title: Särskild rapport nr 2/2000 om Europeiska unionens bistånd till Bosnien och Hercegovina i samband med återupprättandet av freden och rättsstaten, samt kommissionens svar

eurovoc_concepts:
Bosnia and Herzegovina
EU aid
democratisation
human rights
peacekeeping
rule of law

text: 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/29 om Europeiska unionens bist(cid:229)nd till Bosnien och Hercegovina i samband med (cid:229)teruppr(cid:228)ttandet av freden och r(cid:228)ttsstaten, samt kommissionens svar S˜RSKILD RAPPORT nr 2/2000 (i enlighet med artikel 248. 4 andra stycket i EG-f(cid:246)rdraget) (2000/C 85/02) INNEH¯LLSF(cid:214)RTECKNING Inledning. Sammanfattning av de huvudsakliga iakttagelserna. Kommissionens representation i Bosnien. EU:s bidrag till administrativa utgifter vid den h(cid:246)ge representantens kansli i Bosnien och Hercegovina. Inledning. Administrativ och ekonomisk f(cid:246)rvaltning. Institutionernas ansvar. Slutsats. St(cid:246)d till m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och medier. Institutioner f(cid:246)r skydd av grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter. St(cid:246)d till det civila samh(cid:228)llet. St(cid:246)d till mediesektorn. F(cid:246)rvaltning av insatserna. St(cid:246)d till valprocessen. Slutsats. Punkt 1(cid:150)2 3(cid:150)10 11 12(cid:150)23 12(cid:150)13 14(cid:150)20 21(cid:150)22 23 24(cid:150)45 26(cid:150)28 29(cid:150)35 36(cid:150)41 42(cid:150)45 46(cid:150)60 61(cid:150)64 Kommissionens svar. Sida 30 30 31 31 31 31 33 33 33 34 34 35 36 36 39 40 C 85/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 INLEDNING 1. Revisionsr(cid:228)ttens s(cid:228)rskilda rapport nr 5/98 (1) behandlade enbart EU:s (cid:229)teruppbyggnads(cid:229)tg(cid:228)rder i f(cid:246)re detta Jugoslavien under 1996 och 1997. Rapporten ber(cid:246)rde inte andra (cid:229)tg(cid:228)rder i Bosnien och Hercegovina under denna period som finansierats med anslag fr(cid:229)n den allm(cid:228)nna budgeten. Sedan fredsavtalet sl(cid:246)ts i december 1995 har dock Europeiska unionen (EU) anslagit bety- dande resurser inte bara f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad utan (cid:228)ven f(cid:246)r st(cid:246)d till den h(cid:246)ge representantens kansli (OHR) (2) och f(cid:246)r att st(cid:246)dja (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r (cid:229)teruppr(cid:228)ttandet av demokratin i Bosnien och Her- cegovina. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder har avsett m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter, medier och st(cid:246)d till valprocessen. De (cid:229)tg(cid:228)rder som r(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttig- heter och medier har oftast finansierats direkt av kommissionen medan st(cid:246)det till OHR och till valprocessen har givits i form av bidrag till samfinansiering med andra givare. I f(cid:246)religgande rap- port presenteras de iakttagelser som gjorts vid en unders(cid:246)kning av dessa olika omr(cid:229)den under 1998 och 1999. 2. Dessa iakttagelser b(cid:246)r bed(cid:246)mas mot bakgrund av de (cid:229)tg(cid:228)rder som EU skall vidta f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad i Kosovo enligt besluten vid Europeiska r(cid:229)dets m(cid:246)te i K(cid:246)ln den 3 och 4 juni 1999. ¯ter- uppr(cid:228)ttandet av r(cid:228)ttsstaten i denna region kommer sannolikt att leda till (cid:229)tg(cid:228)rder av samma typ som de som genomf(cid:246)rts i Bosnien. Det (cid:228)r ocks(cid:229) mycket viktigt att dra l(cid:228)rdom av detta, framf(cid:246)r allt n(cid:228)r det g(cid:228)ller st(cid:246)d till de nya lokala och internationella institutio- nerna och samfinansieringen med andra inblandade, s(cid:228)rskilt OSSE (3). SAMMANFATTNING AV DE HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSERNA 3. Under 1998 ut(cid:246)kades personalen vid kommissionens repre- sentation i Bosnien och Hercegovina, och den ekonomiska f(cid:246)r- valtningen av (cid:229)tg(cid:228)rderna skulle decentraliseras dit i slutet av (cid:229)ret. I b(cid:246)rjan av 1999 st(cid:246)tte kommissionen p(cid:229) ytterligare sv(cid:229)righeter att tills(cid:228)tta alla de nya tj(cid:228)nster som hade inr(cid:228)ttats p(cid:229) beg(cid:228)ran av den budgetansvariga myndigheten (se punkt 11). 4. Kommissionens bidrag t(cid:228)cker visserligen mer (cid:228)n h(cid:228)lften av OHR:s utgifter, men den har sedan 1996 inte gjort all den upp- f(cid:246)ljning som skulle kr(cid:228)vas f(cid:246)r en till(cid:228)mpning av principerna f(cid:246)r sund f(cid:246)rvaltning. Kommissionen borde ha (cid:228)gnat st(cid:246)rre uppm(cid:228)rk- samhet (cid:229)t OHR:s finansiella beslutsfattande genom att fastst(cid:228)lla exakta regler (se punkt 16) och f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att de grundl(cid:228)g- gande principerna f(cid:246)r internkontroll till(cid:228)mpades inom OHR:s administrativa organisation (se punkterna 17(cid:150)20). Best(cid:228)mmel- (1) S(cid:228)rskild rapport nr 5/98 om (cid:229)teruppbyggnaden av f. d. Jugoslavien (EGT C 241, 31. 7. 1998). (2) Den h(cid:246)ge representantens kansli, med ansvar f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av de civila fr(cid:229)gorna i Daytonavtalen. (3) Organisationen f(cid:246)r s(cid:228)kerhet och samarbete i Europa. serna f(cid:246)r OHR:s redovisning och f(cid:246)r beviljande av ansvarsfrihet f(cid:246)r den h(cid:246)ge representanten (cid:228)r fortfarande oklara (se punkt 22). I mitten av 1999 ans(cid:229)g den h(cid:246)ge representanten att han vidtagit de (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att avhj(cid:228)lpa bristerna i internkontrollen (se punkt 23). 5. Det ekonomiska bist(cid:229)ndet till statliga bosniska institutioner f(cid:246)r skydd av m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter har givits i form av projekt, vil- ket illa svarat mot institutionernas behov och har orsakat f(cid:246)rse- ningar vid tillhandah(cid:229)llandet av medel. En finansiering i form av ett bidrag till budgeten och ett inr(cid:228)ttande av strikta budgetf(cid:246)rfa- randen skulle ha varit ett b(cid:228)ttre s(cid:228)tt att g(cid:246)ra dessa institutioner medvetna om metoderna f(cid:246)r sund f(cid:246)rvaltning av allm(cid:228)nna medel (se punkterna 26(cid:150)28). 6. P(cid:229) grund av m(cid:229)ngfalden av mobiliserade budgetposter, och fram till 1997 i avsaknad av en uttalad strategi f(cid:246)r vilka m(cid:229)l som efterstr(cid:228)vas, har bist(cid:229)ndet till utveckling av det civila samh(cid:228)llet ofta anv(cid:228)nts f(cid:246)r att t(cid:228)cka administrativa utgifter f(cid:246)r organ vilkas fortlevnad inte varit garanterad och utan att deras resultat utv(cid:228)r- derats. Detta g(cid:228)ller st(cid:246)rre delen av det bist(cid:229)nd som kanaliserats genom Europar(cid:229)det samtidigt som bist(cid:229)ndet p(cid:229) det sociala omr(cid:229)- det f(cid:229)tt som bieffekt att staten befriats fr(cid:229)n sitt grundl(cid:228)ggande ansvar. Det st(cid:246)d som beviljats de organisationer som har som m(cid:229)ls(cid:228)ttning att g(cid:246)ra allm(cid:228)nheten uppm(cid:228)rksam p(cid:229) demokratiska v(cid:228)rden har blivit mer (cid:246)vertygande p(cid:229) grund av mottagarnas per- sonliga engagemang vilket kan kompensera bristen p(cid:229) ekono- miska resurser (se punkterna 29(cid:150)34). 7. N(cid:228)r det g(cid:228)ller den viktigaste insatsen inom mediesektorn st(cid:228)ll- des kommissionen inf(cid:246)r fullbordat faktum p(cid:229) grund av bristande teknisk k(cid:228)nnedom om (cid:228)rendet. Detta f(cid:246)ranledde kommissionen att finansiera icke st(cid:246)dber(cid:228)ttigad materiel f(cid:246)r 2 miljoner ecu och st(cid:246)dja en organisations administration utan att den underst(cid:228)llts en tillr(cid:228)cklig kontroll (se punkterna 36(cid:150)40). 8. Rent allm(cid:228)nt n(cid:229)r kommissionens uppf(cid:246)ljning av finansie- ringen p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och demokrati i Bosnien och Hercegovina inte alls fram till vad som kr(cid:228)vs enligt principerna om sund f(cid:246)rvaltning. Kommissionen skulle beh(cid:246)va ta sig an detta omr(cid:229)de p(cid:229) allvar (se punkterna 42(cid:150)44). 9. N(cid:228)r det g(cid:228)ller st(cid:246)det till valprocessen ger samarbetet med OSSE inom ramen f(cid:246)r GUSP (4) upphov till m(cid:229)nga problem med avseende p(cid:229) ekonomistyrningen. Medel f(cid:246)rblir utan anledning oanv(cid:228)nda under l(cid:229)nga perioder, kommissionens enheter kontrol- lerar inte i tillr(cid:228)cklig utstr(cid:228)ckning huruvida utgifterna (cid:228)r st(cid:246)dbe- r(cid:228)ttigade och den r(cid:228)ttsliga ram som antagits f(cid:246)r det ekonomiska samarbetet mellan kommissionen och OSSE borde omarbetas i grunden med h(cid:228)nsyn till de nya uppgifter som tilldelats kommis- sionens gemensamma tj(cid:228)nst f(cid:246)r administration av gemenskaps- bist(cid:229)nd till tredje land (se punkterna 49(cid:150)53). (4) Den gemensamma utrikes- och s(cid:228)kerhetspolitiken. 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/31 10. N(cid:228)r det (cid:229)terst(cid:229)r belopp att (cid:229)terkr(cid:228)va vid avslutningen av genomf(cid:246)rda (cid:229)tg(cid:228)rder dr(cid:246)jer kommissionens utanordnande enhe- ter med att vidta de (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att (cid:229)terf(cid:229) de gemen- skapsmedel som finns hos tredje part (se punkterna 57(cid:150)59). KOMMISSIONENS REPRESENTATION I BOSNIEN 11. Vid sina tidigare granskningar har revisionsr(cid:228)tten konstaterat att m(cid:229)nga av sv(cid:229)righeterna vid genomf(cid:246)randet av bist(cid:229)ndet till (cid:229)teruppbyggnad av Bosnien och Hercegovina berodde p(cid:229) att pro- grammet styrdes p(cid:229) ett centraliserat s(cid:228)tt (fr(cid:229)n Bryssel) och att kommissionens representation p(cid:229) f(cid:228)ltet f(cid:229)tt mycket otillr(cid:228)ckliga resurser. Sedan den s(cid:228)rskilda rapporten nr 5/98 offentliggjordes har kommissionens personalstyrka i Bosnien ut(cid:246)kats. P(cid:229) samma s(cid:228)tt f(cid:229)r representationen i Sarajevo numera st(cid:246)d av tv(cid:229) lokala kon- tor, ett i Mostar (1) och ett annat i Banja Luka (2), som har vardera fyra tj(cid:228)nster. I slutet av februari 1999 var de b(cid:229)da ALAT- tj(cid:228)nsterna (3) och en AL-tj(cid:228)nst (4) som tilldelats dessa kontor fort- farande inte tillsatta. Representationen i Sarajevo bestod (cid:229) sin sida av sex tj(cid:228)nster i kategori A, tre i kategori B, tre i kategori C, sju ALAT-tj(cid:228)nster och 21 lokalt anst(cid:228)llda. Flera av dessa tj(cid:228)nster var fortfarande obesatta: 1 A, 1 B, 1 ALAT och fem lokalanst(cid:228)llda. Dessutom var tv(cid:229) av de tj(cid:228)nstem(cid:228)n i kategori A som fanns p(cid:229) plats p(cid:229) v(cid:228)g d(cid:228)rifr(cid:229)n. Som revisionsr(cid:228)tten redan p(cid:229)pekat m(cid:229)nga g(cid:229)nger (se punkt 5. 30 i (cid:229)rsrapporten f(cid:246)r 1997 (5)) f(cid:246)refaller det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att kommissionen skaffar sig m(cid:246)jlighet att se till att tj(cid:228)nster inom den yttre representationen, liksom i medlemssta- terna, omedelbart tills(cid:228)tts p(cid:229) annat s(cid:228)tt (cid:228)n p(cid:229) frivillig basis. cegovina som paraferades i Dayton den 21 november 1995 och undertecknades i Paris den 14 december 1995. Hans uppdrag bekr(cid:228)ftades av den konferens om genomf(cid:246)randet av fredsavtalet som h(cid:246)lls i London den 8 och 9 december 1995 och av resolution nr 1031 fr(cid:229)n FN:s s(cid:228)kerhetsr(cid:229)d av den 15 december 1995. Syftet med konferensen i London var att mobilisera bist(cid:229)nd fr(cid:229)n det internationella samfundet till genomf(cid:246)randet av fredsavtalen, s(cid:228)r- skilt till st(cid:246)d f(cid:246)r den h(cid:246)ge representanten. Vid detta tillf(cid:228)lle inr(cid:228)t- tades (cid:148)Peace Implementation Council(cid:148) (PIC) (6) i vars ledning det finns f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r F(cid:246)renade kungariket, F(cid:246)renta staterna, Frank- rike, Italien, Japan, Kanada, Ryssland, Tyskland, Europeiska unio- nens ordf(cid:246)randeland, Europeiska kommissionen och organisatio- nen f(cid:246)r den islamiska konferensen. Denna ledning ansvarar f(cid:246)r de politiska aspekterna av genomf(cid:246)randet av fredsavtalen och infor- merar det fredsgenomf(cid:246)rande r(cid:229)det om hur arbetet fortskrider. 