title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2686/99 esittäjä(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle. Nitraattidirektiivin noudattaminen Flanderissa.

eurovoc_concepts:
Belgium
Flanders (Belgium)
application of EU law
fertiliser
fertiliser industry
pollution from agricultural sources

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/103 kohdan k alakohdassa mainitaan eroosion est(cid:228)miseksi rannikolle tehdyt rakenteet ja vesirakennusty(cid:246)t, joilla rannikkoa voidaan muuttaa rakentamalla esimerkiksi penkereit(cid:228), aallonmurtajia, rantapatoja ja muita tulvimisen torjumiseksi tarkoitettuja t(cid:246)it(cid:228), lukuun ottamatta t(cid:228)llaisten rakenteiden yll(cid:228)pito- j(cid:228)lleenraken- nust(cid:246)it(cid:228). Jos parlamentin j(cid:228)senen kysymyksess(cid:228)(cid:228)n esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228) toimintaa voidaan pit(cid:228)(cid:228) edell(cid:228) mainittuun luokkaan kuuluvana hankkeena, asia olisi tutkittava. Komissio ryhtyy asianmukaisiin toimenpiteisiin saadakseen yksityiskohtaista tietoa asiasta ja varmistaak- seen, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n oikeutta noudatetaan. (1) EYVL L 73, 14. 3. 1997. (2000/C 280 E/106) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2686/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Nitraattidirektiivin noudattaminen Flanderissa Flanderin ymp(cid:228)rist(cid:246)yhdistyksen (Vlaamse MilieuMaatschappij) mukaan Flanderin alueella on vuonna 2000 kaksi kertaa sallittua enemm(cid:228)n lannoitteita. Koko lannoitetuotanto k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) 90 000 tonnia fosfaattia, kun sallittu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on vain 50 000 tonnia. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi on mahdollista, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n nitraattidirektiivi(cid:228) ei voida noudattaa tammikuuhun 2003 menness(cid:228). Lis(cid:228)ksi on syyt(cid:228) mainita, ett(cid:228) jo vuonna 1996 fosfaattia tuotettiin 82 miljoonaa kiloa, josta 37 miljoonaa oli per(cid:228)isin nautakarjataloudesta, 32 miljoonaa sikatalou- desta ja 11 miljoonaa siipikarjataloudesta. T(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi k(cid:228)ytettiin viel(cid:228) 5 miljoonaa kiloa keinolannoit- teita. Lampaiden, vuohien ja minkkien pidosta aiheutuneet 700 000 kiloa fosfaattia eiv(cid:228)t ole mukana t(cid:228)ss(cid:228) tilastossa. 1. Onko komissio tietoinen Flanderin kasvavasta lannoitetuotannosta? a) Jos on, mik(cid:228) on komission kanta t(cid:228)h(cid:228)n kehitykseen, kun otetaan huomioon, miten se vaikeuttaa nitraattidirektiivin noudattamista? b) Jos ei ole, miten komissio arvioi nitraattidirektiivi(cid:228) noudatettavan Flanderissa? 2. Mit(cid:228) perusteluita ja n(cid:228)kemyksi(cid:228) komissio esitti (cid:228)skett(cid:228)isess(cid:228) kirjeess(cid:228)(cid:228)n Belgian liittohallitukselle, joka koski Euroopan nitraattidirektiivin noudattamista? Esitt(cid:228)(cid:228)k(cid:246) komissio kirjeess(cid:228)(cid:228)n ehdotuksia ja aikataulun, jotta Belgian liittovaltio ja erityisesti Flanderin osavaltio noudattaisi nitraattidirektiivi(cid:228) t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti ja asianmukaisesti? Mitk(cid:228) olivat n(cid:228)m(cid:228) komission ehdotukset ja aikataulu? