Cedefop), Euroopa Koolitusfondi ja asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nimelt Euroopa Nõukogu, Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) ning ÜRO Haridus-, Teadus- ja Kultuuriorganisatsiooniga (Unesco). (ETF) Allprogramm 6. 2: Uutele vajadustele vastavad uuenduslikud algatused Lisaks käesoleva programmi muude allprogrammide raames ettenähtud koostööle võib ühendus toetada riikidevahelisi projekte ja uuringuid, mille eesmärk on aidata välja töötada uuendusi ühes või mitmes konkreetses haridusvaldkonnas. Prioriteetsed valdkonnad määrab nõukogu, kes vaatab need ka regulaarselt üle, et kohandada neid käesoleva programmi rakendamise ajal tekkinud uute vajadustega. ALLPROGRAMM 7: ÜHISMEETMED 1. Otsuse artikli 6 kohaselt võib käesoleva programmi raames anda ühenduse toetust ühismeetmetele, mida võetakse koos muude teadmiste Euroopat edendavate ühenduse programmide ja meetmete, eelkõige programmidega Leonardo da Vinci ja “Noored”. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 93 2. Selliste ühismeetmete rakendamiseks võib avaldada ühiseid projektikonkursside kutseid ühist huvi pakkuvates valdkondades, mis ei kuulu üksnes ühte programmi, mis määratakse otsuse artikli 8 lõikes 2 sätestatud korras ja milles lepitakse kokku muude asjaomaste programmide ja meetmete komiteedega. 3. Võetakse asjakohaseid meetmeid, et edendada piirkondlikke ja kohalikke sidemeid ja koostööd käesolevas programmis ning programmides Leonardo da Vinci ja “Noored” osalejate vahel. ALLPROGRAMM 8: TÄIENDAVAD MEETMED 1. Ühenduse rahalist toetust võib anda järgmistele käesoleva programmi eesmärkide saavutamise soodustamiseks ettenähtud algatustele, tingimusel et neid algatusi ei ole võimalik toetada muude programmi meetmete raames: a) meetmed teadlikkuse tõstmiseks, eesmärgiga edendada haridusalast koostööd, sealhulgas toetus asjakohastele konkurssidele ja muudele hariduse Euroopa mõõtme tugevdamiseks ettenähtud üritustele; b) haridusalal tegutsevate ühenduste ja muude valitsusväliste organite, samuti haridusalase juhendamise ja nõustamisega tegelevate organite riikideülene tegevus; c) programmi sihtvaldkondades toimuvad uuendusalased konverentsid ja sümpoosionid; d) tegevus, mille eesmärk on koolitada Euroopa haridusalaste koostööprojektide juhtimisega tegelevaid isikuid; e) meetmed käesoleva programmi või selle eelmise etapi abil rakendatud projektide ja tegevuse tulemuste kasutamiseks ja levitamiseks; f) tegevus, mis vastavalt otsuse artiklile 13 hõlmab koostööd kolmandate riikide ja pädevate rahvusvaheliste organisatsioonide, eelkõige Euroopa Nõukoguga. 2. Ühenduse rahalist toetust antakse Socratese riiklikele büroodele, mille liikmesriigid on rajanud kooskõlas otsuse artikliga 5, et toetada nende tegevust ja tagada käesoleva programmi tõhus järelevalve ja hindamine. 3. Programmi rakendamisel võib komisjon kasutada eksperte ja tehnilise abi organisatsioone, kelle rahastamise võib ette näha käesoleva programmi üldise rahastamise raames. Lisaks võib komisjon korraldada seminare, kollokviume või muid ekspertide kohtumisi, mis võivad hõlbustada programmi rakendamist, ja võtta asjakohaseid teavitamise, avaldamise ja levitamisega seotud meetmeid. III. VALIKUMENETLUSED Menetlused käesolevas lisas nimetatud allprogrammidega seotud ettepanekute ja valikute tegemiseks on järgmised. 1. Detsentraliseeritud allprogrammid Järgmisi allprogramme, mille raames liikmesriik oma valiku teeb, loetakse detsentraliseerituteks: a) — allprogramm 1. 1 (koolide partnerlussuhted), — allprogramm 1. 2, punkti 2 alapunktid a, b ja c (kooliõpetajate vahetusprojektid koolituspartnerluse raames), — allprogramm, punkti 2 alapunkt h (täiskasvanute koolitusega seotud õppelähetused ja vahetused), — allprogramm 6. 1, punkti 2 alapunkt b (Arioni õppelähetused), — ettevalmistavad õppelähetused kõikide allprogrammide raames. Nende allprogrammide raames esitatud rahalise toetuse taotlused tuleb esitada Socratese riiklikele büroodele, mille liikmesriigid on määranud vastavalt otsuse artiklile 5. Liikmesriigid teevad Socratese riiklike büroode abil valiku ja eraldavad valitud taotlejatele rahalist toetust vastavalt otsuse artikli 8 lõike 2 kohaselt kehtestatud üldsuunistele. b) allprogramm 2. 2, punkt 3 (üliõpilaste ja ülikooliõppejõudude vahetused) Liikmesriigid eraldavad üliõpilastele ja ülikooliõppejõududele rahalist toetust allprogrammis 2. 1 nimetatud institutsioonilepingute raames toimuvate vahetuste jaoks ning üliõpilaste ja ülikooliõppejõudude vahetuste korraldamiseks otsuse artikli 5 kohaselt määratud Socratese riiklike büroode abil, võttes arvesse asjaomaste ülikoolide varasemaid näitajaid ja vastavalt otsuse artikli 8 lõike 2 kohaselt kehtestatud üldsuunistele. 94 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd 2. Tsentraliseeritud allprogrammid Järgmisi allprogramme, mille raames komisjon oma valiku teeb, loetakse tsentraliseerituteks: a) — allprogramm 1. 2, punkti 2 alapunktid d, e, f, g (mitmepoolne koostöö), — allprogramm 3, punkti 2 alapunktid a–g ja i (mitmepoolne koostöö), — allprogramm 4 (Lingua), — allprogramm 5 (Minerva), — allprogramm 6. 2 (uuenduslikud algatused). Nendele allprogrammidele vastavate projektide valimisel kohaldatakse järgmist menetlust: i) projektikoordinaatorid esitavad komisjonile projektiettepaneku ja saadavad selle koopia asjaomase liikmesriigi määratud Socratese riiklikule büroole; ii) komisjon hindab projektiettepanekuid sõltumatute ekspertide abil. Riiklikud bürood võivad esitada komisjonile ettepanekute kohta oma hinnangu; iii) juhul kui komisjoni hinnang projekti kvaliteedi või asjakohasuse kohta erineb koordineeriva riigi riiklikult taotluse korral selle büroolt saadud hinnangust, konsulteerib komisjon asjaomase liikmesriigi liikmesriigiga. Konsulteerimisprotsessi kestus ei või ületada kaht nädalat; iv) komisjon esitab komiteele ettepaneku lõpliku valiku (toetatavad projektid ja makstavad summad) kohta otsuse artikli 8 lõikes 2 sätestatud korras; v) pärast komitee arvamuse saamist koostab komisjon valitud projektide nimekirja ja eraldab makstavad summad. Teatavatel juhtudel võib kohaldada kaheetapilist menetlust, eriti asjaomaste meetmete ulatuse ja laadiga seotud põhjustel. Sellisel juhul eelneb eespool toodud menetlusele esialgsete projektide esitamine ja valik. Sellekohane otsus tehakse ja esialgse valiku tegemise kord määratakse vastavalt otsuse artikli 8 lõikele 2. b) — allprogramm 1. 3 (koolide partnerlussuhete ja kooliharidust andvate töötajate koolitusega seotud võrgud) — allprogramm 2. 1 (Euroopa ülikoolidevaheline koostöö), — allprogramm 2. 3 (Erasmuse temaatilised võrgud), — allprogramm 3. 3 (täiskasvanute koolituse võrgud), — allprogramm 6. 1, punkti 2 alapunktid a, c, d, e (vaatlus), — allprogramm 8 (täiendavad meetmed). Ettepanekud nendele allprogrammidele vastavate projektide kohta esitatakse komisjonile. Komisjon annab projektiettepanekutele oma hinnangu, allprogrammide 1. 3, 2. 3 ja 3. 3 puhul abistavad teda sõltumatud eksperdid. Otsuse projektiettepanekute kohta teeb komisjon pärast komitee arvamuse saamist vastavalt otsuse artikli 8 lõikele 2. III jao punkti 2 alapunkti a viimases lõigus nimetatud kaheetapilist menetlust kohaldatakse allprogrammide 1. 3, 2. 3 ja 3. 3 suhtes samas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt. 3. Ühismeetmed Allprogrammi 7 (ühismeetmed) valikumenetlused määratakse vastavalt otsuse artikli 8 lõikele 2. Vajaduse korral võib eespool toodud menetlusi kohandada, et need vastaksid asjaomaste ühismeetmete erinõuetele. Komisjon hoolitseb selle eest, et tagada optimaalne kooskõlastus kõnealuste menetluste ja muude ühenduse programmide või allprogrammide raames vastuvõetud menetluste vahel, millega koos kõnealuseid ühismeetmeid rakendatakse. 