13. Under konferensen i London enades man om att regering- arna skulle st(cid:229) f(cid:246)r finansieringen av l(cid:246)ner till den personal som de avdelade f(cid:246)r den h(cid:246)ge representantens kansli och att det freds- genomf(cid:246)rande r(cid:229)dets ledning skulle f(cid:246)resl(cid:229) en budget f(cid:246)r att t(cid:228)cka (cid:246)vriga administrativa kostnader vid den h(cid:246)ge representantens kansli. Det fredsgenomf(cid:246)rande r(cid:229)det skulle vidare tillhandah(cid:229)lla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga resurser enligt en f(cid:246)rdelning liknande den som anv(cid:228)n- des f(cid:246)r den internationella konferensen om f(cid:246)re detta Jugoslavien. Denna f(cid:246)rdelning skulle beslutas enh(cid:228)lligt, under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att EU redan stod f(cid:246)r vissa kostnader f(cid:246)r installationen av den h(cid:246)ge representanten och att EU var redo att betala ett bidrag (se punkt 16). EU:s BIDRAG TILL ADMINISTRATIVA UTGIFTER VID DEN H(cid:214)GE REPRESENTANTENS KANSLI I BOSNIEN OCH HERCEGOVINA Administrativ och ekonomisk f(cid:246)rvaltning Inledning 12. Den h(cid:246)ge representanten har till uppgift att (cid:246)vervaka genom- f(cid:246)randet av de civila delarna av fredsavtalet om Bosnien och Her- 14. OHR:s administrativa budget som fastst(cid:228)lldes till 8,4 miljo- ner ecu 1996 steg till 16,5 miljoner ecu 1997 och till 22 miljoner ecu 1998. Under samma period sjudubblades personalstyrkan vid den h(cid:246)ge representantens kansli och uppgick i februari 1999 till 719 anst(cid:228)llda. Sedan f(cid:246)rsta b(cid:246)rjan bidrar EU till finansieringen av 50,6 procent av OHR:s administrativa utgifter. (1) Bosnisk-kroatiska federationen. (2) Republika Srpska. (3) Lokalanst(cid:228)lld teknisk konsult (Agent Local d(cid:146)Assistance Technique) (i allm(cid:228)nhet EU-medborgare). (4) Lokalanst(cid:228)lld. (5) EGT C 349, 17. 11. 1998. (6) Fredsgenomf(cid:246)rande r(cid:229)det. C 85/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 Utveckling av EU:s bidrag till administrativa utgifter vid den h(cid:246)ge representantens kansli Tabell 1 ¯taganden Betalningar Beslut 95/545/GUSP ¯r 1995 Belopp 1995 1996 10,0 3,0 (cid:214)verf(cid:246)ring nr 50/95 1995/1996 1997 6,9 4,6 1997 1998 1998 1,1 1,9 4,6 6,3 2,8 Totalt 25,6 3,0 1,1 11,5 97/476/GUSP 97/607/GUSP K(cid:228)lla: Revisionsr(cid:228)tten (miljoner ecu) 1998 Totalt 0,1 10,0 1,1 4,6 6,3 1,2 23,2 6,3 1,2 7,6 15. Redan i februari 1996 konstaterade kommissionen brister i den administrativa och ekonomiska f(cid:246)rvaltningen vid den h(cid:246)ge representantens kansli. Dess representation i Sarajevo oroade sig f(cid:246)r bristen p(cid:229) best(cid:228)mmelser och f(cid:246)rfaranden p(cid:229) administrations- och redovisningsomr(cid:229)det och (cid:246)ver att det f(cid:246)rekom m(cid:229)nga pro- blem n(cid:228)r det g(cid:228)ller beh(cid:246)righet f(cid:246)r undertecknande, redovisning, hantering av bankkonton, personalf(cid:246)rvaltning och anbudsf(cid:246)rfa- randen. 16. Kommissionen gjorde en otillr(cid:228)cklig uppf(cid:246)ljning av hur den h(cid:246)ge representantens kansli f(cid:246)rvaltat kommissionens bidrag. Det var f(cid:246)rst i slutet av 1998 som kommissionen hj(cid:228)lpte OHR att inf(cid:246)ra f(cid:246)rfaranden och regler som (cid:228)r f(cid:246)renliga med gemenskapens budgetbest(cid:228)mmelser. Eftersom EU (cid:228)r OHR:s absolut st(cid:246)rsta bidragsgivare borde kommissionen (cid:150) som ing(cid:229)r i det fredsgenom- f(cid:246)rande r(cid:229)dets ledning (cid:150) redan 1996 ha insisterat p(cid:229) att ett verk- ligt f(cid:246)rvaltnings- och kontrollsystem inf(cid:246)rdes f(cid:246)r alla resurser som OHR f(cid:229)tt till sitt f(cid:246)rfogande. 17. Under 1998 var OHR:s ekonomiska f(cid:246)rvaltning inte baserad p(cid:229) ett system med en ansvarsf(cid:246)rdelning mellan olika funktioner som m(cid:246)jligg(cid:246)r ett minimum av internkontroll. Exempelvis faktu- rerade finansdirekt(cid:246)ren sina tj(cid:228)nster till OHR inom ramen f(cid:246)r ett kontrakt som slutits med ett f(cid:246)retag som han sj(cid:228)lv drev. Han kon- trollerade sina egna fakturor, och s(cid:229)g sedan sj(cid:228)lv till att de blev betalda. Det var (cid:228)ven han som beslutade hur hans f(cid:246)rvaltning skulle granskas genom att han f(cid:246)rhandlade om kontrakt med externa revisorer och best(cid:228)mde b(cid:229)de granskningsmetoder och granskningens omfattning. Detta ansvar borde ha legat p(cid:229) det fredsgenomf(cid:246)rande r(cid:229)dets ledning eller (cid:229)tminstone p(cid:229) dess grupp av ekonomiska experter i vilken det ing(cid:229)r representanter f(cid:246)r EU. r(cid:228)ttens granskning 1998. Dessutom hade fortfarande ingen inven- tering gjorts i b(cid:246)rjan av 1999 trots att kommissionen kr(cid:228)vde en s(cid:229)dan i februari 1996. Avsaknaden av inventering (cid:228)r mycket oro- ande, s(cid:228)rskilt som mycket av den utrustning som OHR anv(cid:228)nt (cid:228)r l(cid:228)tt att transportera. N(cid:228)r det g(cid:228)ller offentlig upphandling gjordes f(cid:229) anbudsinfordringar. Betalningar verkst(cid:228)lldes utifr(cid:229)n enkla fak- turor, utan avtal. Uppf(cid:246)ljningen av fordringar f(cid:246)rsummades i all- m(cid:228)nhet. Splittring mellan avdelningarna i Sarajevo och Bryssel har inneburit att det ofta blivit fel i ber(cid:228)kning och utbetalning av l(cid:246)ner, fr(cid:228)mst p(cid:229) grund av bristande samordning mellan ekono- miavdelningen och personalavdelningen. 19. Upprepade brister har (cid:228)ven konstaterats p(cid:229) det administra- tiva planet. Rekrytering, l(cid:246)negradsplacering och personalf(cid:246)rvalt- ning har inte alltid svarat mot objektiva och konsekventa kriterier. Godtyckliga hyresbetalningar och bostadsbidrag har beviljats vissa anst(cid:228)llda. Flera utgifter f(cid:246)r vissa anst(cid:228)llda som (cid:228)r utstationerade eller som har kontrakt med OHR borde aldrig ha accepterats. Under 1998 fanns ingen arbetsbeskrivning f(cid:246)r tj(cid:228)nsterna i tj(cid:228)ns- tef(cid:246)rteckningen, och vissa anst(cid:228)llda k(cid:228)nde inte till den exakta omfattningen p(cid:229) sina uppgifter och ansvarsomr(cid:229)den. I maj 1998 beslutade OHR ensidigt att h(cid:246)ja l(cid:246)nen med 6,5 procent f(cid:246)r sin utlandsstationerade kontraktsanst(cid:228)llda personal, utan att formellt r(cid:229)dfr(cid:229)ga sin ledning. Vidare beskrevs syftet med tj(cid:228)nsteresor sum- mariskt och missbruk av redovisningar av utgifter f(cid:246)r resor och representation har konstaterats. 18. N(cid:228)r det g(cid:228)ller budgetf(cid:246)rvaltningen uppr(cid:228)ttades inte budget- arna f(cid:246)r budget(cid:229)ren 1997, 1998 och 1999 med tillr(cid:228)ckligt detal- jerade uppgifter f(cid:246)r att det fredsgenomf(cid:246)rande r(cid:229)dets ledning skulle kunna garantera en tillfredsst(cid:228)llande uppf(cid:246)ljning av genom- f(cid:246)randet av budgetarna. De underbyggdes inte av n(cid:229)gon analys av de faktiska behoven vid OHR:s olika avdelningar. N(cid:228)r det g(cid:228)ller redovisningen var beh(cid:246)righeterna f(cid:246)r undertecknande n(cid:228)r det g(cid:228)l- ler bankkonton ogiltiga sedan mer (cid:228)n ett (cid:229)r tillbaka, vid revisions- 20. Den h(cid:246)ge representanten sj(cid:228)lv, som (cid:228)r i tj(cid:228)nst sedan 1997, hade inget anst(cid:228)llningskontrakt, vilket har medf(cid:246)rt problem med fastst(cid:228)llandet av hans l(cid:246)n och ber(cid:228)kningen av hans ers(cid:228)ttningar. OHR:s administration bad kommissionen om ett yttrande i detta (cid:228)rende i september 1997 men fick inget svar, och 1999 oppone- rade sig kommissionen mot den l(cid:246)sning som OHR hade valt, med motiveringen att kommissionen inte hade godk(cid:228)nt den p(cid:229) veder- b(cid:246)rligt s(cid:228)tt. 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/33 Institutionernas ansvar 21. I artikel 18. 2 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen (tidigare artikel J 5) (1) st(cid:229)r det att r(cid:229)dets presidium, som skall ansvara f(cid:246)r att gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder genomf(cid:246)rs, skall h(cid:246)ra parlamentet om de viktigaste aspekterna och valm(cid:246)jligheterna n(cid:228)r det g(cid:228)ller GUSP och se till att vederb(cid:246)rlig h(cid:228)nsyn tas till parlamentets synpunkter (artikel 21, tidigare artikel J 7). Varje medlemsstat eller kommis- sionen f(cid:229)r h(cid:228)nskjuta fr(cid:229)gor om GUSP till r(cid:229)det och l(cid:228)gga fram f(cid:246)r- slag till r(cid:229)det (artikel 22. 1, tidigare artikel J 8. 3). Slutligen skall kommissionen fullt ut delta i arbetet inom GUSP (artikel 27, tidi- gare artikel J 9) och om genomf(cid:246)randet av (cid:229)tg(cid:228)rderna l(cid:228)ggs under gemenskapens budget (cid:228)r det kommissionen som har ansvar f(cid:246)r budgetgenomf(cid:246)randet (artikel 28. 2, tidigare artikel J 11). 22. Givarna har hela tiden betonat vilken roll de velat ge den h(cid:246)ge representantens kansli, men de har inte kr(cid:228)vt att det skall motivera sin f(cid:246)rvaltning. Ingripandet fr(cid:229)n olika gemenskapsmyn- digheter i OHR:s finansieringsbeslut, avsaknaden av en tydlig ansvarsf(cid:246)rdelning mellan de inblandade och framf(cid:246)r allt avsakna- den av en samst(cid:228)mmig strategi fr(cid:229)n gemenskapsinstitutionernas sida har givit upphov till slapphet i f(cid:246)rvaltningen av resurser. Dessutom fanns det p(cid:229) v(cid:229)ren 1999 fortfarande inget avtal mellan r(cid:229)det, medlemsstaterna och kommissionen som fastst(cid:228)llde den niv(cid:229) p(cid:229) EU:s bidrag som andra givare opponerat sig mot. Slutsats 23. Under 1996 f(cid:246)rs(cid:246)kte kommissionen ge OHR sitt st(cid:246)d i administrativa och ekonomiska fr(cid:229)gor, men sedan verkar det som om kommissionen p(cid:229) grund av den politiska betydelsen av OHR:s (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)redrog att inte blanda sig i kansliets f(cid:246)rvaltning. Sedan den h(cid:246)ge representanten bytts ut 1997 och den h(cid:246)ge represen- tantens kansli f(cid:229)tt fler uppgifter och (cid:246)kade resurser borde kom- missionen i samr(cid:229)d med r(cid:229)det ha kr(cid:228)vt mer insyn i utarbetandet och genomf(cid:246)randet av dess budget, och yrkat p(cid:229) inf(cid:246)randet av best(cid:228)mmelser och f(cid:246)rfaranden som kan garantera en ansvarsfull f(cid:246)rvaltning och en seri(cid:246)s kontroll. I juni 1999 ans(cid:229)g sig den h(cid:246)ge representanten ha vidtagit de flesta av de (cid:229)tg(cid:228)rder som kr(cid:228)vdes f(cid:246)r att avhj(cid:228)lpa de brister som revisionsr(cid:228)tten p(cid:229)visat. Det (cid:229)terstod att utv(cid:228)rdera dessa (cid:229)tg(cid:228)rder. Vidare hade de nya best(cid:228)mmelser som fastst(cid:228)llts (cid:228)nnu inte godk(cid:228)nts av det fredsgenomf(cid:246)rande r(cid:229)dets ledning. Utan att det p(cid:229)verkar det ansvar som (cid:229)ligger OHR:s f(cid:246)r- valtningsorgan anser revisionsr(cid:228)tten att det, enligt artikel 274 i F(cid:246)rdraget om uppr(cid:228)ttandet av Europeiska gemenskapen, (cid:229)ligger kommissionen att antingen kr(cid:228)va av ett organ till vars budget kommissionen bidrar med mer (cid:228)n 50 % att det skall anta best(cid:228)m- melser och f(cid:246)lja f(cid:246)rfaranden som s(cid:228)kerst(cid:228)ller en ansvarsfull f(cid:246)r- valtning och en seri(cid:246)s internkontroll eller (cid:229)tminstone planera en s(cid:229)dan (cid:229)tg(cid:228)rd. ST(cid:214)D TILL M˜NSKLIGA R˜TTIGHETER OCH MEDIER 24. R(cid:229)dets slutsatser fr(cid:229)n den 29 april 1997 om l(cid:228)nderna i syd- (cid:246)stra Europa har givit EU flera prioriterade interventionsomr(cid:229)- den. Bland dessa omr(cid:229)den finns f(cid:246)rst(cid:228)rkning av institutioner och det civila samh(cid:228)llet som s(cid:228)rskilt r(cid:246)r Bosnien och Hercegovina. Av denna anledning ger kommissionen, sedan fientligheterna upp- h(cid:246)rde, direkt st(cid:246)d som (cid:228)r avsett att a) st(cid:246)dja de institutioner som genom fredsavtalen inr(cid:228)ttats f(cid:246)r skydd av grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter i Bosnien b) st(cid:246)dja enskilda organisationer som medverkar till att skapa fredliga relationer mellan folkgrupper och bek(cid:228)mpar enskilda individers lidande c) s(cid:228)kerst(cid:228)lla utvecklingen av medier som (cid:228)r frist(cid:229)ende fr(cid:229)n poli- tiska partier med nationalistiska tendenser. 