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2000) Komissio on tietoinen suurien ravinnem(cid:228)(cid:228)rien (fosfori- ja typpim(cid:228)(cid:228)rien) aiheuttamista vakavista ongel- mista, joita esiintyy Belgiassa Flanderin alueella. N(cid:228)m(cid:228) ravinteet ovat per(cid:228)isin alueella k(cid:228)ytetyist(cid:228) v(cid:228)kilan- noitteista (yli 300 kiloa typpe(cid:228) hehtaaria kohden) sek(cid:228) maatalousmaalle levitetyst(cid:228) karjanlannasta (my(cid:246)s yli 300 kiloa typpe(cid:228) hehtaaria kohden). Liialliset ravinnem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t aiheuttavat pohjavesien hajakuormitusta, mik(cid:228) ilmenee my(cid:246)s Vlaamse Milieumaatschappijin (Flanderin ymp(cid:228)rist(cid:246)j(cid:228)rjest(cid:246)n) laatimista raporteista. Lis(cid:228)ksi ne rehev(cid:246)itt(cid:228)v(cid:228)t valtaosan pintavesist(cid:228) ja lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t esimerkiksi Pohjanmeren rehev(cid:246)itymist(cid:228). T(cid:228)st(cid:228) asiantilasta huolimatta Belgian Flanderin alue ei ole komission tietojen mukaan m(cid:228)(cid:228)ritellyt alueensa kaikkia t(cid:228)llaisia maa-alueita pilaantumisalttiiksi vy(cid:246)hykkeiksi, kuten vesien suojelemisesta maataloudesta per(cid:228)isin olevien nitraattien aiheuttamalta pilaantumiselta 12. joulukuuta 1991 annetun neuvoston direktii- vin 91/676/ETY (1) 3 artiklassa edellytet(cid:228)(cid:228)n. Direktiivin 5 artiklan mukaan j(cid:228)senvaltioiden on my(cid:246)s laadittava pilaantumisalttiita vy(cid:246)hykkeit(cid:228) varten toimintaohjelmat, joihin sis(cid:228)llytett(cid:228)vill(cid:228) toimenpiteill(cid:228) varmistetaan, ett(cid:228) jokaisella tilalla tai jokaisessa karjankasvatusyksik(cid:246)ss(cid:228) maahan kunakin vuonna levitetyn karjanlannan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), mukaan luettuna el(cid:228)inten itsens(cid:228) levitt(cid:228)m(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228), ei ylit(cid:228) tietty(cid:228) hehtaarikohtaista C 280 E/104 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 ja vuodesta 2001 alkaen lantam(cid:228)(cid:228)r(cid:228), m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) hehtaarikohtainen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on vuosina 1999(cid:129)2002 lantam(cid:228)(cid:228)r(cid:228), joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) 210 kiloa typpe(cid:228), joka sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) 170 kiloa typpe(cid:228). N(cid:228)ill(cid:228) rajoituksilla v(cid:228)hennet(cid:228)(cid:228)n maahan levitett(cid:228)v(cid:228)n lietelannan ja kiinte(cid:228)n lannan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ja siten my(cid:246)s fosforin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). toimintaohjelmissa on direktiivin liitteen III mukaan vahvistettava kasvien tarpeita vastaavat Lis(cid:228)ksi ravinteiden enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t, jotka voidaan levitt(cid:228)(cid:228) maahan. T(cid:228)m(cid:228) velvoittaa k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n harkitusti kivenn(cid:228)is- ja orgaanisia lannoitteita. Komissio on antanut Belgialle sit(cid:228) vastaan aloitetun rikkomisesta johtuvan menettelyn yhteydess(cid:228) EY:n perustamissopimuksen 226 artiklan (entisen 169 artiklan) mukaisen perustellun lausunnon. Jos Belgian viranomaisten esitt(cid:228)mi(cid:228) huomautuksia pidet(cid:228)(cid:228)n ep(cid:228)tyydytt(cid:228)vin(cid:228), komissio voi saattaa asian yhteis(cid:246)jen tuomioistuimen k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi. Komissio ei periaatteessa julkista rikkomisesta johtuvan menettelyn yksityiskohtia. T(cid:228)st(cid:228) asiasta se on kuitenkin julkaissut lehdist(cid:246)tiedotteen (2) p(cid:228)(cid:228)tetty(cid:228)(cid:228)n antaa Belgialle edell(cid:228) mainitun perustellun lausunnon. Tiedotteen mukaan komissio katsoo, ettei Belgia ole noudattanut pilaantumisalttiiden vy(cid:246)hykkeiden m(cid:228)(cid:228)rittelyss(cid:228) direktiiviss(cid:228) asetettuja vaatimuksia. Belgian viranomaiset eiv(cid:228)t ole my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n nimenneet alueita, joiden vesien on ilmoitettu olevan nitraattien pilaamia. Lis(cid:228)ksi on todettu, ett(cid:228) Flanderin toimin- taohjelmat ovat puutteellisia, ettei toimintaohjelmia ole laadittu ollenkaan Brysseliss(cid:228) eik(cid:228) Valloniassa, ettei seurantaj(cid:228)rjestelm(cid:228) ole