4. Komisjon, keda abistavad liikmesriigid, püüab tagada, et valikut käsitlevatest otsustest teavitatakse taotlejaid hiljemalt viie kuu jooksul pärast kõnealuse allprogrammiga seotud taotluste esitamise lõppkuupäeva. Nende projektide puhul, mis on valitud kooskõlas punkti 2 alapunktides a ja b sätestatud kaheetapilise menetluse kohaselt, puudutab see üksnes valimise teist etappi (lõplik projektiettepanek). 5. Komisjon ja detsentraliseeritud meetmete puhul liikmesriigid püüavad tagada optimaalse kooskõlastuse käesoleva programmi ning ühenduse kutseõppe- ja noorsooprogrammidega seotud toetustaotluste esitamise ja valimise menetluste ja tähtaegade vahel. 16/1. kd ET Euroopa Liidu Teataja 95 IV. FINANTSSÄTTED A. Detsentraliseeritud allprogrammid 1. Ühenduse rahalised vahendid III jao punktis 1 määratletud detsentraliseeritud meetmete toetuseks jagatakse liikmesriikide vahel järgmise valemi kohaselt: a) igale liikmesriigile antakse miinimumsumma, mis määratakse kooskõlas asjaomase allprogrammi jaoks olemasolevate eelarvevahenditega; b) ülejäänud summad jagatakse eri liikmesriikidele järgmistel alustel: i) päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi elatustaseme erinevus, ii) päritoluliikmesriigi ja vastuvõtva liikmesriigi vaheline kaugus ja reisikulud, mille arvutamisel võetakse arvesse asjaomase reisi madalaimat võimalikku hinda; iii) järgmiste elanikerühmade koguarv riigis: — allprogrammi 1. 1 (koolide partnerlussuhted) ja allprogrammi 1. 2 punkti 2 alapunktide a, b ja c (kooliõpetajate vahetusprojektid koolituspartnerluse raames) puhul kooliharidust omandavad õpilased ja andvad õpetajad; — allprogrammi 2. 2 punkti 3 (üliõpilaste vahetused) puhul kõrgkooliharidust omandavad üliõpilased. Liikmesriikidele antava toetuse üle otsustamisel peaks lõpetajate arvu käsitama üksnes teisejärgulise ja täiendava tegurina, mis määratakse vastavalt otsuse artikli 8 lõikele 2; — allprogrammi 2. 2 punkti 3 (ülikooliõppejõudude vahetused) puhul ülikooliõppejõud. 2. Niiviisi jagatavaid ühenduse vahendeid haldavad liikmesriigid otsuse artikliga 5 ettenähtud Socratese riiklike büroode abil. 3. Komisjon võtab koostöös liikmesriikidega vajalikud meetmed, et ergutada tasakaalustatud osalust ühenduse, liikmesriigi ja vajaduse korral piirkondlikul tasandil ja kõrghariduse puhul eri õppeainetes. Nendele meetmetele eraldatud vahendid ei või ületada 5 % iga kõnealuse allprogrammi rahastamiseks ettenähtud aastaeelarvest. 4. Komisjon otsustab vahendite eraldamise üle igale liikmesriigile allprogrammi 3 punkti 2 alapunktis h (täiskasvanute koolitusega seotud õppelähetused ja vahetused) ja allprogrammi 6. 1 punkti 2 teises taandes (Arion) ettenähtud vahetusteks, üliõpilaste ja ülikooliõppejõudude vahetuste korraldamiseks vastavalt III jao punkti 1 alapunktile b ning IV jao punkti B alapunktis 4 nimetatud ettevalmistavateks õppelähetusteks ja ettevalmistavateks meetmeteks pärast komitee arvamuse saamist vastavalt otsuse artikli 8 lõikele 2. B. Muud sätted 1. Võttes arvesse rahalise toetuse taotluste kvaliteeti ja arvu, võetakse vastavalt otsuse artikli 8 lõikele 2 ressursside eraldamisel arvesse järgmisi suuniseid: a) allprogrammi 1 (Comenius) raames eraldatavad ressursid ei või moodustada vähem kui 27 % käesoleva programmi käsutuses olevast üldeelarvest; b) allprogrammi 2 (Erasmus) raames eraldatavad ressursid ei või moodustada vähem kui 51 % käesoleva programmi käsutuses olevast üldeelarvest; c) allprogrammi 3 (Grundtvig) raames eraldatavad ressursid ei või moodustada vähem kui 7 % käesoleva programmi käsutuses olevast üldeelarvest; d) ressursid, mida eraldatakse Socratese riiklike büroode rahaliseks toetuseks allprogrammi 8. 2 raames ja tehniliseks toetuseks allprogrammi 8. 3 raames, ei või ületada 4,5 % käesoleva programmi käsutuses olevast üldisest aastaeelarvest. Eespool nimetatud protsendimäärad on soovituslikud ja neid võib korrigeerida otsuse artikli 8 lõikes 2 sätestatud korras. 2. Üldreeglina on käesoleva programmi projektidele antava ühenduse rahalise toetuse eesmärk kompenseerida osaliselt asjaomaste tegevuste rakendamisega seotud hinnangulisi kulutusi, kusjuures toetust võib anda maksimaalselt kolmeks aastaks ja saavutatud tulemusi tuleb regulaarselt kontrollida. Ühenduse osalus ei ületa tavaliselt 75 % konkreetse projekti üldmaksumusest, välja arvatud täiendavate meetmete puhul. Toetust võib anda ka eelnevalt, et võimaldada läbi viia asjaomaste projektidega seotud ettevalmistavaid õppelähetusi. Allprogrammi 8. 1 punkti f kuuluvate tegevuste puhul ei või programmi aastaeelarvest kasutatav summa ületada 250 000 eurot. 96 ET Euroopa Liidu Teataja 16/1. kd 3. Ühenduse rahalise toetuse summa määramisel võetakse arvesse haridusalaste erivajadustega isikute olukorda. 4. Vahetusprojektide puhul võib ühenduse rahalist toetust anda selleks, et aidata tagada piisav ettevalmistus mõnes teises liikmesriigis veedetavaks ajaks. Selliste ettevalmistavate meetmete hulka võivad kuuluda eelkõige keelekursused, teave vastuvõtva liikmesriigi sotsiaalsete ja kultuuriliste aspektide kohta jne. V. MÕISTED Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. ettevõte — kõik avaliku ja erasektori ettevõtted, sõltumata nende suurusest, õiguslikust seisundist või valdkonnast, ja igasugune majandustegevus, sealhulgas sotsiaalmajandus; otsustajad — kõik isikud, kellel on hariduse valdkonnas juhtimise, hindamise, koolituse, juhendamise ja kontrollimisega seotud ülesanded, ja isikud, kes vastutavad selle valdkonna eest kohalikul, piirkondlikul ja siseriiklikul tasandil ning ministeeriumides; juhendamine ja nõustamine — mitmesugune tegevus, nagu teavitamine, hindamine, suunamine ja nõu andmine, mille eesmärk on aidata õppuritel teha haridus- ja koolitusprogrammide või tööhõivevõimalustega seotud valikuid; elukestev õpe — õppimis- ja koolitusvõimalused, mida võimaldatakse inimestele kogu nende elu jooksul, et nad saaksid pidevalt omandada uusi teadmisi, oskusi ja pädevusi ning neid kaasajastada ja kohandada; avatud ja kaugõpe — kõik paindlikud õppevormid, sõltumata sellest, kas nendega kaasneb info- sidetehnoloogiate kasutamine; ja projekt — organisatsioonide või institutsioonide ametliku või mitteametliku rühmituse ühiselt arendatav riikidevaheline koostöö; õpilane — isik, kes on sellena kantud lisas määratletud kooli nimekirja; uurimiskeskus — asutus, mis tegeleb selliste dokumentide, materjalide või metoodika tootmise, kogumise või levitamisega, mis on seotud käesoleva programmi sihtvaldkonnaga, näiteks keeled või hariduses kasutatavad info- ja sidetehnoloogiad; kool — institutsioonid, mis annavad üld- (lastead, algkool, keskkool), kutse- või tehnilist haridust, ja erandkorras keeleõpet edendavate meetmete puhul töö käigus toimuvat väljaõpet pakkuvad koolivälised institutsioonid; 10. tööturu osapooled — liikmesriigi tasandil siseriiklikele õigusaktidele ja/või tavadele vastavad tööandjate ja töötajate organisatsioonid ja ühenduse tasandil tööandjate ja töötajate organisatsioonid, kes osalevad sotsiaalses dialoogis ühenduse tasandil; 11. üliõpilased — käesolevas lisas määratletud ülikoolide nimekirjas olevad isikud, kes sõltumata õpitavast erialast omandavad kõrgharidust (sealhulgas doktoriõpe), saades pärast lõpetamist kraadi või diplomi; 12. õpetaja — isik, kes osaleb oma tööülesannete kaudu otseselt liikmesriikide hariduse andmise protsessis kooskõlas vastava haridussüsteemi korraldusega; 13. ülikool — siseriiklikele õigusaktidele või tavadele vastav kõrgharidusasutus, mis annab vastavatasemelise kvalifikatsiooni või diplomi, sõltumata eri liikmesriikides kasutatavatest nimetustest; 14. ülikooli õppejõud — isik, kes töötab sellena lisas määratletud ülikoolis