25. Dessa insatser har delvis finansierats genom budgetposterna B7(cid:150)7 (demokrati) i EU:s allm(cid:228)nna budget, delvis genom s(cid:228)rskilda anslag f(cid:246)r bist(cid:229)nd till f(cid:246)re detta Jugoslavien (B7(cid:150)5 2 0 1, B7(cid:150)5 4 1 och B7(cid:150)5 4 3) och delvis genom anslag till Phare-programmet (B7(cid:150)5 0 0 0) s(cid:229)som framg(cid:229)r av tabell 2. I slutet av 1998 gjordes en unders(cid:246)kning av ett stort urval insatser som ledde fram till iakttagelserna nedan. (1) Artiklarna inom parentes (cid:228)r artiklar i Maastrichtf(cid:246)rdraget (7 februari 1992). C 85/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 Tabell 2 EU:s (cid:229)taganden i Bosnien och Hercegovina p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och demokrati under perioden 1995(cid:150)1998 ¯tg(cid:228)rder B7(cid:150) 5 0 0 0 B7(cid:150) 5 2 0 1 B7(cid:150) 5 4 1 B7(cid:150) 5 4 3 B7(cid:150) 7 0 0 0 B7(cid:150) 7 0 0 1 B7(cid:150) 7 0 4 0 B7(cid:150) 7 0 7 0 B7(cid:150) 7 0 8 Totalt (miljoner ecu) Demokrati och m(cid:228)nsk- liga r(cid:228)ttigheter Lien-programmet och sociala (cid:229)tg(cid:228)rder institutioner St(cid:246)d till (Phare) Valst(cid:246)d 0,680 1,975 0,200 1,656 4,141 0,154 1,050 0,800 0,150 1,963 Oberoende medier 2,000 0,651 1,736 1,700 2,500 2,385 8,652 2,267 1,850 2,500 8,472 Diverse 0,183 0,194 0,377 Totalt 3,884 2,626 1,736 2,700 1,806 9,026 0,183 1,963 0,194 24,118 K(cid:228)lla: Revisionsr(cid:228)tten Institutioner f(cid:246)r skydd av grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter I Bosnien och Hercegovina finns medlande instanser p(cid:229) tv(cid:229) 26. niv(cid:229)er. Den f(cid:246)rsta instansen inr(cid:228)ttades 1994 genom Washington- avtalen och avs(cid:229)g den Bosnisk-kroatiska federationen. Den andra, som (cid:228)r knuten till kommissionen f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttighe- terna (1), inr(cid:228)ttades 1995 genom Dayton-avtalet p(cid:229) statsniv(cid:229) och omfattade b(cid:229)de Federationen och Republika Srpska. Om detta skall kunna genomf(cid:246)ras (cid:228)r ett n(cid:228)ra samarbete med (cid:246)vriga givare av yttersta vikt. Ett s(cid:229)dant tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt skulle dessutom bidra till att st(cid:228)rka mottagarnas institutioner eftersom givarna och s(cid:228)rskilt OHR skulle kunna f(cid:246)lja de lokala myndighe- terna under hela budgetprocessen. St(cid:246)d till det civila samh(cid:228)llet 27. Dessa b(cid:229)da instanser har visat sig s(cid:228)rskilt anv(cid:228)ndbara f(cid:246)r att l(cid:246)sa de m(cid:229)nga tvisterna om byggnader som skapar oenighet mel- lan individer och lokala myndigheter, framf(cid:246)r allt n(cid:228)r k(cid:228)randen tillh(cid:246)r en minoritet. P(cid:229) detta omr(cid:229)de (cid:228)r Federationens medlare i stor utstr(cid:228)ckning n(cid:228)rvarande p(cid:229) f(cid:228)ltet, och deras (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r mer konkreta (cid:228)n de (cid:229)tg(cid:228)rder som vidtas av den nationelle medlaren, vilkens installation har f(cid:246)rsenats p(cid:229) grund av resursbrist och tids- (cid:229)tg(cid:229)ngen f(cid:246)r att utarbeta f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r handl(cid:228)ggning av klago- m(cid:229)l. 29. F(cid:246)r att klarg(cid:246)ra sin strategi n(cid:228)r det g(cid:228)ller utvecklingen av det civila samh(cid:228)llet i Bosnien och Hercegovina (2), sl(cid:246)t kommissionen i april 1996 ett avtal p(cid:229) 0,3 miljoner ecu med en enskild organi- sation. Trots att det enligt resultatet av unders(cid:246)kningen var n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt att inr(cid:228)tta en stiftelse f(cid:246)r demokrati f(cid:246)r att kommissio- nens (cid:229)tg(cid:228)rder skulle kunna struktureras p(cid:229) ett b(cid:228)ttre s(cid:228)tt, hade denna stiftelse fortfarande inte sett dagens ljus i slutet av 1998. 28. I b(cid:229)da fallen har det tagit l(cid:229)ng tid f(cid:246)r kommissionen att skaffa fram ekonomiska bidrag. St(cid:246)det har givits i form av projekt och man har inte tagit h(cid:228)nsyn till villkoren f(cid:246)r mottagarnas bud- getf(cid:246)rvaltning. N(cid:228)r det g(cid:228)ller offentliga organ vore det en b(cid:228)ttre l(cid:246)sning att betala ut ett successivt minskande bidrag direkt till deras budgetar, f(cid:246)rutsatt att f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r att r(cid:246)sta fram, verk- st(cid:228)lla och reglera budgetarna (cid:228)r strikta, demokratiska och (cid:246)ppna, s(cid:229) att det finns en garanti f(cid:246)r att medlen f(cid:246)rvaltas p(cid:229) ett sunt s(cid:228)tt. 30. Kommissionens bidrag till det civila samh(cid:228)llet har varit upp- delat i tv(cid:229) stora grupper av insatser: dels fr(cid:228)mjande av klubbar till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r demokrati, dels punktvis st(cid:246)d till projekt som enskilda organisationer inlett f(cid:246)r att g(cid:246)ra allm(cid:228)nheten medveten om demo- kratiska v(cid:228)rden, bek(cid:228)mpa nationalistiska uttalanden och lindra lidandet f(cid:246)r vissa enskilda individer. (1) Denna kommission omfattar kammaren f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och ombudsmannen. (2) Det civila samh(cid:228)llet omfattar f(cid:246)r ett givet land alla professionella och icke-professionella grupper och sammanslutningar som har till upp- gift att informera allm(cid:228)nheten, sina f(cid:246)retr(cid:228)dare och statliga inr(cid:228)tt- ningar om fr(cid:229)gor som de anser (cid:228)r viktiga f(cid:246)r livet i landet. 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/35 31. De klubbar som startats under ledning av Europar(cid:229)det eller av f(cid:246)reningar (demokratiambassader och euroclubs) har f(cid:229)tt admi- nistrativt st(cid:246)d utan att tillr(cid:228)cklig uppm(cid:228)rksamhet har (cid:228)gnats inne- h(cid:229)llet i och r(cid:228)ckvidden av deras verksamhet. F(cid:246)ljaktligen har resultaten inte utv(cid:228)rderats trots att s(cid:229) stora belopp har satsats (1), varf(cid:246)r effektiviteten i dessa insatser inte kan bed(cid:246)mas p(cid:229) ett v(cid:228)l underbyggt s(cid:228)tt. Det faktum att den euroclub som fanns i Sarajevo f(cid:246)rsvann i oktober 1997 visar hur br(cid:228)cklig denna typ av initiativ (cid:228)r. 32. Olika typer av st(cid:246)d har givits enskilda organisationer vars syfte (cid:228)r att bilda p(cid:229)tryckargrupper avsedda att st(cid:228)rka den offent- liga maktens demokratiska karakt(cid:228)r. Detta st(cid:246)d har i allm(cid:228)nhet g(cid:228)llt konkreta och l(cid:228)tt identifierbara (cid:229)tg(cid:228)rder vilkas effekter (cid:229)tmins- tone p(cid:229) sikt kan p(cid:229)verka attityder. N(cid:228)r dessa enskilda organisatio- ner organiseras i n(cid:228)tverk kan de p(cid:229)verka opinionsbildare, och deras (cid:229)tg(cid:228)rder st(cid:228)mmer v(cid:228)l (cid:246)verens med demokratiprogrammets m(cid:229)ls(cid:228)ttningar. 33. Annat st(cid:246)d har avsatts f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att kom- pensera bristerna i den statliga socialtj(cid:228)nsten (2). Detta st(cid:246)d, som i f(cid:246)rsta hand (cid:228)r avsett att lindra enskilda individers lidande, har n(cid:228)stan omedelbara positiva effekter. P(cid:229) l(cid:228)ngre sikt kan de dock f(cid:229) negativa effekter om de inneb(cid:228)r att staten befrias fr(cid:229)n sina skyl- digheter. Inf(cid:246)randet av en socialtj(cid:228)nst som finansieras med bist(cid:229)nd fr(cid:229)n utlandet b(cid:246)r inte ske parallellt med den statliga socialtj(cid:228)nsten, eftersom det inte (cid:246)verensst(cid:228)mmer med de m(cid:229)ls(cid:228)ttningar om att st(cid:228)rka institutionerna som EU annonserat f(cid:246)r Phare-programmet. Den yrkeskunskap som utvecklats p(cid:229) detta s(cid:228)tt b(cid:246)r i st(cid:228)llet grad- vis inf(cid:246)rlivas i de offentliga institutioner som ansvarar f(cid:246)r dessa tj(cid:228)nster. 34. Likas(cid:229) har betydande st(cid:246)d givits till l(cid:228)rare vid universitetet i Sarajevo som f(cid:229)tt l(cid:246)netill(cid:228)gg inom ramen f(cid:246)r demokratiprogram- met. St(cid:246)det har sedan fullf(cid:246)ljts inom ramen f(cid:246)r programmet (cid:148)Europa f(cid:246)r Sarajevo(cid:148) (B7(cid:150)5 4 5). Detta st(cid:246)d motsvarar b(cid:228)ttre m(cid:229)ls(cid:228)ttningen med Tempus-programmet f(cid:246)r universitetsutbyte med (cid:246)stl(cid:228)nderna (cid:228)n m(cid:229)ls(cid:228)ttningen med demokratiprogrammet. St(cid:246)d till mediesektorn 36. Kommissionens f(cid:246)rsta omfattande insats inom mediesek- torn i Bosnien var ett bidrag p(cid:229) 2 miljoner ecu fr(cid:229)n totalanslaget till programmet f(cid:246)r grundl(cid:228)ggande bist(cid:229)nd (B7(cid:150)5 0 0) som ett svar p(cid:229) den h(cid:246)ge representantens uppmaning strax f(cid:246)re de all- m(cid:228)nna valen 1996, f(cid:246)r att skapa en television som inte st(cid:229)r under kontroll av de nationalistiska partierna. Kommissionen har full- f(cid:246)ljt sitt st(cid:246)d till OBN-n(cid:228)tet (3) genom att ta de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga belop- pen fr(cid:229)n posterna B7(cid:150)5 4 3 (1,7 miljoner ecu 1997) och B7(cid:150)5 4 1 (1 miljon ecu 1998). 37. Redan i b(cid:246)rjan av 1996 unders(cid:246)kte en expertgrupp under ledning av USAID (4) och stiftelsen G. Soros inf(cid:246)randet av ett obe- roende tv-n(cid:228)t, och i denna grupp ingick en representant f(cid:246)r en amerikansk tillverkare av s(cid:228)ndningsutrustning. I mars 1996, n(cid:228)r expertgruppen hade l(cid:228)mnat in sin rapport, (cid:246)verl(cid:228)mnade den tek- niska konsult som handhade projektet en best(cid:228)llning av det n(cid:246)d- v(cid:228)ndiga materialet till den amerikanska tillverkare som deltagit i unders(cid:246)kningen. Senare (cid:150) i juli 1996 (cid:150) (cid:229)tog sig kommissionen, som inte k(cid:228)nde till att best(cid:228)llningen redan hade l(cid:228)mnats, att garantera finansieringen av det material som skulle levereras i slu- tet av augusti. Kommissionens unders(cid:246)kningar av den europeiska marknaden skedde sent och var inte till n(cid:229)gon nytta, och det visade sig att endast den amerikanska tillverkaren kunde utf(cid:246)ra best(cid:228)llningen. Det var allts(cid:229) detta anbud som kommissionen valde. Under s(cid:229)dana omst(cid:228)ndigheter kan man konstatera att kommis- sionen vilseleddes p(cid:229) grund av bristande tekniska kunskaper om (cid:228)rendet. Kommissionen st(cid:228)lldes inf(cid:246)r fullbordat faktum, varf(cid:246)r den gjorde undantag fr(cid:229)n ursprungsreglerna f(cid:246)r offentlig upp- handling. Eftersom kommissionen visste att dess ingripande kom sent borde den ha insisterat p(cid:229) att beloppet p(cid:229) 2 miljoner ecu skulle anv(cid:228)ndas till andra delar i projektet. Under 1997 l(cid:228)mnade tv(cid:229) av mottagarna av utrustning n(cid:228)tverket, och den ena har l(cid:228)m- nat ers(cid:228)ttning till OBN men den andra har beh(cid:229)llit s(cid:228)ndningsut- rustningen utan att l(cid:228)mna n(cid:229)gon ers(cid:228)ttning f(cid:246)r den. 38. Det f(cid:246)ljande bidraget anv(cid:228)ndes f(cid:246)r finansiering av OBN:s l(cid:246)pande utgifter, utan att dessa utgifter omgavs av n(cid:229)gon strikt budgetram. Under 1998 tvingades projektets direkt(cid:246)r avg(cid:229) p(cid:229) grund av att f(cid:246)rvaltningsmetoderna inte var tillr(cid:228)ckligt (cid:246)ppna. 35. Den splittring av insatserna som detta inneb(cid:228)r beror p(cid:229) m(cid:229)ngfalden av mobiliserade budgetposter och (cid:228)ven fram till 1997 p(cid:229) avsaknaden av ett specifikt strategidokument f(cid:246)r st(cid:246)det till det civila samh(cid:228)llet i Bosnien. F(cid:246)rfaringss(cid:228)ttet som inneb(cid:228)r att kom- missionen svarar p(cid:229) de erbjudanden om projekt som inl(cid:228)mnas av tredje part leder till ytterligare spridning. Ett mer styrande arbets- s(cid:228)tt fr(cid:229)n kommissionens sida, med inriktning p(cid:229) strategiska m(cid:229)l genom st(cid:246)d till (cid:229)tg(cid:228)rder som syftar till att f(cid:246)r(cid:228)ndra attityder i det offentliga livet, skulle g(cid:246)ra EU:s insatser mer samst(cid:228)mmiga. 39. I slutet av 1998 var OBN:s r(cid:228)ttsliga status inte riktigt fast- st(cid:228)lld (5), och f(cid:246)retagets (cid:246)verlevnad var fortfarande i h(cid:246)g grad beroende av internationell finansiering. En driftsplan var under utarbetande men man hade inte r(cid:228)knat med att f(cid:246)retaget skulle kunna vara ekonomiskt livskraftigt f(cid:246)rr(cid:228)n efter minst fem (cid:229)r. N(cid:228)r de st(cid:228)lldes inf(cid:246)r planer p(cid:229) privatisering i strid med den ekono- miska verkligheten inom den bosniska mediesektorn, gjorde (1) Euroclubs: 1,2 miljoner ecu; demokratiambassader: 0,2 miljoner ecu. (2) Det handlar exempelvis om projekt till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r mindre gynnade personer (barn och (cid:228)ldre) och projekt f(cid:246)r l(cid:228)karv(cid:229)rd och psykologisk behandling. (3) Open Broadcasting Network (OBN). (4) United States Agency for International Development. (5) OBN fungerade i slutet av november 1998 som ett trustbolag regist- rerat i F(cid:246)renade kungariket. C 85/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 givarna (cid:228)nd(cid:229) inte n(cid:229)gra som helst (cid:229)taganden betr(cid:228)ffande forts(cid:228)tt- ningen av det ekonomiska st(cid:246)det till OBN. I framtiden tycktes OHR vara b(cid:228)ttre l(cid:228)mpat (cid:228)n kommissionen f(cid:246)r att utifr(cid:229)n sina egna resurser fullf(cid:246)lja denna insats. nistrativa bidrag f(cid:246)rst sedan den f(cid:246)rs(cid:228)krat sig om att mottagarnas budgetf(cid:246)rfaranden medger insyn och underkastas en tillfredsst(cid:228)l- lande kontroll. Inget administrativt bidrag b(cid:246)r ges till privata f(cid:246)re- tag (tidningar) om inte deras bokf(cid:246)ring (cid:228)r tillg(cid:228)nglig och bokf(cid:246)- ringens riktighet intygas av en oberoende revisor. 40. I b(cid:246)rjan av 1999 n(cid:229)dde OBN:s s(cid:228)ndningar 80 procent av omr(cid:229)det. Nyhetsprogrammen b(cid:246)rjade bli k(cid:228)nda f(cid:246)r sin kvalitet efter att under l(cid:229)ng tid ha misst(cid:228)nkts f(cid:246)r att enbart f(cid:246)rmedla den bosniska synvinkeln (1). Kvaliteten p(cid:229) (cid:246)vriga s(cid:228)ndningar ifr(cid:229)gasat- tes fortfarande, vilket ingav farh(cid:229)gor vad g(cid:228)llde m(cid:246)jligheterna till en (cid:246)kad publik och d(cid:228)rmed (cid:228)ven de verkliga m(cid:246)jligheterna till ekonomiskt oberoende. 