riitt(cid:228)v(cid:228) ja ett(cid:228) Belgian toimittama ensimm(cid:228)inen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanokertomus on ep(cid:228)tyydytt(cid:228)v(cid:228). Lopuksi on syyt(cid:228) huomauttaa, ettei komissio esit(cid:228) perustellussa lausunnossa j(cid:228)senvaltiolle toimenpide- ehdotuksia tai aseta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikoja, joita j(cid:228)senvaltion on noudatettava lausunnon perusteena olevan direktii- vin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n panemiseksi, koska tavoitteet, ja niit(cid:228) koskevat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajat on jo asetettu kyseisess(cid:228) direktiiviss(cid:228). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) komission teht(cid:228)v(cid:228) on varmistaa, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden toteuttamat toimenpiteet ovat direktiivin s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten mukaisia. jotka kaikkien j(cid:228)senvaltioiden on saavutettava, (1) (2) EYVL L 375, 31. 12. 1991. IP 99/450, 2. 7. 1999. (2000/C 280 E/107) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2689/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ingo Friedrich (PPE-DE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Vesipolitiikkaan liittyvien yhteis(cid:246)n toimien kehys (KOM(98) 76 (cid:129) pilaavat aineet, 2 artiklan 27 kohdan m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228) ja liite VIII) Pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) paikkansa, ett(cid:228) bentoniitin tai vastaavien luonnontuotteiden k(cid:228)ytt(cid:246) maanalaisten rakennus- 1. hankkeiden yhteydess(cid:228) sovellettaessa parasta k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevaa tekniikkaa (BAT) ei aiheuta pysyvi(cid:228) seurauksia pohjavedelle? Pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) paikkansa, ett(cid:228) tarkasteltaessa liitteen VIII kohdassa 10 tarkoitettuja (cid:148)suspensiossa olevia 2. aineita(cid:148) on teht(cid:228)v(cid:228) ero niiden v(cid:228)lille, joilla voi olla kielteisi(cid:228) vaikutuksia ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n ja niiden v(cid:228)lille, jotka koostuvat l(cid:228)hinn(cid:228) esimerkiksi luonnollisista savimineraaleista (kuten bentoniitti) ja jotka ovat n(cid:228)in ollen vaarattomia ymp(cid:228)rist(cid:246)lle? Olisiko vesipolitiikan kehysdirektiivin vastaista, 3. liitteen VIII kohdassa 10 tarkoitetut (cid:148)suspensiossa olevat aineet(cid:148) ilmaistaisiin t(cid:228)sm(cid:228)llisemmin muodossa (cid:148)ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta vahingolliset suspensiossa olevat aineet(cid:148) vai olisiko t(cid:228)m(cid:228) t(cid:228)sment(cid:228)v(cid:228) yksityiskohta sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228) kunkin j(cid:228)senvaltion vesipolitiikkaa koskevaan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n? jos lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n selkeyden vuoksi 4. Jos ehdotettuun vesipolitiikan kehysdirektiiviin ei onnistuta luomaan selke(cid:228)mp(cid:228)(cid:228) m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228) liitteen VIII (cid:148)suspensiossa oleville aineille(cid:148), velvoitetaanko j(cid:228)senvaltiot t(cid:228)ydent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kansallista lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228)(cid:228)n siten, ett(cid:228) korvataan direktiivin 13 artiklan 3 kohdan f alakohdan ennalta my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228) hyv(cid:228)ksynt(cid:228) yleisesti sitovilla m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksill(cid:228), jotta mahdollistetaan bentoniitin ja vastaavien aineiden k(cid:228)ytt(cid:246)?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2652/99 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission. Zuverlässigkeit von Airbags.