title: 2000/98/ΕΚ: Απόφαση του Συμβουλίου, της 24ης Ιανουαρίου 2000, για τη σύσταση της Επιτροπής Απασχόλησης

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU institution
committee (EU)

text: 4. 2. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 29/21 II (Πράξεις για την ισχύ των οποίων δεν απαιτείται δηµοσίευση) ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΑΠΟΦΑΣΗ ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ της 24ης Ιανουαρίου 2000 για τη σύσταση της Επιτροπής Απασχόλησης (2000/98/ΕΚ) ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, και ιδίως το άρθρο 130, τη γνώµη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου (1), Εκτιµώντας τα ακόλουθα: (1) (2) (3) (4) το άρθρο 3 της συνθήκης ορίζει ότι η δράση της Κοινότη- τας περιλαµβάνει την προαγωγή του συντονισµού των πολι- τικών απασχόλησης των κρατών µελών µε στόχο να αυξηθεί η αποτελεσµατικότητά τους µε την ανάπτυξη συντονισµένης στρατηγικής για την απασχόληση· αναπτύξουν δεσµεύονται ο τίτλος VIII του µέρους ΙΙΙ της συνθήκης θεσπίζει τις διαδικασίες σύµφωνα µε τις οποίες τα κράτη µέλη και η Κοινότητα συντονισµένη να στρατηγική για την απασχόληση και ιδίως να προάγουν τη δηµιουργία εξειδικευµένου, εκπαιδευµένου και ευπροσάρµο- στου εργατικού δυναµικού, καθώς και αγοράς εργασίας ανταποκρινόµενης στις εξελίξεις της οικονοµίας. Ο τίτλος αυτός προβλέπει τη σύσταση συµβουλευτικής επιτροπής απασχόλησης (εφεξής: «η επιτροπή»)· κατά την εκπλήρωση των καθηκόντων της, στα οποία περι- λαµβάνεται η παροχή συµβουλευτικής γνώµης και η συµ- βολή στις εργασίες του Συµβουλίου και της Επιτροπής, η επιτροπή θα πρέπει να συµβάλει προκειµένου να εξασφαλι- σθεί ότι η Ευρωπαϊκή στρατηγική για την απασχόληση, ο συντονισµός της µακροοικονοµικής πολιτικής και η διαδικα- σία οικονοµικής µεταρρύθµισης διαµορφώνονται και εφαρ- µόζονται µε συνεπή τρόπο και αλληλοϋποστηρίζονται· είναι ευκταίο η επιτροπή και οι κοινοτικοί οργανισµοί που ασχολούνται µε τον συντονισµό των οικονοµικών πολιτικών, και κυρίως η Οικονοµική και ∆ηµοσιονοµική Επιτροπή και η Επιτροπή Οικονοµικής Πολιτικής, να συνεργάζονται στενά· (5) (6) η επιτροπή θα πρέπει να συνεργασθεί στενά µε τους κοινωνι- κούς εταίρους, ιδιαίτερα δε µε εκείνους οι οποίοι εκπροσω- πούνται στη µόνιµη επιτροπή απασχόλησης την οποία προ- βλέπει η απόφαση 1999/207/ΕΚ του Συµβουλίου, της 9ης Μαρτίου 1999, σχετικά µε την µεταρρύθµιση της µόνιµης επιτροπής απασχόλησης, και την κατάργηση της απόφασης 70/532/ΕΟΚ (2)· η επιτροπή απασχόλησης πρόκειται να αντικαταστήσει την επιτροπή απασχόλησης και αγοράς εργασίας που δηµιουρ- γήθηκε µε την απόφαση 97/16/ΕΚ του Συµβουλίου (3) και η απόφαση 97/16/ΕΚ πρέπει εποµένως να καταργηθεί, ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ ΤΑ ΕΞΗΣ: Άρθρο 1 Όργανα και αρµοδιότητες 1. Συγκροτείται από το Συµβούλιο συµβουλευτική επιτροπή απασχόλησης (η οποία στο εξής καλείται «επιτροπή») για να προ- ωθήσει το συντονισµό, µεταξύ των κρατών µελών, των πολιτικών απασχόλησης και αγοράς εργασίας σε πλήρη συµφωνία µε τις διατάξεις της συνθήκης και λαµβάνοντας δεόντως υπόψη τις εξου- σίες των κοινοτικών θεσµικών και άλλων οργάνων. 2. Τα καθήκοντα της επιτροπής είναι: — η παρακολούθηση της απασχόλησης και των πολιτικών για την απασχόληση στα κράτη µέλη και στην Κοινότητα, — µε την επιφύλαξη του άρθρου 207 της συνθήκης, η διατύπωση γνωµών προς το Συµβούλιο ή την Επιτροπή, κατόπιν σχετικής αιτήσεώς τους ή εξ ιδίας πρωτοβουλίας, και η συµβολή στην προετοιµασία των εργασιών του Συµβουλίου, κατά το άρθρο 128 της συνθήκης, Προς το σκοπό αυτό, η επιτροπή θα πρέπει ιδίως: — να προωθεί την επιδιωκόµενη επίτευξη απασχόλησης υψηλού επιπέδου κατά τη διαµόρφωση και την εφαρµογή των κοινο- τικών πολιτικών και δραστηριοτήτων, (1) Γνώµη εκδοθείσα στις 4 Νοεµβρίου 1999 (δεν δηµοσιεύθηκε ακόµη στην Επίσηµη Εφηµερίδα). (2) ΕΕ L 72 της 18. 3. 1999, σ. 33. (3) ΕΕ L 6 της 10. 1. 1997, σ. 32. L 29/22 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 4. 2. 2000 — να συµβάλλει στη διαδικασία για τη θέσπιση των γενικών προ- σανατολισµών των οικονοµικών πολιτικών προκειµένου να είναι συνεπείς µε τις κατευθυντήριες γραµµές για την απασχόληση, και να συµβάλλει στη συνέργεια µεταξύ της ευρωπαϊκής πολι- τικής απασχόλησης, του συντονισµού των µακροοικονοµικών πολιτικών και της διαδικασίας οικονοµικής µεταρρύθµισης, κατά τρόπο αµοιβαίως υποστηριζόµενο, — να συµµετέχει στο µακροοικονοµικό διάλογο σε κοινοτικό επί- πεδο, — να προωθεί την ανταλλαγή πληροφοριών και εµπειριών µεταξύ κρατών µελών και Επιτροπής. Άρθρο 2 Σύνθεση 1. Κάθε κράτος µέλος καθώς και η Επιτροπή διορίζουν δύο µέλη της επιτροπής. Μπορούν επίσης να διορίσουν δύο αναπληρω- µατικά µέλη. Τα µέλη της επιτροπής και οι αναπληρωτές επιλέγονται 2. µεταξύ ανώτερων υπαλλήλων ή εµπειρογνωµόνων που έχουν ιδιαί- τερες γνώσεις στον τοµέα της απασχόλησης και της αγοράς εργα- σίας στα κράτη µέλη. Η Επιτροπή µπορεί να απευθύνεται σε εξωτερικούς εµπει- 3. ρογνώµονες ανάλογα µε τις ανάγκες των εργασιών της. Άρθρο 3 Λειτουργία 1. Η επιτροπή εκλέγει τον πρόεδρό της µεταξύ των µελών που ορίζονται από τα κράτη µέλη για µια µη ανανεώσιµη θητεία δύο ετών. 2. Ο Πρόεδρος επικουρείται από τέσσερις αντιπροέδρους, εκ των οποίων οι δύο εκλέγονται από την επιτροπή µεταξύ των µελών της για θητεία δύο ετών, ο τρίτος είναι αντιπρόσωπος του κράτους µέλους που ασκεί την Προεδρία του Συµβουλίου και ο τέταρτος είναι αντιπρόσωπος του κράτους µέλους που θα ασκήσει την προ- σεχή Προεδρία. 