41. Kommissionens (cid:246)vriga insatser inom mediesektorn (se tabell 2) har g(cid:228)llt radio- och tidningsf(cid:246)retag vilka beviljats bidrag till verksamheten trots att de inte alltid visat att beloppen varit moti- verade. Kommissionen har i sj(cid:228)lva verket svarat p(cid:229) mottagarnas ans(cid:246)kningar utan att f(cid:246)rst bed(cid:246)ma grunden f(cid:246)r ans(cid:246)kningarna utifr(cid:229)n objektiva kriterier. Vid de kontroller som utf(cid:246)rdes p(cid:229) plat- sen i november 1998 kunde man inte f(cid:229) n(cid:229)gon motivering till anv(cid:228)ndningen av de utbetalda beloppen, eftersom de olika mot- tagarnas bokf(cid:246)ring inte fanns tillg(cid:228)nglig. F(cid:246)rvaltning av insatserna 42. F(cid:246)r ett stort antal insatser som presenterats som projekt (cid:228)r riktlinjerna f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rderna fortfarande oklara och kan inte fungera som uppf(cid:246)ljningsinstrument. Kommissionen borde kr(cid:228)va av mot- tagarna att de skall l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag uppdelade efter olika verk- samheter och i s(cid:229) stor utstr(cid:228)ckning som m(cid:246)jligt specificera de efterstr(cid:228)vade m(cid:229)len i kvantitativa termer och ange hur resultatet skall m(cid:228)tas. F(cid:246)r m(cid:229)nga projekt regleras inte f(cid:246)rskotten inom fast- st(cid:228)lld tid p(cid:229) grund av att mottagarna inte l(cid:228)mnat in n(cid:229)gon rap- port. 43. En tydlig (cid:229)tskillnad b(cid:246)r g(cid:246)ras mellan bidrag till administra- tion och finansiering av projekt. Kommissionen b(cid:246)r bevilja admi- 44. Den uppf(cid:246)ljning av genomf(cid:246)randet av avtalen i Bosnien och Hercegovina som g(cid:246)rs av de centrala enheter inom kommissionen som ansvarar f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och medier g(cid:229)r inte s(cid:229) l(cid:229)ngt som till(cid:228)mpningen av principerna om en sund f(cid:246)rvaltning skulle kr(cid:228)va. Det har flera g(cid:229)nger konstaterats att mottagarna inte l(cid:228)mnat in rapporter om genomf(cid:246)randet, att utbetalda f(cid:246)rskott inte f(cid:246)ljts av en slutbetalning f(cid:246)r avtalet (cid:150) och detta utan att handling- arna g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att fastst(cid:228)lla varf(cid:246)r - , att man av vissa mot- tagare borde kr(cid:228)vt (cid:229)terbetalning av alltf(cid:246)r stora utbetalningar och att avtalens utformning inte var tillr(cid:228)ckligt avpassad efter de (cid:229)tg(cid:228)r- der som finansierats. 45. F(cid:246)r att kompensera dessa brister b(cid:246)r kommissionen i Bosnien, liksom f(cid:246)r Phare-programmet, inf(cid:246)ra en decentraliserad ekono- misk uppf(cid:246)ljning p(cid:229) omr(cid:229)det f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter, demokrati och medier. En systematisk utv(cid:228)rdering av resultaten m(cid:229)ste ocks(cid:229) g(cid:246)ras f(cid:246)rst av de projektansvariga (task managers) och d(cid:228)refter i form av oberoende utv(cid:228)rderingar under ledning av den gemen- samma Relex-tj(cid:228)nsten (2). ST(cid:214)D TILL VALPROCESSEN 46. I artikel II-1 i bilaga 3 till Dayton-avtalet ges OSSE i uppdrag att organisera det f(cid:246)rsta valet i Bosnien och Hercegovina. I decem- ber 1997 i Bonn uppmanade det fredsgenomf(cid:246)rande r(cid:229)det OSSE att (cid:228)nnu en g(cid:229)ng organisera val, denna g(cid:229)ng det allm(cid:228)nna valet 1998 (se tabell 3). (1) Den muslimska folkgruppen i motsats till de kroatiska och serbiska. (2) Gemensamma tj(cid:228)nsten f(cid:246)r administration av gemenskapsbist(cid:229)nd till tredje land. 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/37 Situation i bokf(cid:246)ringen (Sincom (cid:150) OSSE-(cid:229)taganden per den 31 december 1998) Tabell 3 Val Nationella val i Bosnien och Her- cegovina (1) (09/1996) Kommunalval i Federationen (09/1997) Nationella Srpska (2) (11/1997) val i Republika Nationella val i Bosnien och Her- cegovina (B8(cid:150)0 1 0 0) (09/1998) ¯taganden Betalningar Utest(cid:229)ende (cid:229)tag. B7(cid:150)7 0 0 1 B8(cid:150)0 1 3 0 B7(cid:150)7 0 0 1 B8(cid:150)0 1 3 0 B7(cid:150)7 0 0 1 B8(cid:150)0 1 3 0 (miljoner ecu) 2,500 3,000 2,000 3,000 0,500 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 5,500 (cid:150) 1,111 (cid:151) 5,000 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 4,389 (cid:151) 3,000 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 2,000 Totalt 2,500 12,389 2,000 10,389 0,500 2,000 (1) OSSE tilldelades (cid:246)verskottet fr(cid:229)n st(cid:246)det till de lokala valen i september 1997. (2) ¯tg(cid:228)rd finansierad med (cid:246)verskottet fr(cid:229)n de lokala valen i september 1997 i Federationen Bosnien och Hercegovina. K(cid:228)lla: Sincom 47. F(cid:246)r alla de fyra val som anordnats mellan september 1996 och september 1998 har EU (cid:228)ven bidragit till de (cid:148)frivilliga fonder(cid:148) som OSSE inr(cid:228)ttat. De gemenskapsmedel som anv(cid:228)nts har antingen kommit fr(cid:229)n budgetposten f(cid:246)r st(cid:246)d till demokrati och m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter (B7(cid:150)7 0 0 1) eller fr(cid:229)n en budgetpost som (cid:228)r avsedd f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder inom den gemensamma utrikes- och s(cid:228)kerhetspoliti- ken (B8(cid:150)0 1 3 eller B8(cid:150)0 1 0). 50. Datumet f(cid:246)r gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rdernas ikrafttr(cid:228)dande (cid:228)r tyd- ligt men det (cid:228)r d(cid:228)remot inte datumet f(cid:246)r n(cid:228)r de skall vara avslu- tade. Enligt besluten skall visserligen en utv(cid:228)rdering av (cid:229)tg(cid:228)rderna g(cid:246)ras men kommissionen utarbetar inte n(cid:229)got formellt doku- ment (2), och r(cid:229)det beg(cid:228)r inte heller ett s(cid:229)dant fr(cid:229)n kommissionen som redog(cid:246)relse f(cid:246)r varje (cid:229)tg(cid:228)rd (3). D(cid:228)rf(cid:246)r har OSSE sparat (cid:246)ver- skottsmedel fr(cid:229)n tidigare (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r framtida (cid:229)tg(cid:228)rder. 48. Tabell 3 (cid:228)r en sammanst(cid:228)llning av kommissionens bokf(cid:246)- ring. 49. Tre gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder fr(cid:229)n r(cid:229)det har lett till att (cid:229)tagan- den gjorts f(cid:246)r 16 miljoner ecu (f(cid:246)rutom de (cid:229)taganden p(cid:229) 1,1 mil- joner ecu som drogs tillbaka 1998) avseende budgetarna f(cid:246)r 1996, 1997 och 1998. I alla tre fallen (cid:228)r det kommissionen som har lagt fram de f(cid:246)rberedande dokumenten. Den st(cid:246)rsta bristen i dessa gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r att de inte (cid:228)r tydliga vad g(cid:228)ller karakt(cid:228)- ren p(cid:229) och varaktigheten f(cid:246)r st(cid:246)det till OSSE (1). F(cid:246)r de gemen- samma (cid:229)tg(cid:228)rderna fastst(cid:228)lls i allm(cid:228)nhet ett maximalt EU-bidrag, vilket antyder att det handlar om ett bidrag till faktiska utgifter. Eftersom man emellertid f(cid:246)r dessa bidrag endast ger en enkel indi- kation p(cid:229) karakt(cid:228)ren p(cid:229) st(cid:246)dber(cid:228)ttigade utgifter och inte alltid anger deras storlek betraktas de av OSSE n(cid:228)stan som schablonbi- drag. Denna tolkning grundar sig p(cid:229) det faktum att de flesta andra som bidrar till frivilligfonderna inte anger att deras st(cid:246)d skall (cid:246)ronm(cid:228)rkas f(cid:246)r n(cid:229)got s(cid:228)rskilt (cid:228)ndam(cid:229)l. 51. Kommissionens finansiering b(cid:246)r grunda sig p(cid:229) s(cid:229) tillf(cid:246)rlitliga budgetber(cid:228)kningar som m(cid:246)jligt. Detta har aldrig varit fallet f(cid:246)r de budgetar som OSSE lagt fram som alla har visat sig i h(cid:246)g grad orealistiska. I framtiden b(cid:246)r kommissionen f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att de ber(cid:228)kningar som OSSE l(cid:228)gger fram (cid:228)r sannolika. 52. De avtal som slutits mellan kommissionen och OSSE har visat sig vara d(cid:229)ligt anpassade s(cid:229)v(cid:228)l till de speciella relationerna mellan dessa institutioner som till kraven p(cid:229) en sund ekonomisk f(cid:246)rvaltning. Detta yttrar sig p(cid:229) f(cid:246)ljande s(cid:228)tt: a) Budgetarna (cid:228)r endast v(cid:228)gledande vilket st(cid:228)mmer d(cid:229)ligt (cid:246)ver- ens med idØn om bidrag till specifika utgifter med givna belopp. (1) Se punkt 30 i revisionsr(cid:228)ttens yttrande nr 1/97 om villkoren f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av utgifterna under den gemensamma utrikes- och s(cid:228)kerhetspolitiken. (2) Exempelvis i form av ett meddelande till r(cid:229)det och Europaparlamentet (KOM-dokument). (3) Se punkt 31 i revisionsr(cid:228)ttens yttrande nr 1/97. C 85/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 b) (cid:214)vriga medel som kommer fr(cid:229)n tredje part och (cid:228)r avsedda f(cid:246)r samma (cid:229)tg(cid:228)rder som EU:s st(cid:246)d anges inte fast(cid:228)n det finns en risk f(cid:246)r dubbelfinansiering. c) Best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r justering av budgetposter som (cid:228)r under genomf(cid:246)rande preciseras inte alltid och samma sak g(cid:228)ller best(cid:228)mmelserna f(cid:246)r utnyttjandet av reserver f(cid:246)r of(cid:246)rutsedda utgifter. d) Det anges inte klart och tydligt n(cid:228)r tariffer och ers(cid:228)ttningar till observat(cid:246)rer skiljer sig fr(cid:229)n OSSE:s vanliga regler, vilket utg(cid:246)r en (cid:148)flexibilitet(cid:148) som skapar f(cid:246)rvirring. e) Omr(cid:228)kningskurser mellan valutor anges inte, trots att kom- missionen forts(cid:228)tter att g(cid:246)ra sina betalningar i ecu och OSSE g(cid:246)r en del av sina betalningar i US-dollar och redovisar i (cid:246)ster- rikiska schilling (ATS). f) Omfattningen p(cid:229) utbetalda f(cid:246)rskott (80 procent f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder med (cid:229)taganden som avser 1996 (cid:229)rs anslag och 60 procent f(cid:246)r (cid:229)taganden som avser 1998 (cid:229)rs anslag) har visat sig alltf(cid:246)r stor och har f(cid:246)rst(cid:228)rkt OSSE:s likviditet p(cid:229) bekostnad av kommis- sionens. Eftersom OSSE:s finansiella best(cid:228)mmelser inte med- gav att organisationen kompenserade ins(cid:228)ttningen av stora summor genom uppb(cid:246)rd av r(cid:228)ntor borde niv(cid:229)n p(cid:229) f(cid:246)rskotten ha minskats drastiskt. g) OSSE beh(cid:246)ver inte redovisa sammanst(cid:228)llningar som f(cid:246)r varje (cid:229)tg(cid:228)rd visar alla bidrag och inneh(cid:229)ller en j(cid:228)mf(cid:246)relse mellan prognoserna och genomf(cid:246)randet. kortfattade der och konstaterat resultat. I detta avseende ger rapporten om 1998 (cid:229)rs val b(cid:228)ttre information (cid:228)n f(cid:246)r tidigare insatser, men klar- g(cid:246)r (cid:228)nd(cid:229) inte vilken l(cid:228)rdom man kan dra. De ekonomiska sam- manst(cid:228)llningarna som styrkts av OSSE:s r(cid:228)kenskapsf(cid:246)rare (cid:228)r allt- f(cid:246)r kontroll. att medge Finansieringsavtalen borde tvinga OSSE att tillhandah(cid:229)lla en kopia av sitt eget bokf(cid:246)ringsmaterial s(cid:229) att kommissionen f(cid:229)r en l(cid:228)mplig grund f(cid:246)r sin kontroll. Mot bakgrund av konstaterade felaktighe- ter b(cid:246)r bokf(cid:246)ringen inte styrkas av OSSE:s r(cid:228)kenskapsf(cid:246)rare utan av en oberoende revisor som intygar att utgifterna (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)t- tigade. djupare f(cid:246)r en 56. Trots upprepade krav fr(cid:229)n kommissionen har EU:s st(cid:246)d endast i liten utstr(cid:228)ckning varit synligt eftersom EU:s personal har integrerats i OSSE:s arbetslag och inte haft n(cid:229)got s(cid:228)rskilt k(cid:228)nne- tecken (2). I kommissionens handlingar anges inte att kommissio- nen sj(cid:228)lv gjort s(cid:228)rskilda anstr(cid:228)ngningar p(cid:229) detta omr(cid:229)de, och OSSE:s fr(cid:228)msta str(cid:228)van tycks ha varit att sj(cid:228)lv synas. 57. Kommissionen har (cid:228)ven i h(cid:246)g grad f(cid:246)rsummat de (cid:229)tg(cid:228)rder som finansierats med anslag avsedda f(cid:246)r m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter och demokrati (B7(cid:150)7) b(cid:229)de vad g(cid:228)ller uppn(cid:229)dda resultat och utbetalda f(cid:246)rskott (se punkt 44). Trots att man f(cid:246)r att t(cid:228)cka kom- munalvalen i september 1997 (cid:228)ndrade de avtal som ing(cid:229)tts i juli 1997, genomf(cid:246)rdes aldrig slutbetalningen f(cid:246)r avtalen fr(cid:229)n 1996, det vill s(cid:228)ga 500 000 ecu. Rapporterna om genomf(cid:246)randet f(cid:246)r tv(cid:229) av de tre (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)reskrivs i avtalet har inte tagits med i handlingarna och man har inte kontrollerat om utgifterna var st(cid:246)dber(cid:228)ttigade. 53. Under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att kommissionen har kvar de ekono- miska f(cid:246)rbindelserna med OSSE, vore det (cid:246)nskv(cid:228)rt att en kon- traktsbest(cid:228)mmelse inf(cid:246)rs som b(cid:228)ttre tar h(cid:228)nsyn till s(cid:229)v(cid:228)l de b(cid:229)da institutionernas krav som deras villkor (1). Det (cid:228)r framf(cid:246)r allt n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt att definiera betydelsen av de budgetar som bifogas finan- sieringsavtalen samt kommissionens krav p(cid:229) OSSE:s r(cid:228)kenskaper och tillhandah(cid:229)llande av underlag till utgifter. 