eurovoc_concepts:
directive (EU)
motor car
product quality
road safety
safety device
testing
transport accident

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/37 in 15 europ(cid:228)ischen St(cid:228)dten wurden untersucht. Die Welt-Gesundheitsorganisation ver(cid:246)ffentlichte vor kurzem den Bericht (cid:132)Overview of the environment and health in Europe in the 1990s(cid:147) (6), in dem u. a. der Zusammenhang zwischen Gesundheitszustand und Umweltfaktoren wie Luftverschmutzung quantifi- ziert wird. Nach der Luftqualit(cid:228)tsrahmenrichtlinie (96/62/EG) (7) ist eine gemeinschaftsweite Bewertung der Luftquali- t(cid:228)t vorgeschrieben. Grenzwerte f(cid:252)r bestimmte Schadstoffe und Zielwerte f(cid:252)r Ozon sind in Einzelrichtlinien festzulegen. Die Mitgliedstaaten haben Aktionspl(cid:228)ne und Programme ausgearbeitet, mit denen diese Grenzwerte innerhalb eines bestimmten Zeitraums erreicht werden sollen. Die erste Einzelrichtlinie (1999/30/EG) (8) enth(cid:228)lt Grenzwerte f(cid:252)r Schwefeldioxid, Partikel Stickstoffdioxid und Blei. Der Vorschlag f(cid:252)r eine zweite Einzelrichtlinie (9) (cid:252)ber Grenzwerte f(cid:252)r Benzol und Kohlenmonoxid hat im Parlament die erste Lesung durchlaufen. Der Rat hat eine politische Einigung (cid:252)ber einen gemeinsamen Standpunkt erzielt. Die Kommission arbeitet derzeit Rechtsvorschriften (cid:252)ber verschiedene Schwermetalle und polyzyklische aromatische Kohlenwasserstoffe (PAH) aus. Die derzeit geltende Ozonrichtlinie 92/72 wird durch eine Einzelrichtlinie f(cid:252)r Ozon ersetzt. Der Vorschlag der Kommission (10) ist zusammen mit der Richtlinie (cid:252)ber nationale Emissionsh(cid:246)chstgrenzen f(cid:252)r Ozonvor- l(cid:228)ufer Grundlage einer gemeinschaftsweiten Strategie zur Bek(cid:228)mpfung der Ozonbelastung. Dadurch soll die Ozonbelastung sp(cid:252)rbar verringert werden. Beispielsweise sollen die Ozonwerte bis zum Jahr 2010 um 70 % unter den Ozonrichtwerte der WHO gesenkt werden. Im Rahmen des Forschungsprogramms Umwelt wurden zahlreiche Forschungsvorhaben (cid:252)ber photochemi- schen Smog in Europa gef(cid:246)rdert. Was akute Luftverschmutzungsprobleme in diesen Regionen anbelangt, sind das MEDCAPHOT-Projekt tracers (cid:129) transport and chemical evolution), das sich mit der Luftverschmutzung im Gebiet von Athen befa(cid:223)t, sowie eine Gruppe von Projekten zu nennen, im Rahmen derer (cid:228)hnliche Untersuchungen in verschiedenen K(cid:252)stenst(cid:228)dten Spaniens und Italiens durchgef(cid:252)hrt wurden. (Mediterranean campaign of photochemical (1) ABl. L 297 vom 13. 10. 1992. (2) OPOCE, ISBN 92-828-5672-0. (3) Europe(cid:146)s Environment: The Second Assessment (OPOCE, ISBN 92-828-3351-8). (4) OPOCE, ISBN 92-9157-202-0, Schaubild 3. 12. 6. (5) Advanced Air Quality Indicators and Reporting (cid:129) Methodological Study and Assessment, ENV/EPOC/PPC(99)9/ FINAL erh(cid:228)ltlich auf http://www. oecd. int/env/online-soe. htm). ISBN 92-890-1169-6. (6) (7) ABl. L 296 vom 21. 11. 1996. (8) ABl. L 163 vom 29. 6. 1999. (9) ABl. C 53 vom 24. 2. 1999. (10) KOM(1999) 125. (2000/C 330 E/040) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2652/99 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Zuverl(cid:228)ssigkeit von Airbags Hinsichtlich der Sicherheit im Stra(cid:223)enverkehr und der Unfallverh(cid:252)tung legen die Richtlinien 96/27/EG (1) und 96/79/EG (2) (verbindlich ab 1. Oktober 1999) die Voraussetzungen und Kriterien fest, die u. a. auch f(cid:252)r Airbags gelten. Kann die Kommission folgende Fragen beantworten: 1. Inwieweit sind die legislativen und nichtlegislativen Ma(cid:223)nahmen in der EU f(cid:252)r die Verbesserung der Sicherheit im Stra(cid:223)enverkehr im Zeitraum 1997 bis 2001 umgesetzt? 