3. Η Επιτροπή παρέχει τα αναγκαία µέσα στην επιτροπή όσον αφορά την ανάλυση και την οργάνωση. ∆ιορίζει ένα µέλος του προσωπικού της ως Γραµµατέα ο οποίος ενεργεί σύµφωνα µε τις εντολές της επιτροπής όταν την επικουρεί στην εκτέλεση των καθη- κόντων της. Η Επιτροπή συνεργάζεται µε τη Γενική Γραµµατεία του Συµβουλίου όσον αφορά την οργάνωση των συνεδριάσεων. 4. Η επιτροπή καταρτίζει τον εσωτερικό κανονισµό της. 5. Οι συνεδριάσεις της επιτροπής συγκαλούνται από τον/την Πρόεδρό της µε δική του/της πρωτοβουλία ή ύστερα από αίτηµα που υποβάλλεται από πλειοψηφία των µελών της επιτροπής. Άρθρο 4 Οµάδες εργασίας Η επιτροπή µπορεί να αναθέτει τη µελέτη ειδικών θεµάτων στα αναπληρωµατικά της µέλη ή µπορεί να συστήνει οµάδες εργασίας προς το σκοπό αυτό. Στις περιπτώσεις αυτές, η προεδρία ασκείται από ένα µέλος ή ένα αναπληρωµατικό µέλος της επιτροπής ή από υπάλληλο της Επιτροπής, ο οποίος έχει διορισθεί από την επι- τροπή. Οι οµάδες εργασίας µπορούν να ζητούν τη συνδροµή εµπει- ρογνωµόνων. Άρθρο 5 Σχέσεις µε άλλα όργανα 1. Για την εκπλήρωση της εντολής της, η επιτροπή διαβουλεύε- ται µε την εργοδοσία και τους εργαζοµένους. Στο πλαίσιο αυτό, καθιερώνει τους κοινωνικούς εταίρους οι οποίοι εκπροσωπούνται στη µόνιµη επιτροπή απασχόλησης. επαφές µε 2. Αν χρειασθεί, η Επιτροπή συνεργάζεται µε άλλα αρµόδια όργανα και επιτροπές που ασχολούνται µε θέµατα οικονοµικής πολιτικής. Άρθρο 6 Κατάργηση Η επιτροπή απασχόλησης και αγοράς εργασίας η οποία συστάθηκε µε την απόφαση 97/16/ΕΚ παύει να υφίσταται κατά την ηµεροµη- νία της πρώτης συνεδρίασης της επιτροπής η οποία συστήνεται µε την παρούσα απόφαση. Η πρώτη συνεδρίαση της επιτροπής θα πραγµατοποιηθεί το αργότερο τέσσερις µήνες µετά την ηµεροµηνία εκδόσεως της παρούσας απόφασης. Η απόφαση 97/16/ΕΚ καταργείται κατά την ηµεροµηνία κατά την οποία παύει να υφίσταται η επιτροπή απασχόλησης και αγοράς εργασίας. Άρθρο 7 ∆ηµοσίευση Η παρούσα απόφαση δηµοσιεύεται στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων. Βρυξέλλες, 24 Ιανουαρίου 2000. Για το Συµβούλιο Ο Πρόεδρος L. CAPOULAS SANTOS


title: Commission Regulation (EC) No 161/2000 of 24 January 2000 fixing the standard fee per farm return for the 2000 accounting year of the farm accountancy data network

eurovoc_concepts:
EU aid
farm accountancy data network
farm income
farm return
farmer
financial year

text: 25. 1. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 19/21 COMMISSION REGULATION (EC) No 161/2000 of 24 January 2000 fixing the standard fee per farm return for the 2000 accounting year of the farm accountancy data network THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, Having regard to the Treaty establishing the European Community, Having regard to Regulation No 79/65/EEC of the Council of 15 June 1965 setting up a network for the collection of accountancy data on the incomes and business operation of agricultural Economic Community (1), as last amended by Regulation (EC) No 1256/ 97 (2), and in particular Article 9(2) thereof, European holdings the in Having regard to Commission Regulation (EEC) No 1915/83 of 13 July 1983 on certain detailed implementing rules concerning the keeping of accounts for the purpose of deter- ming the incomes of agricultural holdings (3), and in particular Article 5(3) thereof, Whereas: (2) (3) (4) Commission Regulation (EC) No 37/1999 (4) fixes the standard fee for the 1999 accounting year at EUR 126 per farm return; The trend in costs and its effects on the cost of completing the farm return justify a revision of the fee; The measures provided for in this Regulation are in accordance with the opinion of the Community Committee of the Farm Accountancy Data Network, HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 The standard fee provided for in Article 5(1) of Regulation (EEC) No 1915/83 is fixed at EUR 129. Article 2 (1) Article 5 of Regulation (EEC) No 1915/83 provides that a standard fee shall be fixed to be paid by the Commis- sion to the Member States for each duly completed farm return and forwarded to it within the period prescribed of Article 3 of Regulation (EEC) No 1915/83; This Regulation shall enter into force on the day following that of its publication in the Official Journal of the European Communi- ties. It shall apply for the 2000 accounting year. This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 24 January 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission (1) OJ 109, 23. 6. 1965, p. 1859/65. (2) OJ L 174, 2. 7. 1997, p. 7. (3) OJ L 190, 14. 7. 1983, p. 25. (4) OJ L 5, 9. 1. 1999, p. 61