58. Den kontrollmetod som kommissionen inf(cid:246)rt har generellt sett inte uppfyllt de krav som en str(cid:228)van efter en sund ekonomisk f(cid:246)rvaltning medf(cid:246)r. F(cid:246)r de anslag som skaffats fram under bud- getposter som reserverats f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r st(cid:246)d till demokrati och m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheter har den till och med visat sig obefintlig. 54. De prelimin(cid:228)ra budgetar som OSSE lade fram f(cid:246)r valen i sep- tember 1996 och september 1997 (cid:246)verskred vida de faktiska utgifterna, och (cid:246)verskottet avsattes f(cid:246)r n(cid:228)sta val. Efter valet i november 1997 (som helt och h(cid:229)llet finansierades genom tidigare (cid:246)verskott) uppgick de anslag f(cid:246)r vilka kommissionen dragit till- baka (cid:229)tagandena fortfarande till 1,1 miljoner ecu (se tabell 3). Efter valet i september 1998 uppgick de anslag f(cid:246)r vilka (cid:229)tagandena skulle kunna dras tillbaka till minst 1,6 miljoner ecu. 55. De rapporter om genomf(cid:246)randet som OSSE l(cid:228)mnat in n(cid:228)r det g(cid:228)ller finansieringen inom GUSP ger endast en kortfattad och ibland till och med summarisk beskrivning av genomf(cid:246)rda (cid:229)tg(cid:228)r- 59. De anslag f(cid:246)r vilka (cid:229)taganden skulle dras tillbaka avseende EU:s bidrag till OSSE (cid:150) inom b(cid:229)de GUSP och demokratiprogram- met f(cid:246)r valen i Bosnien och Hercegovina (cid:150) uppgick den 31 december 1998 till ungef(cid:228)r 2 miljoner ecu, samtidigt som de belopp som skulle (cid:229)terkr(cid:228)vas fr(cid:229)n OSSE inte kan utv(cid:228)rderas slut- ligt f(cid:246)rr(cid:228)n efter en djupare kontroll p(cid:229) platsen av om utgifterna (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade (se punkt 55). 60. Karakt(cid:228)ren p(cid:229) de ekonomiska f(cid:246)rbindelserna mellan kom- missionen och OSSE m(cid:229)ste ompr(cid:246)vas helt och h(cid:229)llet (se punkt 53). (1) Se punkterna 40 och 49 i revisionsr(cid:228)ttens yttrande nr 1/97. (2) Se framf(cid:246)r allt uttalandena om avsikten att st(cid:228)rka EU:s synlighet i arti- kel 3. 3 i den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden 98/302/GUSP av den 30 april 1998, EGT L 138, 9. 5. 1998, s. 1. 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/39 SLUTSATS 61. Unders(cid:246)kningen av det st(cid:246)d till Bosnien som (cid:228)r avsett att fr(cid:228)mja (cid:229)teruppr(cid:228)ttandet av r(cid:228)ttsstaten har (cid:229)sk(cid:229)dliggjort tv(cid:229) stora grupper av (cid:229)tg(cid:228)rder: driftsst(cid:246)d till institutioner och f(cid:246)retag och st(cid:246)d till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r enskilda (cid:229)tg(cid:228)rder i form av projekt. 62. N(cid:228)r det g(cid:228)ller driftsst(cid:246)det till olika organ har kommissionen varken utvecklat n(cid:229)got f(cid:246)rh(cid:229)llningss(cid:228)tt eller n(cid:229)gra konkreta meto- der som (cid:228)r anpassade till situationen, utan denna typ av (cid:229)tg(cid:228)rder har inf(cid:246)rlivats i projekt. Detta har orsakat sv(cid:229)righeter av vilka de allvarligaste (cid:228)r att kommissionens betalningar blivit f(cid:246)rsenade och att processen f(cid:246)r mottagarnas framl(cid:228)ggande av r(cid:228)kenskaper varit otydlig. Om kommissionen avser att delta i finansieringen av fort- l(cid:246)pande (cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r en mottagare m(cid:229)ste den integrera sin finansiering i mottagarens normala f(cid:246)rvaltningssystem, sedan den f(cid:246)rs(cid:228)krat sig om att det finns en (cid:246)vergripande mekanism f(cid:246)r framl(cid:228)ggande av r(cid:228)kenskaperna och att denna verkligen fungerar. N(cid:228)r det g(cid:228)ller organ som OHR och OSSE tycks det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att kommissionen sluter ramavtal med dem och att dessa avtal mot bakgrund av de mekanismer och villkor som karakteriserar f(cid:246)r- valtningen av dem inneh(cid:229)ller best(cid:228)mmelser f(cid:246)r st(cid:246)det och f(cid:246)r kontrollen av bidrag fr(cid:229)n EU:s budget. I det senare fallet (cid:228)r det utan tvekan b(cid:228)ttre att utg(cid:229) fr(cid:229)n att finansieringen (cid:228)r fungibel och att EU:s bidrag inte kan skiljas fr(cid:229)n annat st(cid:246)d, vilket inneb(cid:228)r att det (cid:228)r hela f(cid:246)rvaltningen som m(cid:229)ste kontrolleras. F(cid:246)r att g(cid:246)ra detta m(cid:229)ste man st(cid:246)dja sig p(cid:229) befintliga kontrollmekanismer och vid behov se till att eller bidra till att de st(cid:228)rks. 63. F(cid:246)r det st(cid:246)d som givits i form av projekt m(cid:229)ste man se till att det i riktlinjerna p(cid:229) ett exakt och kvantifierat s(cid:228)tt formuleras vilka (cid:229)tg(cid:228)rder som skall vidtas f(cid:246)r att projektens budgetar skall kunna bli verkliga uppf(cid:246)ljningsinstrument och att det inte skall kunna ifr(cid:229)gas(cid:228)ttas att utgifterna (cid:228)r st(cid:246)dber(cid:228)ttigade. I detta avse- ende utg(cid:246)r st(cid:246)det till OBN ett s(cid:228)rskilt olyckligt exempel. 64. F(cid:246)r att b(cid:228)ttre fr(cid:228)mja utvecklingen av det civila samh(cid:228)llet skulle det vara (cid:246)nskv(cid:228)rt att kommissionen antar riktlinjer som (cid:228)r mer inriktade p(cid:229) kommissionens egna prioriteringar f(cid:246)r Balkan- regionen det vill s(cid:228)ga till(cid:228)mpning av demokratiska principer, inr(cid:228)ttande av en r(cid:228)ttsstat samt respekt och skydd f(cid:246)r minoriteter. Kommissionen har i sj(cid:228)lva verket alltf(cid:246)r ofta n(cid:246)jt sig med att beakta de ans(cid:246)kningar om finansiering som den anser mest (cid:246)ver- tygande. P(cid:229) detta s(cid:228)tt har st(cid:246)det blivit splittrat, och (cid:229)tg(cid:228)rder som visserligen (cid:228)r nyttiga men inte prioriterade har ofta g(cid:229)tt f(cid:246)re (cid:229)tg(cid:228)r- der som mer direkt skulle kunna p(cid:229)verka statliga institutioner och tj(cid:228)nster att fungera demokratiskt. Det skulle slutligen p(cid:229) lokal niv(cid:229) beh(cid:246)va inr(cid:228)ttas ett system f(cid:246)r n(cid:228)ra uppf(cid:246)ljning av projekt p(cid:229) dessa olika omr(cid:229)den. Denna rapport har antagits av revisionsr(cid:228)tten i Luxemburg vid dess sammantr(cid:228)de den 13 januari 2000. F(cid:246)r revisionsr(cid:228)tten Jan O. KARLSSON Ordf(cid:246)rande C 85/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 KOMMISSIONENS SVAR INLEDNING 1. Denna rapport avser perioden 1996(cid:150)1998. F(cid:246)reg(cid:229)ende rap- port nr 5/98 avs(cid:229)g (cid:229)teruppbyggnads(cid:229)tg(cid:228)rder under perioden 1996(cid:150)1997. Det b(cid:246)r n(cid:228)mnas att kommissionen har varit tvungen att verka i ett s(cid:228)rskilt besv(cid:228)rligt sammanhang, som bland annat k(cid:228)nneteck- nades av att en politiskt instabil situation r(cid:229)dde p(cid:229) f(cid:228)ltet och att vissa parter hindrade till(cid:228)mpningen av fredsavtalen. Det st(cid:246)d som givits r(cid:246)r snarare fr(cid:228)mjandet av fredsprocessen och uppr(cid:228)ttandet av grundl(cid:228)ggande institutioner (cid:228)n vanliga projekt. Det (cid:228)r viktigt att fastst(cid:228)lla denna skillnad f(cid:246)r att kunna g(cid:246)ra en korrekt bed(cid:246)m- ning av de (cid:229)tg(cid:228)rder som analyseras. 2. En av de l(cid:228)rdomar som kan dras fr(cid:229)n erfarenheten i Bosnien och Hercegovina och utnyttjas i samband med (cid:229)tg(cid:228)rderna i Kosovo (cid:228)r betydelsen av att omedelbart vara n(cid:228)rvarande p(cid:229) platsen och kunna s(cid:228)kerst(cid:228)lla f(cid:246)rvaltningen av projekt, avtal och finansiering. Detta har sedan juli 1999 varit fallet i Kosovo, d(cid:228)r man tillsatte en arbetsgrupp best(cid:229)ende av tj(cid:228)nstem(cid:228)n med st(cid:246)d av experter och lokalanst(cid:228)llda i avvaktan p(cid:229) att en byr(cid:229) f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad upp- r(cid:228)ttas. SAMMANFATTNING AV DE HUVUDSAKLIGA IAKTTAGELSERNA 3. Metoden med en decentraliserad f(cid:246)rvaltning genom represen- tationen i Bosnien och Hercegovina utg(cid:246)r en radikal kursf(cid:246)r(cid:228)nd- ring j(cid:228)mf(cid:246)rt med tidigare. Decentraliseringen blev en realitet i b(cid:246)rjan av 1999, d(cid:229) representationen som f(cid:246)rsta delegation b(cid:246)r- jade att fungera som en antenn med avseende p(cid:229) Sincom (kom- missionens redovisningssystem). Innan dess hade representatio- nen f(cid:246)rst(cid:228)rkts med personal och dess organisation anpassats s(cid:229) att den p(cid:229) plats skulle kunna s(cid:228)kerst(cid:228)lla f(cid:246)rvaltningen av projekten och den ekonomiska f(cid:246)rvaltningen. Sedan b(cid:246)rjan av 1999 har kommissionen successivt tillsatt flertalet lediga tj(cid:228)nster, vilket m(cid:246)jliggjort en ansvarsfull f(cid:246)rvaltning av detta (cid:148)pilotprojekt(cid:148) vad g(cid:228)ller decentralisering. 4. Kommissionen anser att det huvudsakliga ansvaret f(cid:246)r f(cid:246)rvalt- ningen av den h(cid:246)ge representantens kansli och eventuella brister i detta h(cid:228)nseende vilar p(cid:229) de myndigheter som ut(cid:246)var tillsyn (cid:246)ver den h(cid:246)ge representantens kansli. Inom ramen f(cid:246)r dessa strukturer och beslutsmekanismer har kommissionen dock redan fr(cid:229)n b(cid:246)r- jan verkat f(cid:246)r att (cid:229)stadkomma en striktare f(cid:246)rvaltning med avse- ende p(cid:229) ekonomi, avtal, r(cid:228)kenskaper och f(cid:246)rfaranden. Den h(cid:246)ge representantens kansli genomf(cid:246)rde under 1999 avsev(cid:228)rda f(cid:246)rb(cid:228)tt- ringar av de administrativa och ekonomiska reglerna. I samband med ett nytt kontrollbes(cid:246)k kommer kommissionen att f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att dessa till(cid:228)mpas p(cid:229) ett effektivt s(cid:228)tt. 6. Under den f(cid:246)rsta tiden var strategin att st(cid:246)dja projekt som bidrar till att avhj(cid:228)lpa omedelbara problem och lidanden samt institutionella projekt. 7. N(cid:228)r det g(cid:228)ller den viktigaste insatsen inom mediesektorn har kommissionen lagt mera vikt vid (cid:229)tg(cid:228)rdens syfte, inr(cid:228)ttandet av en oberoende press i god tid f(cid:246)re de f(cid:246)rsta valen, (cid:228)n vid f(cid:246)rfa- ringstekniska (cid:246)verv(cid:228)ganden, t. ex. ursprungsregler f(cid:246)r utrust- ningen. Den st(cid:228)ndige representantens kansli anser fortfarande att projektet (cid:228)r en av pelarna i strategin f(cid:246)r att inr(cid:228)tta oberoende medier i Bosnien och Hercegovina. 8. St(cid:246)d till initiativ som syftar till ett skapa en motvikt i form av oberoende medier och fr(cid:228)mja det civila samh(cid:228)llet i en efterkrigs- milj(cid:246) (cid:228)r en ytterst k(cid:228)nslig fr(cid:229)ga. Initiativen genomf(cid:246)rs med n(cid:246)d- v(cid:228)ndighet med hj(cid:228)lp av partner som ofta (cid:228)r svaga, med en begr(cid:228)n- sad f(cid:246)rm(cid:229)ga och erfarenhet av att framst(cid:228)lla rapporter inom de tidsfrister och i den form som kommissionen kr(cid:228)ver. Kommissio- nens m(cid:246)jlighet att l(cid:246)pande f(cid:246)lja upp dessa intitiativ har varit starkt begr(cid:228)nsad p(cid:229) grund av den konstanta bristen p(cid:229) personal, vilken (cid:228)r s(cid:228)rskilt m(cid:228)rkbar n(cid:228)r det handlar om att f(cid:246)rvalta ett program som omfattar ett stort antal mindre avtal. 9 och 10. Det (cid:228)r riktigt att samarbetet med OSSE har inneburit vissa problem vad g(cid:228)ller rapportering och ekonomistyrning. Det direkta st(cid:246)det till (cid:246)vervakningen av valen var ett relativt nytt omr(cid:229)de, liksom de gemensamma GUSP-(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r vilka det var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att uppn(cid:229) en j(cid:228)mvikt mellan r(cid:229)dets beslut och det ekonomiska ansvar samt ansvar f(cid:246)r genomf(cid:246)randet som kommis- sionen m(cid:229)ste b(cid:228)ra. Det har i viss utstr(cid:228)ckning f(cid:246)rekommit att medel f(cid:246)rblivit oanv(cid:228)nda och att resterande budgetmedel fr(cid:229)n f(cid:246)reg(cid:229)ende val (cid:246)verf(cid:246)rts till efterf(cid:246)ljande val. Dessa medel var uppf(cid:246)rda p(cid:229) den internationella organisationen OSSE:s konto. En revision genomf(cid:246)rdes i slutet av 1999 hos OSSE i syfte att samla in de uppgifter som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att avsluta kontona f(cid:246)r transaktionerna i fr(cid:229)ga. I revisionsr(cid:228)ttens anm(cid:228)rkningar st(cid:228)lls fr(cid:229)gan om kommissionen i framtiden b(cid:246)r anv(cid:228)nda de ur politisk synpunkt l(cid:228)mpligaste kana- lerna f(cid:246)r genomf(cid:246)randet, som i detta fall den h(cid:246)ge representan- tens kansli eller OSSE, vars regler och f(cid:246)rvaltningsmekanismer inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis (cid:246)verensst(cid:228)mmer med gemenskapens praxis. Kommissionen anser det absolut n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att budgetmyndig- heten yttrar sig i denna fr(cid:229)ga. KOMMISSIONENS REPRESENTATION I BOSNIEN 5. Kommissionen har hittills ansett att finansiering i form av projekt i h(cid:246)gre grad s(cid:228)kerst(cid:228)ller en (cid:228)ndam(cid:229)lsenlig anv(cid:228)ndning av gemenskapsmedel (cid:228)n finansiering i form av bidrag till budgeten. 