2. Kann die Kommission anhand der ihr derzeit vorliegenden Informationen (cid:252)ber Sicherheit im Stra(cid:223)en- verkehr und Unfallverh(cid:252)tung eine definitive Stellungnahme zur Zuverl(cid:228)ssigkeit von Airbags abgeben? (1) ABl. L 169 vom 8. 7. 1996, S. 1. (2) ABl. L 18 vom 21. 1. 1997, S. 7. C 330 E/38 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (6. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission hat im April 1997 eine Mitteilung (cid:252)ber die F(cid:246)rderung der Stra(cid:223)enverkehrssicherheit in der EU (1) vorgelegt, die ein detailliertes Aktionsprogramm f(cid:252)r den Zeitraum 1997-2001 enthielt. Auf Anregung des Parlaments und des Rates arbeitet die Kommission derzeit an einer weiteren Mitteilung, die einen Fortschrittsbericht zu dem Aktionsprogramm umfa(cid:223)t und Priorit(cid:228)ten f(cid:252)r k(cid:252)nftige Aktionen festlegt. Sie ist zur Zeit Gegenstand von Konsultationen innerhalb der Kommission, und das Dokument wird voraussichtlich sehr bald dem Parlament und dem Rat vorgelegt werden k(cid:246)nnen. Hinsichtlich der Zuverl(cid:228)ssigkeit von Airbags wird die Frau Abgeordnete auf die beiden Typgenehmigungs- Richtlinien (cid:252)ber die Aufprallsicherheit verwiesen, die Richtlinie 96/27/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 20. Mai 1996 (cid:252)ber den Schutz der Kraftfahrzeuginsassen beim Seitenaufprall und zur ˜nderung der Richtlinie 70/156/EWG und die Richtlinie 96/79/EG des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates vom 16. Dezember 1996 (cid:252)ber den Schutz der Kraftfahrzeuginsassen beim Frontalaufprall und zur ˜nderung der Richtlinie 70/156/EWG, die beide f(cid:252)r neue Personenkraftwagen seit Oktober 1999 verbind- insbesondere der Frontalaufprallpr(cid:252)fung auf eine (cid:132)versetzte verformbare lich sind. Bei der Pr(cid:252)fung, Barriere(cid:147) mit 56 Stundenkilometern, haben sich Airbags f(cid:252)r den Fahrer und Beifahrer als wirksame Technologie erwiesen. In den Richtlinien wird jedoch weder der Einbau von Airbags ausdr(cid:252)cklich vorgeschrieben noch sind darin spezifische Leistungsstandards enthalten. Vorgesehen ist dagegen die Messung der Verz(cid:246)gerungskr(cid:228)fte, die beim Aufprall auf anthropomorphe Pr(cid:252)fpuppen einwirken, wobei Airbags verwendet werden um zu gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) sich die Aufprallenergie in Grenzen bewegt, die ein (cid:220)berleben zulassen. Es ist zu erwarten, da(cid:223) die Industrie noch bessere aufprallsichere Bauteile entwickeln wird, die zu einer Weiterentwicklung von Airbags, vielleicht von (cid:132)intelligenten(cid:147) Airbags und R(cid:252)ckhaltesystemen f(cid:252)hren werden, die bereits vor dem Aufprall aktiviert werden, sowie Systeme, die dem Lebensalter und der K(cid:246)rpergr(cid:246)(cid:223)e des Insassen Rechnung tragen. (1) KOM(97) 131 endg. (2000/C 330 E/041) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2657/99 von Ant(cid:243)nio Campos (PSE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Gemeinsame Agrarpolitik Der Anteil des Getreides an der landwirtschaftlichen Gesamterzeugung der Union liegt bei 12 %, w(cid:228)hrend 48 % aller Ausgaben des EAGFL-Abteilung Garantie auf diesen Sektor entfallen. Ich ersuche um die Beantwortung folgender Fragen: 1. Welche Kosten entstehen der Union aus der Erzeugung eines Kilo Weizen, wenn man alle Ausgaben einschlie(cid:223)lich der durch die EU-Politik f(cid:252)r Getreideerzeugung vorgeschriebenen Ausfuhrsubventionen, Stillegungsbeihilfen usw. ber(cid:252)cksichtigt? 