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0069/00 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle. Tieto- ja teleliikenteen valvonta EU-jäsenvaltioissa.

eurovoc_concepts:
EU policy
protection of communications

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/169 huomattavat muutokset (laji 2) sek(cid:228) muutokset, jotka muuttavat perusteellisesti markkinoille saattamista koskevan luvan ehtoja ja jotka on hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228) samantapaista t(cid:228)ydellist(cid:228) arviointimenettely(cid:228) noudattaen kuin uutta lupaa haettaessa. T(cid:228)ss(cid:228) viimeksi mainitussa tapauksessa arviointiin annettu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika (210 p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)) on sama kuin uusien hakemusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika. Luettelo n(cid:228)ist(cid:228) muutoksista on kyseisten asetusten liitteess(cid:228) II, ja ne koskevat erityisesti muutoksia vaikuttavissa aineissa, hoidollisissa k(cid:228)ytt(cid:246)aiheissa, vahvuu- dessa, l(cid:228)(cid:228)kemuodossa ja antoreitiss(cid:228). My(cid:246)s viimeksi mainitussa tapauksessa on kuitenkin huomattava, ett(cid:228) kyse on tietylle l(cid:228)(cid:228)kkeelle jo aiemmin my(cid:246)nnetyn luvan muuttamisesta. Kaikissa mainituissa tapauksissa tiedot on tutkittava k(cid:228)ytt(cid:228)en samoja laadun, turvallisuuden ja tehokkuuden arviointiperusteita. Geneeristen l(cid:228)(cid:228)kevalmisteiden laatuun, turvallisuuteen ja tehokkuuteen sovelletaan my(cid:246)s n(cid:228)it(cid:228) samoja ja tehokkuustutkimusten tekemisest(cid:228) arviointiperusteita. Luvan hakija voidaan vapauttaa turvallisuus- ainoastaan, jos voidaan osoittaa, ett(cid:228) l(cid:228)(cid:228)ke, jolle lupaa haetaan, on olennaisilta osiltaan samanlainen kuin vertailul(cid:228)(cid:228)ke, jolle markkinoille saattamista koskeva lupa on my(cid:246)nnetty. (1) (2) EYVL L 55, 11. 3. 1995. EYVL L 159, 3. 6. 1998. (2000/C 280 E/192) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0069/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) neuvostolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Tieto- ja teleliikenteen valvonta EU-j(cid:228)senvaltioissa Vuotuisiin Ilets-neuvotteluihin (International Law Enforcement Telecommunications Seminar) liittyen ovat EU-j(cid:228)senvaltioiden poliisivoimat olleet mukana kehitt(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) National Security Agencyn (NSA) k(cid:228)ytt(cid:228)mi(cid:228) korkean teknologian salakuuntelumenetelmi(cid:228); NSA on Yhdysvaltojen salainen palvelu, joka toimii televies- tinn(cid:228)n ja tietoliikenteen parissa. Lotus, Microsoft ja Netscape ovat NSA:n pyynn(cid:246)st(cid:228) alentaneet Internet- ja s(cid:228)hk(cid:246)postiohjelmiensa suojaustasoa Yhdysvaltojen ulkopuolisille k(cid:228)ytt(cid:228)jille. Duncan Campbell toteaa EU:lle laatimassaan raportissa (cid:148)Interception Capabilities 2000(cid:148) t(cid:228)st(cid:228) seuraavan, ett(cid:228) melkein kaikissa Euroopan tietokoneissa on vakiovarusteena j(cid:228)rjestelm(cid:228), (vain) NSA:n murtaa koneen k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)n salauksen ja lukea h(cid:228)nen suojatut viestins(cid:228). Viestit siepataan (cid:148)nuuhkija(cid:148)-ohjelmis- tojen avulla yhdysvaltojen Internet-solmuissa, tai Yhdysvaltojen, Iso-Britannian, Kanadan, Uuden Seelannin ja Australian, niin kutsutun UKUSA-ryhm(cid:228)n, Echelon-vakoiluverkko nappaa ne. joka sallii NSA tukeutuu salakuuntelutoimissaan kongressin vuonna 1994 hyv(cid:228)ksym(cid:228)(cid:228)n Communications Assistance for Law Enforcement Act (Calea) -lakiin. Amerikkalaisten televiestint(cid:228)yritysten on siit(cid:228) l(cid:228)htien pit(cid:228)nyt varustaa valmistamansa digitaaliset satelliitti- ja matkapuhelinverkkoelementit salakuuntelulaitteistolla. Tammikuussa 1995 neuvosto hyv(cid:228)ksyi (ei-sitovan) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselman, joka on t(cid:228)ysin riitt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n Calea-lain suhteen. N(cid:228)iden vastatoimien hyv(cid:228)ksymist(cid:228) ja soveltamista ei alistettu mihink(cid:228)(cid:228)n parlamentaariseen k(cid:228)sittelyyn, eik(cid:228) niin ole tapahtunut viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n. Voiko neuvosto toimittaa minulle kappaleen (ei-sitovasta) Calea-p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmasta, siin(cid:228) muodossa 1. kuin neuvosto sen hyv(cid:228)ksyi tammikuussa 1995? Jos vastaus on kielteinen, a) miksi neuvosto ei voi toimittaa sit(cid:228)? b) eik(cid:246) kielt(cid:228)ytyminen merkitse oikeusvaltiossa vallitsevan parlamentaarisen valvonnan periaatteen louk- kausta? C 280 E/170 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 2. Onko neuvosto muuttanut n(cid:228)iden vuosien aikana (ei-sitovaa) Calea-p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmaansa? Jos vastaus on my(cid:246)nteinen, a) millaisia muutoksia on tehty? b) milloin muutokset tehtiin? c) miksi muutokset tehtiin? d) kuka toimi muutosten alullepanijana? Eik(cid:246) neuvosto katso, ett(cid:228) olisi parempi laatia (cid:148)avoin(cid:148) direktiivi, joka sallisi demokraattisen valvonnan? 3. Jos neuvosto ei ole sit(cid:228) mielt(cid:228), miksi neuvosto ei pid(cid:228) demokraattista valvontaa tarpeellisena? Vastaus (13. maaliskuuta 2000) 1. Laillisen telekuuntelun kansainv(cid:228)lisist(cid:228) edellytyksist(cid:228) 17. p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselma on julkaistu Euroopan yhteis(cid:246)jen virallisessa lehdess(cid:228) (1). tammikuuta 1995 annettu neuvoston 2. Neuvosto ei ole muuttanut edell(cid:228) mainittua, 17. tammikuuta 1995 annettua p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmaa. Jos tarkistukset osoittautuvat uusien teknologioiden vuoksi 3. mainitussa neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa lueteltujen vaatimusten mahdollista mukauttamista. tarpeellisiksi, neuvosto tutkii edell(cid:228) (1) EYVL C 329, 4. 11. 1996, s. 1. (2000/C 280 E/193) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0070/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Euroopan unionin ja Libyan suhteet Joissakin eurooppalaisissa tiedotusv(cid:228)lineiss(cid:228) on kerrottu, ett(cid:228) Euroopan komission puheenjohtaja on kutsunut Muammar al Gaddafin viralliselle vierailulle komissioon. Pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) t(cid:228)m(cid:228) tieto paikkansa? Mik(cid:228)li pit(cid:228)(cid:228), mihin strategiaan t(cid:228)ll(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2000) Puheenjohtaja Prodi oli puhelimitse yhteydess(cid:228) eversti Gaddafiin joulun alla (jolloin vierailumahdollisuus otettiin ensimm(cid:228)isen kerran esiin) ja 21. tammikuuta 2000. Puheenjohtaja Prodi pyrki varmistumaan siit(cid:228), ett(cid:228) poliittiset edellytykset eversti Gaddafin vierailulle komissioon olisivat olemassa. Puheenjohtaja Prodi viittasi unionissa vahvistettuun politiikkaan, jonka mukaan Libya pyrit(cid:228)(cid:228)n yhdent(cid:228)- m(cid:228)(cid:228)n Euro(cid:129)V(cid:228)limeri-prosessiin sill(cid:228) edellytyksell(cid:228), ett(cid:228) Libya hyv(cid:228)ksyy kaikilta osin Barcelonan julistuksen periaatteet. Puheenjohtaja Prodi toisti, ett(cid:228) vierailu ei olisi mahdollinen ilman Libyan kirjallista ilmoitusta kyseisten periaatteiden varauksettomasta hyv(cid:228)ksynn(cid:228)st(cid:228). Libyan viranomaiset vahvistivat 22. tammikuuta 2000 antamassaan vastauksessa Libyan syv(cid:228)n kiinnostuk- sen osallistua Euro(cid:129)V(cid:228)limeri-prossessiin, mutta ilmoittivat samalla, ett(cid:228) maa ei voi t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) sitoutua virallisesti Barcelonan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n hyv(cid:228)ksymiseen kaikilta osin. T(cid:228)m(cid:228)n perusteella p(cid:228)(cid:228)teltiin, ett(cid:228) n(cid:228)iss(cid:228) olosuhteissa ei olisi sopivaa toteuttaa vierailua t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa. Keskusteluja aiotaan jatkaa sen varmistami- seksi, ett(cid:228) vierailulle suotuisat edellytykset t(cid:228)yttyv(cid:228)t