11. Vad g(cid:228)ller de tv(cid:229) tj(cid:228)nstem(cid:228)n i kategori A som revisionsr(cid:228)tten n(cid:228)mner (cid:228)r det s(cid:228)kerst(cid:228)llt att de kommer att ers(cid:228)ttas, i det ena fal- let utan n(cid:229)got avbrott och i det andra fallet med n(cid:229)gra m(cid:229)naders avbrott, vilket inte (cid:228)r onormalt i samband med byte av personal. 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/41 N(cid:228)r det g(cid:228)ller tills(cid:228)ttningen av tj(cid:228)nster inom den yttre represen- tationen fattade kommissionen den 8 april 1997 (1) ett beslut om att tj(cid:228)nstem(cid:228)n i kategori A vid direktoraten f(cid:246)r yttre f(cid:246)rbindelser fr(cid:229)n och med (cid:229)r 2000 (cid:228)r skyldiga att tj(cid:228)nstg(cid:246)ra utomlands. Hit- tills har kommissionen dock i regel kunnat tills(cid:228)tta befattningarna som tj(cid:228)nsteman genom det befintliga rotationsf(cid:246)rfarandet. EU:S BIDRAG TILL ADMINISTRATIVA UTGIFTER VID DEN H(cid:214)GE REPRESENTANTENS KANSLI I BOSNIEN OCH HERCEGOVINA Administrativ och ekonomisk f(cid:246)rvaltning 14. Genom r(cid:229)dets beslut av den 11 maj 1999 uppg(cid:229)r EU:s bidrag till 53 % fr(cid:229)n och med budgeten 1999, under f(cid:246)ljande f(cid:246)ruts(cid:228)tt- ningar: a) Ingen netto(cid:246)kning av EU:s bidrag f(cid:246)r 1999. b) Nettominskning av budgeten f(cid:246)r den h(cid:246)ge representantens kansli f(cid:246)r 2000. c) Ingen retroaktiv t(cid:228)ckning av kostnader. 15 och 16. Inom ramen f(cid:246)r (cid:246)vervakningen av f(cid:246)rvaltningen av den h(cid:246)ge representantens kansli har kommissionen sedan 1995 vidtagit (cid:229)tg(cid:228)rder som stegvis anpassats till situationen. Bland dessa (cid:229)tg(cid:228)rder b(cid:246)r f(cid:246)ljande n(cid:228)mnas: a) Kommissionens inf(cid:246)rande av en s(cid:228)rskild kontraktsbest(cid:228)m- melse, med uttrycklig h(cid:228)nvisning till budgetf(cid:246)rordningen (skriftv(cid:228)xling 1995, 1996, 1997 och 1998), p(cid:229) grund av att den h(cid:246)ge representantens kansli inte (cid:228)r en juridisk person. b) Politiskt st(cid:246)d fr(cid:229)n kommissionen till de belgiska myndighe- terna f(cid:246)r att reglera stadgarna f(cid:246)r den h(cid:246)ge representantens kansli i Belgien (mars 1997). c) Organiserandet av ett kontrollbes(cid:246)k i april 1996 med delta- gande av kommissionens styrekonom. d) Anordnande av ett flertal m(cid:246)ten (ett med deltagande av revi- sionsr(cid:228)tten i mars 1995) f(cid:246)r att st(cid:246)dja den h(cid:246)ge representan- tens kansli i budgetfr(cid:229)gor och ekonomiska fr(cid:229)gor, s(cid:228)rskilt vad g(cid:228)ller inf(cid:246)randet av en l(cid:228)mplig samfinansierings(cid:229)tg(cid:228)rd och till- l(cid:228)mpningen av reglerna om tilldelning av kontrakt. e) (cid:214)verl(cid:228)mnandet av ett detaljerat sammandrag till den h(cid:246)ge representantens kansli om utnyttjandet av GUSP-bidragen (senast uppdaterad i januari 1999). (1) Beslut SEK(97) 605, 8. 4. 1997. 17. Finansdirekt(cid:246)ren vid den h(cid:246)ge representantens kansli ersat- tes 1999. Efter ett kontrollbes(cid:246)k som kommissionen organiserade i januari 1999 ombads den h(cid:246)ge representantens kansli dessutom att genomf(cid:246)ra en anbudsinfordran f(cid:246)r att v(cid:228)lja nya revisorer. 18. Kommissionen anser att den h(cid:246)ge representantens kansli har gjort betydande anstr(cid:228)ngningar att l(cid:228)gga fram utf(cid:246)rliga budgetar f(cid:246)r de ekonomiska experterna och efterkomma deras (cid:246)nskem(cid:229)l. Den h(cid:246)ge representantens kansli har (cid:228)ven l(cid:228)mnat detaljerade upp- lysningar om vissa fr(cid:229)gor p(cid:229) beg(cid:228)ran av de ekonomiska exper- terna (t. ex. fr(cid:229)gor r(cid:246)rande rekrytering av personal). Under 1999 uppdaterades inventarief(cid:246)rteckningen och utnyttjandet av resur- serna f(cid:246)rb(cid:228)ttrades (t. ex. transportpolicyn). Enheterna i Bryssel (cid:246)verf(cid:246)rs successivt till Sarajevo, eftersom vissa uppgifter sedan en kort tid tillbaka kan utf(cid:246)ras p(cid:229) platsen (t. ex. resebyr(cid:229)n). P(cid:229) l(cid:229)ng sikt kommer den h(cid:246)ge representantens kansli endast att ha ett minimum av personal i Bryssel. 19. Sedan b(cid:246)rjan av 1999 har den h(cid:246)ge representantens kansli (cid:228)gnat en st(cid:246)rre uppm(cid:228)rksamhet (cid:229)t att inf(cid:246)ra strikta regler f(cid:246)r sina olika enheter: personal, transport, resor, slutande av avtal, finan- siella regler. Under h(cid:246)sten 1998, i samband med utarbetandet av budgeten f(cid:246)r 1999, vidh(cid:246)ll kommissionen betydelsen av en b(cid:228)ttre kontroll av rekryteringarna och (cid:246)vertygade de (cid:246)vriga givarna om n(cid:246)dv(cid:228)ndigheten av att inf(cid:246)ra f(cid:246)ljande f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r rekrytering av personal. I f(cid:246)rsta hand b(cid:246)r den h(cid:246)ge representantens kansli anv(cid:228)nda sig av uts(cid:228)nd personal, i andra hand b(cid:246)r det genomf(cid:246)ra en rekrytering p(cid:229) lokal niv(cid:229) och i sista hand, om inga andra m(cid:246)j- ligheter st(cid:229)r till buds, kan det (cid:246)verv(cid:228)ga att rekrytera utl(cid:228)ndsk kon- traktsanst(cid:228)lld personal. Rekryteringarna kontrolleras d(cid:228)rf(cid:246)r sedan h(cid:246)sten 1998 mera noggrant av de ekonomiska experterna f(cid:246)r att framf(cid:246)r allt f(cid:246)rhindra en (cid:246)kning av l(cid:246)nekostnaderna. I budgeten f(cid:246)r 1999 f(cid:246)rutses en minskning av l(cid:246)nekostnaderna p(cid:229) 6 %, och kommissionen har kr(cid:228)vt att dessa anstr(cid:228)ngningar skall forts(cid:228)tta n(cid:228)r budgeten f(cid:246)r 2000 f(cid:246)r den h(cid:246)ge representantens kansli l(cid:228)ggs fram. Betalningen av bostadsbidrag har reglerats med de ekono- miska experterna, som vidh(cid:246)ll att myndigheterna i de uts(cid:228)nda personernas hemland strikt skall till(cid:228)mpa Lancaster House-avtalet (8 och 9 december 1995). Dessa strikta (cid:229)tg(cid:228)rder konkretiserades och sammanst(cid:228)lldes i bud- geten f(cid:246)r 2000, vilken formellt antogs av styrelsen den 29 okto- ber 1999. 20. Kommissionen deltog mycket aktivt i fastst(cid:228)llandet av den h(cid:246)ge representantens l(cid:246)n 1995 och i det slutliga beslutet att anpassa den efter l(cid:246)nen till en kommissionsledamot med en lik- nande familjesituation. Det ans(cid:229)gs att man vid fastst(cid:228)llandet av l(cid:246)nen m(cid:229)ste ta h(cid:228)nsyn till de arbetsuppgifter som skulle utf(cid:246)ras samt ansvarsniv(cid:229) och tidigare erfarenheter. Under 1997 var det av politiska sk(cid:228)l n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att agera s(cid:229) snabbt som m(cid:246)jligt, vilket ledde till n(cid:229)gra f(cid:246)rhastade beslut som kom- missionen med h(cid:228)nsyn till (cid:228)rendets politiska k(cid:228)nslighet och de ber(cid:246)rda personernas st(cid:228)llning inte kunde inv(cid:228)nda mot. Eftersom den h(cid:246)ge representantens kansli till en b(cid:246)rjan inte var en juridisk person och det var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att agera snabbt f(cid:246)r att underl(cid:228)tta inr(cid:228)ttandet av detta kansli i en mycket besv(cid:228)rlig situation p(cid:229) det lokala planet, grundade sig avtalsf(cid:246)rbindelserna mellan kommis- sionen och den h(cid:246)ge representanten p(cid:229) skriftv(cid:228)xling. C 85/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 Vid utn(cid:228)mningen av den tredje h(cid:246)ge representanten i mitten av 1999 tog kommissionen dock tillf(cid:228)llet i akt att ompr(cid:246)va fr(cid:229)gan f(cid:246)r att tillsammans med den h(cid:246)ge representantens kansli finna mer genomt(cid:228)nkta, opartiska och (cid:246)ppna l(cid:246)sningar (se punkterna 18 och 19). Institutionernas ansvar 22. Givarna (cid:246)vervakar allt noggrannare f(cid:246)rvaltningen av den h(cid:246)ge representantens kansli mot bakgrund av de viktiga uppgifter som anf(cid:246)rtrotts detta kansli och utgifterna i samband d(cid:228)rmed. Strategierna f(cid:246)r de olika enheterna inom den h(cid:246)ge representan- tens kansli (se punkt 19) har nu fastst(cid:228)llts. Givarna har f(cid:246)r avsikt att (cid:246)vervaka att dessa strategier till(cid:228)mpas under den nye h(cid:246)ge representanten. (Betr(cid:228)ffande niv(cid:229)n p(cid:229) EU:s bidrag, se punkt 14). Vid utarbetandet av budgeten f(cid:246)r (cid:229)r 2000, som formellt antogs av styrelsen i Sarajevo den 29 oktober 1999, gjordes betydande rationaliseringar. Slutsats 23. Kommissionen erinrar om att den h(cid:246)ge representantens kansli (cid:228)r underst(cid:228)llt PIC (Peace Implementation Council) och dess ledningskommittØ. Fr(cid:229)n sin budget bidrar gemenskapen med 50(cid:150)53 % av budgeten f(cid:246)r den h(cid:246)ge representantens kansli. St(cid:246)det ges inom ramen f(cid:246)r gemensamma GUSP-(cid:229)tg(cid:228)rder som antagits av r(cid:229)det. I detta sammanhang har kommissionen lyckats att stegvis inf(cid:246)ra en st(cid:246)rre (cid:246)ppenhet och noggrannhet i f(cid:246)rvaltningen av den h(cid:246)ge representantens kansli. S(cid:228)rskilt efter en kontroll p(cid:229) platsen i januari 1999 har den h(cid:246)ge representantens kansli p(cid:229) ett tillfred- st(cid:228)llande s(cid:228)tt f(cid:246)ljt kommissionens rekommendationer. En f(cid:246)rnyad kontroll av att dessa rekommendationer till(cid:228)mpas p(cid:229) ett korrekt s(cid:228)tt var planerad till slutet av 1999. P(cid:229) grund av att den h(cid:246)ge representantens kansli inte var tillg(cid:228)ngligt har denna kontroll skjutis upp till mars 2000. N(cid:228)r det g(cid:228)ller tekniska (cid:229)tg(cid:228)rder och interna mekanismer inom den h(cid:246)ge representantens kansli, anser kommissionen att revi- sionsr(cid:228)tten vill g(cid:246)ra den ansvarig f(cid:246)r uppgifter som ligger inom ansvarsomr(cid:229)det f(cid:246)r den h(cid:246)ge representantens kansli. 28. EG-st(cid:246)det ges p(cid:229) grundval av projektf(cid:246)rslag som inbegriper en omfattande specifikation av priser och betalningar med utg(cid:229)ngs- punkt fr(cid:229)n l(cid:228)gesrapporter. Kommissionen (cid:228)r medveten om de sv(cid:229)righeter som institutioner som ombudsmannens kansli har haft med f(cid:246)rvaltningen av sina resurser. Den l(cid:246)sning kommissio- nen valt syftar till att s(cid:228)kerst(cid:228)lla st(cid:246)rsta m(cid:246)jliga (cid:246)ppenhet och ansvarsskyldighet vad g(cid:228)ller bidragen fr(cid:229)n Phare och Obnova. Kommissionen (cid:228)r (cid:246)verens med revisionsr(cid:228)tten om att de lokala myndigheterna m(cid:229)ste ledsagas vid inr(cid:228)ttandet av varaktiga insti- tutioner, men vill (cid:229)terins(cid:228)tta den h(cid:246)ge representantens kansli i den roll som det skall spela i detta avseende. Revisionsr(cid:228)tten f(cid:246)re- sl(cid:229)r en direkt utbetalning av bidragen till budgetarna f(cid:246)r de offent- liga organen i regionen. Detta f(cid:246)rfarande strider dock mot kom- missionens hittillsvarande tillv(cid:228)gag(cid:229)ngss(cid:228)tt, som inneb(cid:228)r att st(cid:246)d till specifika (cid:229)tg(cid:228)rder prioriteras och att allm(cid:228)nna bidrag till mot- tagarens budget endast l(cid:228)mnas i undantagsfall. Kommissionen har valt denna l(cid:246)sning i avsikt att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en god f(cid:246)rvaltning och kontroll. St(cid:246)d till det civila samh(cid:228)llet 29. Kommissionen har ing(cid:229)ende unders(cid:246)kt projektet r(cid:246)rande inr(cid:228)ttandet av en stiftelse f(cid:246)r demokrati i Bosnien och Hercego- vina. Projektet syftar till att uppn(cid:229) m(cid:229)l som det internationella samfun- det och i synnerhet Europeiska kommissionen ocks(cid:229) i stor utstr(cid:228)ck- ning efterstr(cid:228)var. Genom att tillsammans med en mellanstatlig organisation st(cid:246)dja utvecklingen av detta projekt har Europeiska kommissionen sva- rat p(cid:229) Europaparlamentets initiativ. Europeiska kommissionen har bett stiftelsen, som nu lagligen existerar (den (cid:228)r registrerad i Nederl(cid:228)nderna eftersom det inte finns n(cid:229)gon lag om sammanslutningar och stiftelser i Bosnien och Hercegovina), att (cid:228)ndra n(cid:229)gra aspekter i sitt finansieringsf(cid:246)rslag. ST(cid:214)D TILL M˜NSKLIGA R˜TTIGHETER OCH MEDIA Institutioner f(cid:246)r skydd av grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter Stiftelsen har (cid:228)ndrat projektet och kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att utv(cid:228)rdera det nya projektet s(cid:229) att de interna f(cid:246)rfaranden som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att finansiera det kan inledas. 27. St(cid:246)d till ombudsmannens kansli, vilket inr(cid:228)ttades genom Dayton-avtalet, l(cid:228)mnas sedan 1996 genom Phare- och Obnova- programmen. Kommissionen har bland annat genom sitt kontor i Sarajevo utvecklat n(cid:228)ra arbetsrelationer med denna institution liksom med den h(cid:246)ge representantens kansli, vilket spelar en nyckelroll n(cid:228)r det g(cid:228)ller samordningen av st(cid:246)det till de s. k. Dayton- institutionerna. 