2. Wie hoch war 1999 der Durchschnittspreis f(cid:252)r ein Kilo Weizen auf dem Weltmarkt? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (10. Februar 2000) Ausgehend von den Zahlen, die in der Sch(cid:228)tzung des Mittelbedarfs f(cid:252)r den EAGFL, Abteilung Garantie, im Haushaltsplan 2000 aufgef(cid:252)hrt sind, belaufen sich die Kosten f(cid:252)r Hart- und Weichweizen auf 6,595 Mio. € bei einer Produktion von 95,5 Millionen Tonnen. Dies entspricht Kosten von 69 € je produzierter Tonne


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2662/99 von Glenys Kinnock (PSE) an die Kommission. Auswirkung der Liberalisierung des öffentlichen Auftragswesens auf Entwicklungsländer.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
developing countries
impact study
liberalisation of the market
public contract

text: C 374 E/8 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/008) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2661/99 von Glenys Kinnock (PSE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Entwicklungsl(cid:228)nder und Welthandel Die meisten Entwicklungsl(cid:228)nder haben nicht die menschlichen Ressourcen und technischen M(cid:246)glichkeiten, um mit der bestehenden WTO-Tagesordnung zuwege zu kommen und an der freiwilligen GPA-Arbeits- gruppe teilzunehmen. Stellt die Kommission daher irgendeine Art von Unterst(cid:252)tzung bereit, die es den Entwicklungsl(cid:228)ndern erm(cid:246)glichen w(cid:252)rde, an dieser Debatte teilzunehmen? (2000/C 374 E/009) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2662/99 von Glenys Kinnock (PSE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Auswirkung der Liberalisierung des (cid:246)ffentlichen Auftragswesens auf Entwicklungsl(cid:228)nder Hat die Kommission eine Studie erstellt, aus der die Auswirkung der Liberalisierung des (cid:246)ffentlichen Auftragswesens auf Entwicklungsl(cid:228)nder hervorgeht? Wenn nicht, hat sie vor, dies zu tun? (2000/C 374 E/010) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2663/99 von Glenys Kinnock (PSE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Liberalisierung des (cid:246)ffentlichen Auftragswesens Deutet das EU-Verhandlungsmandat darauf hin, da(cid:223) die EU vorhat, die Liberalisierung des (cid:246)ffentlichen Auftragswesens in die n(cid:228)chste WTO-Runde einzubringen? Wenn ja, wie beabsichtigt die Kommission, dieses Ziel mit ihrer insbesondere in Artikel 178 des Amsterdamer Vertrags verankerten Verpflichtung gegen(cid:252)ber Entwicklungsl(cid:228)ndern in Einklang zu bringen, derzufolge ihre Au(cid:223)enpolitik koh(cid:228)rent sein soll und die Anstrengungen zur Unterst(cid:252)tzung von Entwick- lungsl(cid:228)ndern nicht untergraben darf? Wie wird die Liberalisierung des (cid:246)ffentlichen Auftragswesens nach Ansicht der Kommission in Anbetracht dieser rechtlichen Verpflichtung den armen L(cid:228)ndern n(cid:252)tzen? Gemeinsame Antwort von Herrn Lamy im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-2661/99, E-2662/99 und E-2663/99 (8. Februar 2000) In den meisten L(cid:228)ndern belaufen sich die Ausgaben im Bereich (cid:246)ffentliches Beschaffungswesen (ohne Verteidigungsk(cid:228)ufe) auf mindestens 10-15 % des Bruttoinlandsprodukts (BIP). Die Tatsache, da(cid:223) f(cid:252)r die Verwendung dieser Mittel keine multilateralen Regelungen existieren, hat zur Folge, da(cid:223) die Regierungen diskriminierende