title: 2000/91/EY: Neuvoston päätös, tehty 24 päivänä tammikuuta 2000, luvan antamisesta Tanskan kuningaskunnalle ja Ruotsin kuningaskunnalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY 17 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä

eurovoc_concepts:
Denmark
Sweden
VAT
derogation from EU law
tax relief

text: L 28/38 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 3. 2. 2000 NEUVOSTON PÄÄTÖS, tehty 24 päivänä tammikuuta 2000, luvan antamisesta Tanskan kuningaskunnalle ja Ruotsin kuningaskunnalle soveltaa jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/ 388/ETY 17 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä (2000/91/EY) EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon jäsenvaltioiden liikevaihtoverolainsäädännön yhdenmukaistamisesta — yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: yhdenmukainen määräytymisperuste 17 päivänä toukokuuta 1977 annetun kuudennen neuvoston direktiivin 77/388/ETY (1) ja erityisesti sen 27 artiklan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) 3) 4) 5) Neuvoston direktiivin 77/388/ETY 27 artiklan 1 kohdan nojalla neuvosto voi yksimielisesti komission ehdotuk- sesta antaa jäsenvaltioille luvan ottaa käyttöön kyseisestä direktiivistä poikkeavia erityistoimenpiteitä tai pidentää niiden määräaikaa veronkannon yksinkertaistamiseksi tai tietyntyyppisten veropetosten ja veron kiertämisen estä- miseksi. Tanskan kuningaskunnan ja Ruotsin kuningaskunnan hallitukset ovat pyytäneet lupaa soveltaa direktiivin 77/ 388/ETY 17 artiklasta poikkeavaa toimenpidettä. Muille jäsenvaltioille on annettu 3 päivänä syyskuuta 1999 tiedoksi Tanskan kuningaskunnan ja Ruotsin kuningaskunnan esittämät pyynnöt. Pyynnöt koskevat arvonlisäverojärjestelmää, jota sovelle- taan kiinteän väylän (Juutinrauman väylän) käytössä Tanskan kuningaskunnan ja Ruotsin kuningaskunnan välillä, ja erityisesti väylän käyttömaksujen arvonlisä- veron palautusta. Alueellista soveltamisalaa koskevien sääntöjen nojalla käyttömaksusta peritään arvonlisävero osittain Tanskan kuningaskunnassa ja osittain Ruotsin kuningaskunnassa. Poiketen 17 artiklan, sellaisena kuin se on muutettuna 28 f artiklalla, mukaisista periaatteista, joiden mukaan verovelvollinen käyttää vähennys- tai palautusoikeuttaan siinä jäsenvaltiossa, jossa arvonlisävero on maksettu, Ruotsin ja Tanskan viranomaiset aikovat ottaa käyttöön erityistoimenpiteen, jonka mukaan verovelvollisen olisi otettava yhteyttä ainoastaan yhden maan hallintoon kyseistä veronpalautusta varten. 6) Koska suunnitellun toimenpiteen vaikutus on rajallinen, ja sen tavoitteena on menettelyn yksinkertaistaminen, (1) EYVL L 145, 13. 6. 1977, viimeksi muutettuna 26. 6. 1999, s. 63). s. 1, direktiivi 1999/59/EY (EYVL sellaisena kuin se on 162, L direktiivillä 7) 8) toimenpide on direktiivin 77/388/ETY 27 artiklan edel- lytysten mukainen. Komissio esitti 17 päivänä kesäkuuta 1998 ehdotuksen neuvoston direktiiviksi (2) arvonlisäveron vähennysoi- keutta koskevan direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta, jonka hyväksymisen myötä suunnitellut erityistoimenpi- teet menettäisivät merkityksensä useimmissa tarkoite- tuissa tapauksissa eli kaikkien yhteisön alueelle sijoittau- tuneiden verovelvollisten osalta. luvan Niinpä lupa on syytä antaa edellä mainitun direktiivin voimassaolo saakka; voimaantulopäivään kuitenkin päättyy viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2002 siinä tapauksessa, että direktiivi ei vielä tuolloin ole tullut voimaan. Siten poikkeavan toimenpiteen hyväksyttävyyttä voidaan tuolloin arvioida kyseisestä direktiiviehdotuksesta neuvostossa käytyjen keskuste- lujen perusteella. 9) Poikkeava toimenpide ei vaikuta kielteisesti arvonlisäve- rosta kertyviin Euroopan yhteisöjen omiin varoihin, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla Poiketen siitä, mitä direktiivin 77/388/ETY 17 artiklan, sellai- sena kuin se on muutettuna kyseisen direktiivin 28 f artiklalla, 2, 3 ja 4 kohdassa säädetään, Ruotsin kuningaskunnalle ja Tanskan kuningaskunnalle annetaan lupa soveltaa seuraavaa järjestelmää maiden välisen kiinteän väylän (Juutinrauman väylän) käyttöoikeudesta perittävien maksujen arvonlisäveron- palautuksissa: — Tanskan kuningaskuntaan sijoittautunut verovelvollinen voi vähentää Ruotsin puolella sijaitsevan väylän käyttömaksun arvonlisäveron Tanskan kuningaskuntaan tekemässään veroilmoituksessa. — Ruotsin kuningaskuntaan sijoittautunut verovelvollinen voi vähentää Tanskan puolella sijaitsevan väylän käyttömaksun arvonlisäveron Ruotsin tekemässään veroilmoituksessa. kuningaskuntaan — Verovelvollisen, viranomaisiin joka ei ole sijoittautunut kumpaankaan edellä mainittuun jäsenvaltioon, on otettava yhteyttä Ruotsin 79/ 1072/ETY tai direktiivissä 86/560/ETY säädetyn menettelyn arvonlisäveronpalautuksen, mukaisesti mukaan luettuna Tanskan puolella sijaitsevan väylän käytöstä perittävän arvonlisäveron palautuksen. käyttömaksujen direktiivissä saadakseen (2) EYVL C 219, 15. 7. 1998, s. 16. 3. 2. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 28/39 Tämä lupa on voimassa siihen saakka, kunnes direktiivin 77/388/ETY 17 artiklan 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetut yhteisön säännöt, joissa määritetään ne kustannukset, jotka eivät oikeuta arvonlisä- veron vähentämiseen, tulevat voimaan, ja kuitenkin enintään 31 päivään joulukuuta 2002. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu Ruotsin kuningaskunnalle ja Tanskan kuningaskunnalle 3 artikla Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2000. Neuvoston puolesta J. GAMA Puheenjohtaja