31. Revisionsr(cid:228)tten kristiserar st(cid:246)det till de klubbar (demokrati- ambassader och euroclubs) som inr(cid:228)ttats under ledning av Euro- par(cid:229)det, och g(cid:246)r inv(cid:228)ndningar mot att resultaten inte har utv(cid:228)r- derats. ˜ven om det m(cid:229)ste erk(cid:228)nnas att denna typ av st(cid:246)d inte har givit positiva resultat i samtliga fall, (cid:228)r det viktigt att understryka att det r(cid:246)rde sig om solidaritets(cid:229)tg(cid:228)rder som i vissa fall, t. ex. n(cid:228)r det g(cid:228)ller Tuzla, har lett till positiva resultat. 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/43 33. Kommissionen inst(cid:228)mmer i revisionsr(cid:228)ttens p(cid:229)st(cid:229)ende om de omedelbara positiva effekterna. I (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med revi- sionsr(cid:228)ttens anm(cid:228)rkning (cid:228)r m(cid:229)let p(cid:229) l(cid:228)ngre sikt att st(cid:228)rka social- tj(cid:228)nsten, som h(cid:246)r till myndigheternas ansvarsomr(cid:229)de inom res- pektive enhet. 34. St(cid:246)det till universitetet i Sarajevo genom programmet (cid:148)Europa f(cid:246)r Sarajevo(cid:148) syftade till att komplettera initiativen inom ramen f(cid:246)r demokrati- och Tempus-programmen. Ett belopp p(cid:229) 750 000 euro anslogs till (cid:148)World University Service(cid:148) som omedelbart st(cid:246)d till uppbyggnaden av universitetet. Dessutom har 3,1 miljoner euro anslagits till (cid:229)terst(cid:228)llande av de filosofiska, juridiska, medi- cinska och matematiska fakulteternas byggnader, vilket inte skulle ha kunnat finansieras genom demokratiprogrammet eller Tem- pus. 35. Det var kommissionens strategi att f(cid:246)rst g(cid:246)ra diversifierade insatser, inte bara vad g(cid:228)ller interventionsomr(cid:229)dena utan (cid:228)ven i fr(cid:229)ga om de instrument som skulle anv(cid:228)ndas. Insatserna kan sedan stegvis inriktas p(cid:229) de offentliga institutionerna. St(cid:246)d till mediesektorn 37. Av politiska sk(cid:228)l (cid:246)nskade den d(cid:229)varande h(cid:246)ge representan- ten att OBN (Open Broadcast Network) skulle kunna s(cid:228)nda f(cid:246)re valen i september 1996. Detta ledde till att detta n(cid:228)t av oberoende tv-stationer byggdes upp mycket snabbt under v(cid:229)ren och somma- ren 1996 (normalt tar det i b(cid:228)sta fall 12 till 18 m(cid:229)nader innan en tv-station kan tas i drift). Det (cid:228)r riktigt att kommissionen, som hade beslutat att st(cid:246)dja OBN p(cid:229) grund av projektets politiska betydelse men endast hade mycket kort tid till sitt f(cid:246)rfogande, befann sig i en situation d(cid:228)r den inte kunde g(cid:246)ra gemenskapsbi- draget avh(cid:228)ngigt av de ursprungsregler som normalt g(cid:228)ller f(cid:246)r Phare. Mot bakgrund av denna br(cid:229)dskande situation prioriterade kommissionen syftet med (cid:229)tg(cid:228)rden (att bidra till att bygga upp en oberoende press i god tid f(cid:246)re valen) framf(cid:246)r f(cid:246)rfaringstekniska (cid:246)verv(cid:228)ganden (ursprungsregler f(cid:246)r utrustningen). 38(cid:150)40. I j(cid:228)mf(cid:246)relse med de projekt som kommissionen normalt st(cid:246)der var detta projekt fr(cid:229)n b(cid:246)rjan atypiskt. Det r(cid:246)rde sig ursprungligen om ett initiativ fr(cid:229)n det internationella samfundet, vilket inletts av politiska sk(cid:228)l med offentliga medel och som sedan skulle omvandlas till en privat bosnisk tv-station. Till detta kommer att OBN bed(cid:246)mdes bli l(cid:246)nsamt, medan den bosniska ekonomin (cid:150) och f(cid:246)ljaktligen mediemarknaden (ekono- miska resurser fr(cid:229)n privata annons(cid:246)rer) (cid:150) (cid:228)r svag. Successiva led- ningsgrupper vid OBN lade fram en rad aff(cid:228)rsplaner f(cid:246)r kommis- sionen. I realiteten kommer OBN s(cid:228)kert inte att bli l(cid:246)nsamt p(cid:229) mycket kort sikt, i synnerhet som tv-stationen inr(cid:228)ttades under s(cid:228)rskilt sv(cid:229)ra f(cid:246)rh(cid:229)llanden och i ett oklart ekonomiskt samman- hang. Denna bristande l(cid:246)nsamhet p(cid:229) kort sikt inneb(cid:228)r dock inte att det inte var politiskt l(cid:228)mpligt att st(cid:246)dja stationen, vars l(cid:246)nsamhet p(cid:229) l(cid:229)ng sikt m(cid:229)ste s(cid:228)kerst(cid:228)llas genom privata annons(cid:246)rer (lokala, regionala eller internationella) i st(cid:228)llet f(cid:246)r ett starkare ekonomiskt beroende av den h(cid:246)ge representantens kansli eller de internatio- nella givarna. I politiskt avseende skulle en direkt och exklusiv finansiering genom den h(cid:246)ge representantens kansli inneb(cid:228)ra en risk f(cid:246)r en f(cid:246)rst(cid:228)rkning av den bosniska allm(cid:228)nna opinionens uppfattning om OBN som en tv-station som (cid:228)r underst(cid:228)lld det internationella samfundet. Projektet presenterades och betraktas fortfarande av den h(cid:246)ge representantens kansli som en av pelarna i den internationella strategin f(cid:246)r Bosnien och Hercegovina. Stra- tegin fr(cid:229)n den h(cid:246)ge representantens kansli har dessutom st(cid:246)tts av det internationella samfundet i dess helhet, genom att n(cid:246)dv(cid:228)ndig- heten av politiskt och ekonomiskt st(cid:246)d till detta tv-n(cid:228)t i Bosnien och Hercegovina uttryckligen har n(cid:228)mnts i samtliga slutsatser fr(cid:229)n fredskonferenserna (Peace Implementation Conferences) (1) alltse- dan konferensen i London i december 1996 (2). Det faktum att webbplatsen f(cid:246)r den h(cid:246)ge representantens kansli har en direkt l(cid:228)nk till information om OBN (cid:228)r ett bevis p(cid:229) projektets politiska betydelse. 41. Redan 1994 (d(cid:229) kriget i Bosnien (cid:228)nnu p(cid:229)gick) valde kommis- sionen att st(cid:246)dja de oberoende medierna i Bosnien och Hercego- vina. Projekten valdes ut efter yrkesm(cid:228)ssiga och politiska kriterier, i synnerhet under kriget. Uppf(cid:246)ljningen av vissa av de ber(cid:246)rda avtalen har inte varit problemfri, eftersom duktiga journalister eller chefredakt(cid:246)rer (som tar fysiska risker i den situation som r(cid:229)der i Bosnien och Hercegovina) inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigtvis (cid:228)r duktiga ekonomiska f(cid:246)rvaltare. Ett avtal fr(cid:229)n 1994 r(cid:246)rande st(cid:246)d till dags- tidningen Dani i Sarajevo har t. ex. f(cid:246)rst nyligen slutits p(cid:229) grund av sv(cid:229)righeten att f(cid:229) en ekonomisk rapport. Trots detta har Dani fortfarande en ledande st(cid:228)llning inom den oberoende pressen i Bosnien och Hercegovina. F(cid:246)rvaltning av insatserna 42. Kommissionen delar revisionsr(cid:228)ttens (cid:229)sikt att projektanvis- ningarna i allm(cid:228)nhet inte har kunnat fungera som uppf(cid:246)ljnings- instrument. Kommissionen f(cid:246)rs(cid:246)ker avhj(cid:228)lpa detta, om n(cid:246)dv(cid:228)n- digt genom att utf(cid:228)rda l(cid:228)mpliga (cid:229)terbetalningskrav. 43. Kommissionen vill p(cid:229)peka att arbetsvillkoren ute p(cid:229) f(cid:228)ltet i vissa situationer (cid:228)r f(cid:246)renade med oundvikliga sv(cid:229)righeter och ris- ker, i synnerhet n(cid:228)r det handlar om att bidra till stabilitets- och fredsprocesser. (1) Fredskonferenserna (Peace Implementation Conferences, PIC), d(cid:228)r bl. a. Frankrike, Kanada, Tyskland, Italien, Japan, Ryssland, F(cid:246)renade kungariket, F(cid:246)renta staterna, EU:s ordf(cid:246)randeskap, Europeiska kom- missionen, F(cid:246)renta nationerna, UNHCR, OSSE och Nato (cid:228)r f(cid:246)retr(cid:228)dda. (2) R(cid:229)det erk(cid:228)nner den ytterst stora betydelsen av fr(cid:229)gor r(cid:246)rande obero- ende medier och behovet av att bidra till finansieringen av den andra fasen av projektet Open Broadcast Network inom ramen f(cid:246)r den tv(cid:229)- (cid:229)riga konsolideringsplanen. R(cid:229)det v(cid:228)lkomnar den f(cid:246)rst(cid:228)rkta rollen f(cid:246)r den h(cid:246)ge representantens kansli n(cid:228)r det g(cid:228)ller samordning av st(cid:246)det till oberoende medier. Vad g(cid:228)ller slutsatser fr(cid:229)n senare fredskonferen- ser (PIC), se webbplatsen f(cid:246)r den h(cid:246)ge representantens kansli (http: //www. ohr. int/pic. htm). C 85/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 N(cid:228)r det g(cid:228)ller st(cid:246)d till pressf(cid:246)retag var det, som n(cid:228)mns i svaret till punkt 41, i den situation i vilken urvalet gjordes inte m(cid:246)jligt att l(cid:228)gga fram r(cid:228)kenskaper som styrkts av en revisor. 44. Kommissionen beklagar att vissa (cid:228)renden vid den aktuella tidpunkten inte kunde (cid:246)vervakas tillr(cid:228)ckligt noggrant av kommis- sionens centrala enheter i Bryssel. Som revisionsr(cid:228)tten p(cid:229)pekar var det ursprungliga problemet att mottagarna l(cid:228)mnade in genom- f(cid:246)randerapporterna f(cid:246)r sent. De flesta av mottagarna var sm(cid:229) icke-statliga organisationer eller lokala pressorgan, som inte kunde finna n(cid:229)gon p(cid:229) platsen som kunde ge dem r(cid:229)d vid uppf(cid:246)ljningen av projekten. 45. Den decentraliserade f(cid:246)rvaltningen med hj(cid:228)lp av delegatio- nerna b(cid:246)r i framtiden s(cid:228)kerst(cid:228)lla en b(cid:228)ttre uppf(cid:246)ljning av samtliga projekt. F(cid:246)rvaltningen fr(cid:229)n huvudkontoret har p(cid:229)verkats av bris- ten p(cid:229) personal, vilken m(cid:228)rks desto mer n(cid:228)r det handlar om att f(cid:246)rvalta ett program som omfattar ett stort antal mindre avtal. ST(cid:214)D TILL VALPROCESSEN 46(cid:150)49. Kommissionen vill p(cid:229)peka att de f(cid:246)rberedande doku- menten bestod av uppgifter om (cid:246)vervakningsprojekten samt kost- nadskalkyler p(cid:229) grundval av OSSE:s valbudgetar. Detta underlag godk(cid:228)ndes redan i Wien av EU:s medlemsstater i deras roll som OSSE-medlemmar. R(cid:229)det ans(cid:229)g att OSSE-materialet utgjorde en god grund f(cid:246)r att utforma gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder. St(cid:246)djandet av valen i Bosnien och Hercegovina var inte ett stan- dardprojekt eller standardavtal r(cid:246)rande ekonomiskt och tekniskt samarbete. De gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rderna var inte utformade som budgetm(cid:228)ssigt st(cid:246)d till OSSE utan syftade till att underl(cid:228)tta EU:s deltagande inom ramen f(cid:246)r OSSE i en dynamisk efterkrigssitua- tion. F(cid:246)r att vara effektivt m(cid:229)ste EU:s st(cid:246)d till Dayton-fredsprocessen (det fanns inget alternativ till att arbeta via OSSE) av f(cid:246)ljande sk(cid:228)l vara flexibelt med avseende p(cid:229) typ av st(cid:246)d och st(cid:246)dets varaktig- het: i) Typ av process i Bosnien och Hercegovina: snabb konfliktl(cid:246)sning (cid:214)vervakningen av valet var i huvudsak ett inslag i en dyna- misk konfliktl(cid:246)sningsprocess. Det var n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att samti- digt med f(cid:246)rberedelserna f(cid:246)r valen tillsammans med parterna i Dayton-avtalet utforma, f(cid:246)rhandla om och komma (cid:246)verens om ett antal viktiga inslag i processen. Detta var fallet med stora delar av strukturen f(cid:246)r valf(cid:246)rfarandet och tidsplane- ringen f(cid:246)r n(cid:229)gra av de viktigaste delarna. N(cid:228)r allt annat miss- lyckats var OSSE:s ordf(cid:246)rande f(cid:246)r den provisoriska valkom- mittØn extraordin(cid:228)ra beslutsbefogenheter, ofta i sista minuten. Snabb probleml(cid:246)s- ning och snabbt beslutsfattande var st(cid:229)ende inslag i valproces- sen. anv(cid:228)nda tvungen sina att ii) Tillhandah(cid:229)llande av (cid:246)vervakare fr(cid:229)n medlemsstaterna Tillhandah(cid:229)llandet av (cid:246)vervakare fr(cid:229)n EU l(cid:229)g helt i h(cid:228)nderna p(cid:229) medlemsstaterna, som skulle svara f(cid:246)r en best(cid:228)md andel av OSSE:s totala f(cid:228)ltstyrka f(cid:246)r (cid:246)vervakning. Budgetm(cid:228)ssig flexi- bilitet var n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att kunna hantera ett (cid:246)verskott eller ett underskott p(cid:229) (cid:246)vervakare totalt sett, samt l(cid:228)ngden p(cid:229) deras vistelse p(cid:229) f(cid:228)ltet. Den slutliga sammans(cid:228)ttningen av nationa- liteter hade betydelse f(cid:246)r de samlade kostnaderna f(cid:246)r trans- porter till regionen. En relativt st(cid:246)rre andel av (cid:246)vervakare fr(cid:229)n Skandinavien och en mindre andel fr(cid:229)n Italien skulle exem- pelvis inneb(cid:228)ra att den totala transportkostnaden (cid:246)kade. iii) Tillhandah(cid:229)llande av och kostnadsber(cid:228)kning f(cid:246)r st(cid:246)d till (cid:246)vervakare genom OSSE Kommissionen hade inte n(cid:229)gon oberoende k(cid:228)lla med infor- mation om kostnaderna f(cid:246)r st(cid:246)det till (cid:246)vervakarna p(cid:229) f(cid:228)ltet. Den m(cid:229)ste d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)rlita sig p(cid:229) OSSE:s uppskattningar, vilka redan godk(cid:228)nts av medlemsstaterna vid OSSE i Wien. Med tanke p(cid:229) de uppskattade kostnaderna f(cid:246)r st(cid:246)det ans(cid:229)gs det ur f(cid:246)rsiktighetssynpunkt att budgeten borde utformas p(cid:229) ett flexi- belt s(cid:228)tt. Kostnaden f(cid:246)r de st(cid:246)dtj(cid:228)nster som skulle