und handelsverzerrende Beschaffungspolitiken und -praktiken beibehalten k(cid:246)nnen. Undurchsichtige und/oder diskriminierende Beschaffungsverfahren wirken sich nachteilig aus auf die l(cid:228)ngerfristigen Entwicklungsziele dieser L(cid:228)nder, da auf diese Weise unrentable Wirtschaftszweige sub- ventioniert werden und f(cid:252)r Korruption und Bestechung ein N(cid:228)hrboden geschaffen wird. Von anderen L(cid:228)ndern und Organisationen durchgef(cid:252)hrte empirische Studien best(cid:228)tigen dies. Zudem wird der von der


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2638/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie. Gezondheidssector en millenniumwisseling.

eurovoc_concepts:
GATS
common commercial policy
health care system
liberalisation of the market
tariff negotiations

text: 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303 E/87 inclusief de specifiek door het geachte parlementslid genoemde thema(cid:146)s (cid:129) met o. a. een voorstel om de verhouding tussen WTO-afspraken en multilaterale milieu-akkoorden te verduidelijken en de gezamenlijke studie van de Internationale Arbeidsorganisatie (IAO) en de WTO over de fundamentele arbeidsnormen te bespreken. De WTO-ministerconferentie in Seattle is het helaas niets eens geworden over de start van deze nieuwe ronde, wat iedere vooruitgang op de bovengenoemde gebieden voorlopig in de weg staat. De Commissie blijft zich inzetten voor een onderhandelingsronde met een brede agenda, een doelstelling die door de Raad en het Parlement wordt gedeeld. Met betrekking tot de opinie van het geachte parlementslid dat de WTO ondemocratisch zou zijn, wenst de Commissie eraan te herinneren dat de besluitvorming van de WTO in de Algemene Raad plaatsvindt, waarin ieder WTO-lid een stem heeft. De meeste besluiten worden met eenparigheid van stemmen genomen en moeten derhalve door elk lid worden goedgekeurd. De afgevaardigden in de Algemene Raad vertegenwoordigen de regeringen van de soevereine staten die lid zijn van de WTO. De WTO is derhalve niet (cid:132)ondemocratischer(cid:148) dan de Verenigde Naties (VN) of andere soortgelijke internationale organisaties. Met betrekking tot de uitspraken van het geachte parlementslid over de geschillenbeslechting in de WTO, wijst de Commissie erop dat dit mechanisme in de eerste plaats is ingesteld om geschillen tussen WTO- In principe zijn de leden bij te leggen op basis van de verplichtingen die deze hebben aangegaan. conclusies van de panels voor geschillenbeslechting alleen maar een hulpmiddel bij de uitvoering van de WTO-overeenkomsten, die de WTO-leden volgens de bovengenoemde regels hebben gesloten. Wat de Overeenkomst inzake de handelsaspecten van de intellectuele eigendom (TRIPS) betreft, zij erop gewezen dat krachtens deze overeenkomst traditionele productiemethoden niet kunnen worden geoctroi- eerd. De overeenkomst biedt alleen bescherming van het intellectuele-eigendomsrecht voor uitvindingen die aan zeer strikte voorwaarden voldoen: zij moeten origineel zijn, van inventiviteit getuigen en een zakelijke toepassing hebben. De Commissie is het evenwel eens met het geachte parlementslid dat de werking van de WTO moet worden verbeterd. Zij heeft v(cid:243)(cid:243)r de ministerconferentie in Seattle een reeks voorstellen ingediend inzake transparantie en openbaarheid van WTO-aangelegenheden en andere hervormingsthema(cid:146)s. De Commissie is voorstander van het idee om door middel van vergaderingen met parlementsleden uit de WTO-lidstaten de democratische controle op de activiteiten van de WTO te