title: 2000/98/EC: Council Decision of 24 January 2000 establishing the Employment Committee

text: 4. 2. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 29/21 II (Acts whose publication is not obligatory) COUNCIL COUNCIL DECISION of 24 January 2000 establishing the Employment Committee (2000/98/EC) THE COUNCIL OF THE EUROPEAN UNION, Having regard to the Treaty establishing the European Community, and in particular Article 130 thereof, Having regard to the opinion of the European Parliament (1), Whereas: the Council Decision 1999/207/EC of 9 March 1999 on the reform of the Standing Committee on Employment and repealing Decision 70/532/EEC (2); (6) the Employment Committee is to replace the Employ- ment and Labour Market Committee, set up by the Council Decision 97/16/EC (3); Decision 97/16/EC should therefore be repealed, (1) (2) (3) (4) (5) Article 3 of the Treaty states that the activities of the Community is to include the promotion of coordination between employment policies of the Member States with a view to enhancing their effectiveness by developing a coordinated strategy for employment; Part III, Title VIII of the Treaty establishes the procedures by which Member States and the Community should work towards developing a coordinated strategy for employment and particularly for promoting a skilled, trained and adaptable workforce and labour markets responsive to economic change; that Title provides for the establishment of an Employment Committee with advisory status (‘the Committee’); in fulfilling its tasks, which include advising and contri- buting to the work of the Council and the Commission, the Committee should contribute to ensuring that the European Employment Strategy, macroeconomic policy coordination and the process of economic reform are formulated and implemented in a consistent and mutu- ally supportive way; it is desirable that the Committee and the Community bodies involved in the coordination of economic poli- cies, Financial Committee and the Economic Policy Committee, should work closely together; Economic particular and the in HAS DECIDED AS FOLLOWS: Article 1 Institutions and functions An advisory Employment Committee (hereinafter referred 1. to as ‘the Committee’) is hereby established by the Council to promote coordination between Member States on employment and labour market policies, in full compliance with the Treaty and with due regard for the powers of the Community's insti- tutions and organs. 2. The tasks of the Committee shall be: — to monitor the employment situation and employment policies in the Member States and the Community, — without prejudice to Article 207 of the Treaty, to formulate opinions at the Commission or on its own initiative, and to contribute to the preparation of the Council proceedings referred to in Article 128 of the Treaty. the request of either the Council or To this end, the Committee should also, in particular: the Committee should collaborate closely with the social partners, in particular with those represented in the Standing Committee on Employment provided for by — promote the consideration of the objective of a high level of employment in the formulation and implementation of Community policies and activities, (1) Opinion delivered on 4 November 1999 (not yet published in the Official Journal). (2) OJ L 72, 18. 3. 1999, p. 33. (3) OJ L 6, 10. 1. 1997, p. 32. L 29/22 EN Official Journal of the European Communities 4. 2. 2000 — contribute to the procedure leading to the adoption of the Broad Economic Guidelines in order to ensure consistency between the Employment Guidelines and those guidelines and contribute to the synergy between the European Employment Strategy, macroeconomic policy coordination and the process of economic reform in a mutually suppor- tive way, — participate in the macroeconomic dialogue at Community level, — promote exchanges of information and experience between Member States and with the Commission. Article 2 Membership 1. Each Member State and the Commission shall appoint two members of the Committee. They may also appoint two alternates. The members of the Committee and the alternates shall 2. be selected from among senior officials or experts possessing outstanding competence in the field of employment and labour market policy in the Member States. The Committee may call on external experts where 3. appropriate to its agenda. Article 3 Operation 1. The Committee shall elect its chairperson from among the members appointed by the Member States for a non-renew- able term of two years. 2. The Chairperson shall be assisted by four vice-Chairper- sons, of whom two shall be elected by the Committee from among its members for a term of two years. The third shall be a representative from the Member State holding the Presidency of the Council and the fourth shall be a representative from the Member State which will hold the next Presidency. for The Commission shall provide the analytical and organi- 3. sational support It shall designate a the Committee. member of its staff as Secretary, who shall act on the instruc- the Committee when assisting the Committee in tions of carrying out its tasks. The Commission shall liaise with the General Secretariat of the Council with regard to the holding of meetings. 4. The Committee shall establish its own rules of procedure. 5. Meetings of the Committee shall be convened by the chairperson, either on his/her own initiative or at the request of a majority of the members of the Committee. Article 4 Working groups The Committee may entrust the study of specific questions to its alternate members or may establish working groups to this end. In such cases, the chair shall be taken by either a member or an alternate member of the Committee or by a Commission official, appointed by the Committee. The working groups may call upon experts to assist them. Article 5 Liaison with other bodies In fulfilling its mandate, the Committee shall consult 1. management and labour. in this context, establish It shall, contacts with the social partners represented on the Standing Committee on Employment. The Committee shall work as appropriate in cooperation relevant bodies and committees dealing with 2. with other economic policy matters. Article 6 Repeal The Employment and Labour Market Committee established by Decision 97/16/EC shall cease to exist on the date of the first meeting of the Committee established by the present Decision. The first meeting of the Committee shall take place no later than four months after the date of adoption of this Decision. Decision 97/16/EC shall be repealed on the date the Employ- ment and Labour Market Committee ceases to exist. Article 7 Publication This Decision shall be published in the Official Journal of the European Communities. Done at Brussels, 24 January 2000. For the Council The President L. CAPOULAS SANTOS


title: Posição Comum (CE) n.o 17/2000, de 24 de Janeiro de 2000, adoptada pelo Conselho deliberando nos termos do procedimento previsto no artigo 251.o do Tratado que institui a Comunidade Europeia, tendo em vista a adopção de uma directiva do Parlamento Europeu e do Conselho que altera a Directiva 64/432/CEE do Conselho relativa a problemas de fiscalização sanitária em matéria de comércio intracomunitário de animais das espécies bovina e suína

eurovoc_concepts:
EU control
cattle
health control
health legislation
intra-EU trade
swine