tillhanda- h(cid:229)llas genom OSSE ber(cid:228)knades i (cid:246)sterrikiska schilling, medan en stor del av kostnaderna p(cid:229) f(cid:228)ltet ber(cid:228)knades i US-dollar. P(cid:229) grund av os(cid:228)kerheten betr(cid:228)ffande v(cid:228)xelkurserna var det n(cid:246)d- v(cid:228)ndigt med flexibilitet. Ett h(cid:246)gsta belopp f(cid:246)r EU:s utbetalningar fastst(cid:228)lldes f(cid:246)r att begr(cid:228)nsa den ekonomiska flexibilitet som var n(cid:246)dv(cid:228)ndig f(cid:246)r att (cid:246)vervakarna inom ramen f(cid:246)r EU:s gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rder skulle kunna arbeta effektivt ute p(cid:229) f(cid:228)ltet. iv) OSSE:s uppfattning Vid alla kontakter med OSSE klargjorde kommissionen att finansieringen fr(cid:229)n EU inte utgjorde n(cid:229)gon schablonsumma, utan att den var (cid:246)ronm(cid:228)rkt f(cid:246)r st(cid:246)det till (cid:246)vervakarna inom ramen f(cid:246)r EU:s gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rd. 50. Kommissionen anser att det faktum att inget specifikt datum fastst(cid:228)llts f(cid:246)r n(cid:228)r den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden skall vara avslutad till fullo motiveras av behovet av flexibilitet av ovann(cid:228)mnda sk(cid:228)l. N(cid:228)r det g(cid:228)ller utv(cid:228)rderingen av (cid:229)tg(cid:228)rden anges det i artikel 5 i gemensam (cid:229)tg(cid:228)rd 96/406/GUSP av den 10 juni 1996: (cid:148)R(cid:229)det skall g(cid:246)ra en utv(cid:228)rdering av genomf(cid:246)randet av den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)r- den. (cid:148) Medlemsstaterna hade m(cid:246)jlighet att g(cid:246)ra en s(cid:229)dan utv(cid:228)rde- ring inom ramen f(cid:246)r OSSE. 51. Betr(cid:228)ffande denna punkt skulle kommissionen vilja p(cid:229)peka att den anv(cid:228)nde de enda kostnadsuppgifter som fanns tillg(cid:228)ngliga vid den tidpunkten och som redan hade godk(cid:228)nts i Wien av med- lemsstaterna i deras roll som OSSE-medlemmar. Det var sv(cid:229)rt att inom tidsramen genomf(cid:246)ra en oberoende kontroll. F(cid:246)r att f(cid:246)rhindra s(cid:229)dana situationer (cid:246)nskade kommissionen f(cid:246)r- b(cid:228)ttra budgetber(cid:228)kningarna f(cid:246)r de gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rderna och har d(cid:228)rf(cid:246)r utarbetat en specifik finansierings(cid:246)versikt f(cid:246)r GUSP i syfte att noggrannare definiera b(cid:229)de de prelimin(cid:228)ra enskilda kost- naderna och villkoren f(cid:246)r genomf(cid:246)randet av den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rden. 23. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 85/45 52. Det b(cid:246)r betonas att kommissionens ansvar p(cid:229) detta omr(cid:229)de inte grundar sig p(cid:229) n(cid:229)gon beh(cid:246)righet, varken n(cid:228)r det g(cid:228)ller val av mottagare (som v(cid:228)ljs ut av r(cid:229)det) eller n(cid:228)r det g(cid:228)ller storleken p(cid:229) och sammans(cid:228)ttningen av den budget som fastst(cid:228)lls av OSSE. Dessutom har kommissionen inte tillg(cid:229)ng till n(cid:229)gon sakkunskap f(cid:246)r att kunna bed(cid:246)ma om budgetber(cid:228)kningarna (cid:228)r v(cid:228)lgrundade, medan det inom OSSE finns s(cid:228)rskilda enheter f(cid:246)r den typen av (cid:229)tg(cid:228)rder. a) Kommissionen vill p(cid:229)peka att flexibilitet kr(cid:228)vdes under de f(cid:246)r- h(cid:229)llanden som r(cid:229)dde. De bifogade budgetarna motsvarade den gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rdens mening och m(cid:229)l f(cid:246)r de av r(cid:229)det antagna besluten. Det h(cid:246)gsta beloppet var emellertid fastst(cid:228)llt i sj(cid:228)lva avtalen. b) Kommissionen skulle vilja p(cid:229)peka att (cid:246)vervakarna inom ramen f(cid:246)r EU:s gemensamma (cid:229)tg(cid:228)rd var de enda mottagarna av medel f(cid:246)r denna (cid:229)tg(cid:228)rd och att dessa observat(cid:246)rer uteslutande finan- sierades fr(cid:229)n denna k(cid:228)lla. Den modell till finansierings(cid:246)versikt som kommissionen utarbetat innefattar en tabell (cid:246)ver (cid:246)vriga bidrag f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra en (cid:246)verblick (cid:246)ver den totala finan- sieringen, inbegripet finansiering in natura, inom ramen f(cid:246)r en gemensam (cid:229)tg(cid:228)rd eller ett GUSP-beslut av r(cid:229)det. c och e) F(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att en liknande situation upprepas, kommer revisionsr(cid:228)ttens synpunkter att systematiskt beaktas n(cid:228)r kommissionen uppr(cid:228)ttar nya avtal. d) Ber(cid:228)kningarna grundade sig p(cid:229) enskilda kostnader som kom- missionen kontrollerade n(cid:228)r den mottog de ekonomiska rap- porterna. f) Med h(cid:228)nsyn till den br(cid:229)dskande situationen och de f(cid:246)rsta valens politiska betydelse beviljades ett f(cid:246)rskott p(cid:229) 80 % p(cid:229) grundval av OSSE:s uppenbarligen ber(cid:228)ttigade beg(cid:228)ran. Denna procentsats s(cid:228)nktes sedan till 60 %, eftersom kommissionen framf(cid:246)r allt genom OSSE:s ekonomiska rapporter om de tv(cid:229) f(cid:246)rsta bidragen konstaterade att OSSE:s prognoser var f(cid:246)r h(cid:246)ga i f(cid:246)rh(cid:229)llande till de faktiska utgifterna. g) Kommissionen kommer att unders(cid:246)ka m(cid:246)jligheterna att f(cid:246)r- b(cid:228)ttra de r(cid:228)kenskaper som OSSE skall (cid:246)verl(cid:228)mna till kommis- sionen. Den planerade revisionen kommer att bidra till att klarl(cid:228)gga fr(cid:229)gan. 53. Kommissionen noterar revisionsr(cid:228)ttens anm(cid:228)rkning betr(cid:228)f- fande f(cid:246)rbindelserna med OSSE. De anstr(cid:228)ngningar som kommis- sionen g(cid:246)r i detta avseende g(cid:229)r helt i samma riktning som anm(cid:228)rk- ningen fr(cid:229)n revisionsr(cid:228)tten. 55. Eftersom OSSE:s revisor inte har till uppgift att bestyrka de sammanst(cid:228)llningar som gjorts av OSSE:s r(cid:228)kenskapsf(cid:246)rare, kom- mer sammanst(cid:228)llningarna fr(cid:229)n OSSE:s r(cid:228)kenskapsf(cid:246)rare att kon- trolleras p(cid:229) platsen av den oberoende expert som anlitats av kom- missionen. 56. OSSE hade ett politiskt mandat fr(cid:229)n det internationella sam- fundet att (cid:246)vervaka valen. Det visade sig dock sv(cid:229)rt att p(cid:229) f(cid:228)ltet g(cid:246)ra EU synligt ur politisk synvinkel. Kommissionen har emeller- tid gjort vad den kunnat f(cid:246)r att informera om EU:s (cid:229)tg(cid:228)rder i Bosnien och Hercegovina. 57(cid:150)58. De (cid:229)tg(cid:228)rder som finansierats genom anslag som under 1996 beviljades f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och demokratin omdefinierades i mitten p(cid:229) 1997 och till(cid:228)gg gjordes till de ursprungliga avtalen s(cid:229) att dessa (cid:228)ven omfattar kommunalvalen under h(cid:246)sten 1997. Avtalen i fr(cid:229)ga har av olika sk(cid:228)l inte alltid kunnat slutf(cid:246)ras. Trots ett flertal p(cid:229)minnelser till OSSE har kommissionen fortfarande inte erh(cid:229)llit de slutliga rapporterna. Dessutom uppstod det en viss f(cid:246)rvirring p(cid:229) grund av att OSSE alltf(cid:246)r sent lade fram vissa eko- nomiska interimsrapporter. Omf(cid:246)rdelningen av arbetsuppgifter mellan generaldirektoraten Relex och SCR i mitten av 1998, vil- ken innebar en omf(cid:246)rdelning av personal och (cid:228)renden, har ytter- ligare bidragit till att slutf(cid:246)randet av avtalen f(cid:246)rsenats. Den gene- rella bristen p(cid:229) personal inom enheterna f(cid:246)r yttre f(cid:246)rbindelser har medf(cid:246)rt att det inte varit m(cid:246)jligt att snabbt hantera alla priorite- rade (cid:228)renden. Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att f(cid:246)rbereda en fullst(cid:228)ndig revision, som planeras (cid:228)ga rum i slutet av 1999 och b(cid:246)rjan av 2000 och som kommer att genomf(cid:246)ras av en oberoende expert vid OSSE:s huvud- kontor i Wien, av de OSSE-(cid:229)tg(cid:228)rder som finansierats fr(cid:229)n gemen- skapsbudgeten med medel f(cid:246)r GUSP- och demokrati(cid:229)tg(cid:228)rderna. 59. Det b(cid:246)r till(cid:228)ggas att kommissionen har erh(cid:229)llit rapporter om utnyttjandet av gemenskapsst(cid:246)det under 1996, och med utg(cid:229)ngs- punkt fr(cid:229)n dessa rapporter (cid:228)ndrade kommissionen avtalen inf(cid:246)r valen 1997. Det (cid:228)r riktigt att kommissionen fortfarande inte har erh(cid:229)llit de slutliga rapporterna om dessa ((cid:228)ndrade) avtal f(cid:246)r 1997. Rapporterna fr(cid:229)n OSSE (cid:228)r alltf(cid:246)r kortfattade f(cid:246)r att det skall vara m(cid:246)jligt att identifiera de st(cid:246)dber(cid:228)ttigande kostnaderna och de belopp som skall betalas. Avsikten med den kommande revisio- nen (cid:228)r att f(cid:229) en klar (cid:246)verblick (cid:246)ver OSSE:s genomf(cid:246)rande av sina kontraktsm(cid:228)ssiga (cid:229)taganden och de belopp som skall betalas. 54. Kommissionen har gett en oberoende expert i uppdrag att fr(cid:229)n och med slutet av 1999 p(cid:229) platsen genomf(cid:246)ra en kontroll av samtliga bidrag till OSSE. Eventuella n(cid:246)dv(cid:228)ndiga tillbakadragan- den av (cid:229)taganden kommer att g(cid:246)ras p(cid:229) grundval av resultatet av denna kontroll. 60. Kommissionen inst(cid:228)mmer i att de ekonomiska f(cid:246)rbindel- serna med OSSE m(cid:229)ste ompr(cid:246)vas. Revisionen kommer att bidra till detta. C 85/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 23. 3. 2000 Revisionsr(cid:228)ttens anm(cid:228)rkningar r(cid:246)r emellertid en vidare problem- st(cid:228)llning. Fr(cid:229)gan (cid:228)r i vilken omfattning kommissionen kan utnyttja de ur politisk synvinkel l(cid:228)mpligaste kanalerna f(cid:246)r genomf(cid:246)randet, som den h(cid:246)ge representantens kansli och OSSE i detta fall, eller andra organ med specifika internationella uppgifter eller uppdrag i andra fall, men vars regler och f(cid:246)rvaltning inte n(cid:246)dv(cid:228)ndigvis (cid:246)verensst(cid:228)mmer med gemenskapens praxis. Kommissionen skulle i detta avseende vilja ha tydliga riktlinjer fr(cid:229)n budgetmyndigheten. Den f(cid:229)r inte forts(cid:228)ttningsvis f(cid:246)rs(cid:228)ttas i situationer d(cid:228)r den m(cid:229)ste p(cid:229)ta sig ansvar som g(cid:229)r utanf(cid:246)r dess beh(cid:246)righetsomr(cid:229)de. SLUTSATS 62. Kommissionen noterar revisionsr(cid:228)ttens rekommendation om att deltagande i finansiering av fortl(cid:246)pande (cid:229)tg(cid:228)rder i vissa fall (cid:228)r att f(cid:246)redra framf(cid:246)r projektfinansiering. Kommissionen konstate- rar att revisionsr(cid:228)tten anser att det vid denna typ av finansiering m(cid:229)ste finnas en mekanism f(cid:246)r framl(cid:228)ggande av r(cid:228)kenskaperna och att kommissionen uppmanas att vid behov delta i f(cid:246)rst(cid:228)rk- ningen av befintliga kontrollmekanismer. Kommissionen anser att revisionsr(cid:228)ttens resonemang (cid:228)r h(cid:229)llbart, men (cid:246)nskar rikta upp- m(cid:228)rksamheten p(cid:229) f(cid:246)ljande faktorer. Det (cid:228)r inte realistiskt att f(cid:246)r- v(cid:228)nta sig att dessa villkor l(cid:228)tt kan uppfyllas i samband med (cid:229)tg(cid:228)r- der i destabiliserade samh(cid:228)llen. Det (cid:228)r dessutom uppenbart att de uppgifter som kan (cid:229)l(cid:228)ggas kommissionen (cid:228)r begr(cid:228)nsade. Detta g(cid:228)ller i synnerhet inf(cid:246)randet av l(cid:228)mpliga f(cid:246)rfaranden vid andra internationella institutioner. 63. Kommissionen delar i grunden uppfattningen att man b(cid:246)r l(cid:228)gga st(cid:246)rre vikt vid projektanvisningarna och projektbudgetarna och som redan n(cid:228)mnts i punkt 43 bem(cid:246)dar den sig om att f(cid:246)r- b(cid:228)ttra de ber(cid:246)rda instrumenten. N(cid:228)r det g(cid:228)ller st(cid:246)det till OBN vill kommissionen (cid:229)terigen p(cid:229)peka att trots de sv(cid:229)righeter som f(cid:246)rekommit betraktas OBN fortfa- rande som en av pelarna i den strategi som den h(cid:246)ge represen- tantens kansli till(cid:228)mpar i Bosnien och Hercegovina. 64. Utvecklingen av det civila samh(cid:228)llet m(cid:229)ste med n(cid:246)dv(cid:228)ndig- het ske etappvis f(cid:246)r att det skall bli m(cid:246)jligt att beakta olika situa- tioner. N(cid:228)r det g(cid:228)ller Balkan b(cid:246)r efterkrigsfasen inriktas p(cid:229) st(cid:246)d till uppr(cid:228)ttandet av intressegrupper samt st(cid:246)d till olika initiativ fr(cid:229)n dessa grupper, medan prioriteringarna under f(cid:246)ljande faser kan fastst(cid:228)llas beroende p(cid:229) utvecklingen inom de olika omr(cid:229)dena. Det (cid:228)r i detta syfte som kommissionen i sin infordran av f(cid:246)rslag till projekt inom ramen f(cid:246)r kapitel B7(cid:150)7 0 som tematiska priori- teringar f(cid:246)r 1999 f(cid:246)r budgetpost B7(cid:150)7 0 0, som omfattar repu- blikerna i f. d. Jugoslavien, har fastst(cid:228)llt f(cid:246)ljande: (cid:151) Utveckling av demokratin, r(cid:228)ttsstaten och det civila samh(cid:228)l- let, fredsprocessen, minskning av sp(cid:228)nningarna mellan de etniska grupperna och en dialog mellan dessa. (cid:151) Ett j(cid:228)mst(cid:228)llt deltagande av kvinnor i beslutsprocessen. (cid:151) Fr(cid:228)mjande av fria och oberoende medier och pressfrihet. (cid:151) St(cid:246)d till svaga grupper