text: C 83/84 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 3. 2000 POSIÇA˜ O COMUM (CE) N. o 17/2000 adoptada pelo Conselho em 24 de Janeiro de 2000 tendo em vista a aprovaça˜ o da Directiva 2000/. /CE do Parlamento Europeu e do Conselho que altera a Directiva 64/432/CEE do Conselho relativa a problemas de fiscalizaça˜o sanita´ ria em matéria de comércio intracomunita´rio de animais das espécies bovina e suı´na (2000/C 83/03) O PARLAMENTO EUROPEU E O CONSELHO DA UNIA˜ O EURO- PEIA, APROVARAM A PRESENTE DIRECTIVA: Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 152. o, Tendo em conta a proposta da Comissa˜o (1), Tendo em conta o parecer do Comité Econo´ mico e Social(2), Apo´ s consulta ao Comité das Regio˜ es, Deliberando nos termos do artigo 251. o do Tratado (3), Considerando o seguinte: (1) Tanto a Directiva 64/432/CEE do Conselho (4), como o Regulamento (CE) n. o 820/97 do Conselho, de 21 de Abril de 1997, que estabelece um regime de identificaça˜o e registo de bovinos e relativo à rotulagem da carne de bovino e dos produtos à base de carne de bovino (5), fazem referência à criaça˜o de bases de dados informatiza- das, para os animais da espécie bovina e suı´na, que permitam dispor de informaço˜ es sobre os animais e sobre as suas deslocaço˜ es; (2) E´ necessa´rio garantir que as bases de dados nacionais de cara´cter funcional sejam devidamente postas em pra´tica para registar as deslocaço˜ es dos animais da espécie suı´na, (1) JO C 100 de 2. 4. 1998, p. 23. (2) JO C 235 de 27. 7. 1998, p. 59. (3) Parecer do Parlamento Europeu de 16. 6. 1998 (JO C 210 de 6. 7. 1998, p. 30), Posiça˜o Comum do Conselho de 24 de Janeiro de 2000 e decisa˜o do Parlamento Europeu de. (ainda na˜o publicada no Jornal oficial). (4) JO L 121 de 29. 7. 1964, p. 1977/64. Directiva alterada e actuali- zada pela Directiva 97/12/CE do Conselho (JO L 109 de 25. 4. 1997, p. 1) e com a u´ ltima redacça˜o que lhe foi dada pela Directiva 98/99/CE do Conselho (JO L 358 de 31. 12. 1998, p. 107). (5) JO L 117 de 7. 5. 1997, p. 1. Artigo 1. o A Directiva 64/432/CEE é alterada do seguinte modo: 1. No artigo 14. o, o terceiro para´grafo do ponto 3 do ponto C passa a ter a seguinte redacça˜o: «Todavia, apenas as disposiço˜ es dos pontos 2, 3 e 4 sa˜o aplica´veis aos animais da espécie suı´na. » 2. No artigo 14. o, é aditado um novo nu´ mero ao ponto 3 do ponto C: «4. A fim de garantir o cara´cter operacional das bases de dados informatizadas nacionais relativas aos animais da espécie suı´na, as regras de execuça˜o necessa´rias, incluindo as informaço˜ es que as bases de dados nacionais devem conter, sera˜o adoptadas nos termos do artigo 17. o» 3. O artigo 18. o passa a ter a seguinte redacça˜o: «Artigo 18. o Os Estados-Membros que na˜o tenham criado um sistema de redes de vigilância autorizado assegurara˜o que esteja plenamente operacional uma base de dados informatizada que cumpra o disposto no artigo 14. o da seguinte forma: a) No que se refere aos animais da espécie bovina, a partir de 31 de Dezembro de 1999; b) No que se refere ao registo de exploraço˜ es de animais da espécie suı´na que cumpram o disposto no ponto 2 do ponto C do artigo 14. o, a partir de 31 de Dezembro de 2000; c) No que respeita às deslocaço˜ es de animais de espécie suı´na que cumpram o disposto no ponto 2 do ponto C do artigo 14. o: — desde as suas exploraço˜ es de nascimento, o mais tardar em 31 de Dezembro de 2001, — desde as outras exploraço˜ es, o mais tardar em 31 de Dezembro de 2002. 22. 3. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 83/85 Cada deslocaça˜o de animais da espécie suı´na dara´ lugar a um registo na base de dados. O registo incluira´, no mı´nimo, o nu´ mero de suı´nos deslocados, o nu´ mero de identificaça˜o da exploraça˜o ou da vara de origem, o nu´ mero de identificaça˜o da exploraça˜o ou da vara de chegada, a data de partida e a data de chegada. » Artigo 2. o 2. Os Estados-Membros comunicara˜o à Comissa˜o o texto das principais disposiço˜ es de direito interno que adoptem nas matérias reguladas pela presente directiva. Artigo 3. o A presente directiva entra em vigor no dia da sua publicaça˜o no Jornal Oficial das Comunidades Europeias. Artigo 4. o Os Estados-Membros pora˜o em vigor as disposiço˜ es 1. legislativas, regulamentares e administrativas necessa´rias para dar cumprimento à presente directiva. Do facto informara˜o imediatamente a Comissa˜o. Os Estados-Membros sa˜o os destinata´rios da presente directiva. Feito em Bruxelas, em. Sempre que os Estados-Membros aprovarem essas disposiço˜ es, estas devem incluir uma referência à presente directiva ou ser acompanhadas dessa referência aquando da sua publicaça˜o oficial. As modalidades dessa referência sera˜o aprovadas pelos Estados-Membros. Pelo Parlamento Europeu Pelo Conselho A Presidente O Presidente. C 83/86 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 22. 3. 2000 NOTA JUSTIFICATIVA DO CONSELHO I. INTRODUÇA˜ O 1. Em 19 de Fevereiro de 1998, a Comissa˜o enviou ao Conselho uma proposta baseada no artigo 100. oA do Tratado CE, destinada a alterar a Directiva 64/432/CEE relativa a problemas de fiscalizaça˜o sanita´ria em matéria de comércio intracomunita´rio de animais das espécies bovina e suı´na. 2. O Parlamento Europeu deu parecer em 16 de Junho de 1998, aprovando a proposta sem alteraço˜ es. Em 16 de Setembro de 1999, o Parlamento Europeu — na sequência da entrada em vigor do Tratado de Amesterda˜o — comunicou que esse parecer podia ser considerado uma primeira leitura no âmbito do processo de co-decisa˜o, uma vez que a base jurı´dica actualizada da proposta é o artigo 152. o do Tratado CE. O Comité Econo´ mico e Social deu parecer em 27 de Maio de 1998. O Comité das Regio˜ es foi consultado por carta datada de 6 de Dezembro de 1999. 3. Na sessa˜o de 24 de Janeiro de 2000, o Conselho adoptou uma posiça˜o comum, em conformidade com o disposto no artigo 251. o do Tratado CE. II. OBJECTIVOS 4. A Directiva 64/432/CEE relativa a problemas de fiscalizaça˜o sanita´ria em matéria de comércio intracomunita´rio de animais das espécies bovina e suı´na, alterada e actualizada pela Directiva 97/12/CE do Conselho (1), prevê nomeadamente a criaça˜o de bases de dados informatizadas que permitam dispor de informaço˜ es sobre os animais das espécies bovina e suı´na e sobre as suas deslocaço˜ es. 5. A fim de garantir tanto o cara´cter operacional dessas bases de dados como o intercâmbio de dados entre as diferentes bases nacionais no âmbito intracomunita´rio, a proposta vista atribuir à Comissa˜o, se necessa´rio, competência para adoptar as regras de execuça˜o adequadas de acordo com o procedimento do Comité Veterina´rio Permanente. III. ANA´ LISE DA POSIÇA˜ O COMUM 6. O Conselho adoptou a proposta da Comissa˜o, limitando o alcance da atribuiça˜o de competência exclusivamente às bases de dados para os suı´nos; considerou que esta atribuiça˜o de competência na˜o se justificava para os bovinos, em relaça˜o aos quais as bases de dados devera˜o ter sido criadas até 31 de Dezembro de 1999, o mais tardar. Além disso, o Conselho reconheceu que existia um problema relativamente à criaça˜o nos prazos previstos das bases de dados para os suı´nos; por conseguinte, foi previsto um calenda´rio escalonado por três anos para a criaça˜o de uma base de dados informatizada para os suı´nos (novo artigo 18. o, alı´neas b) e c), constante do n. o 3). Este escalonamento na˜o po˜ e em causa o princı´pio da directiva. IV. CONCLUSO˜ ES O Conselho adoptou como posiça˜o comum a proposta da Comissa˜o aprovada pelo Parlamento Europeu, com as alteraço˜ es acima referidas. (1) JO L 109 de 25. 4. 1997, p. 1