vergemakkelijken, zoals de in Seattle aanwezige parlementsleden hebben voorgesteld. De Commissie werkt momenteel aan een nieuwe reeks voorstellen die zij, na raadpleging van de lidstaten en in overleg met het Parlement, in de nabije toekomst aan de WTO wil overleggen. (2000/C 303 E/079) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2638/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Gezondheidssector en millenniumwisseling (12 januari 2000) De Amerikaanse vertegenwoordiger van de Wereldhandelsorganisatie, Charlene Barshevski, heeft in ver- band met de ministersconferentie van Seattle verklaard dat de gezondheidsdiensten in veel landen onder de verantwoordelijkheid van de overheidssector vallen. De ondernemingen die in de VS in de gezondheids- sector actief zijn hebben daardoor problemen om deze markten te betreden. Welk standpunt denkt de Commissie in te nemen, overwegende dat dergelijke standpunten verdere privatiseringen en een vergemakkelijking van de toegang van buitenlands kapitaal bevorderen en recht- streeks in strijd zijn met de opvattingen over en de structuur van de welzijnsstaat zoals die in de meeste landen van de Europese Unie bestaat? Antwoord van de heer Lamy namens de Commissie (10 februari 2000) De gezondheidszorg maakt al deel uit van de Algemene Overeenkomst inzake de handel in diensten (GATS) en zal dus ook aan de orde worden gesteld tijdens de onderhandelingen die later dit jaar van start gaan. De toezeggingen van de Gemeenschap in deze sector zijn zeer beperkt. C 303 E/88 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 Het ligt niet in de bedoeling van de Gemeenschap op de komende GATS-onderhandelingen de aanzet te geven tot privatisering of algemene deregulering van de gezondheidssector (cid:129) of van andere sectoren waar beleidsdoelstellingen van de overheid voor het consumentenbelang waken (cid:129) en zij zal geen enkele ondermijning van het beleid dat zij voorstaat, aanvaarden voor de GATS-sectoren waarin de diensten uitsluitend of ten dele via de overheid worden verleend, zoals de gezondheidszorg. De Commissie is niet van plan steun te verlenen aan een deregulering van de gezondheidssector naar aanleiding van de liberalisering in het kader van de GATS. De onderhandelingen mogen niet leiden tot een aantasting van de universele beschikbaarheid en het hoge niveau van de gezondheidszorg of de ondermij- ning van de verschillende stelsels in de lidstaten. Anderzijds moet ook ruimte worden gelaten voor onderhandelingen over toegang voor Europese aanbie- ders tot segmenten van dienstensectoren in derde landen waar de marktregels gelden. (2000/C 303 E/080) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2647/99 van Armando Cossutta (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Opdracht voor een reeds bestaande dienst (12 januari 2000) De Commissie heeft onlangs een aanbesteding uitgeschreven (1) voor het opzetten van een interinstitu- tionele terminologiebank voor het Vertaalcentrum in Luxemburg, die door het DG Industrie (ex DG III) met een bedrag van 1,5 miljoen € wordt gefinancierd. De drie grootste Europese instellingen (Raad, Parlement en Commissie) beschikken reeds over eigen terminologiebanken (TIS, Euterpe en Eurodicautom) die elektronisch met elkaar zijn verbonden. De Commissie beschikt zelfs over een door de interne terminologiedienst ontwikkelde interface (one-stop- terminology) die de mogelijkheid biedt om een term tegelijkertijd in de drie eerder genoemde en andere (JIAMCATT, FAO, ITU, enz. ) databanken op te zoeken en gebruik te maken van Internet-zoekmachines. Uit de technische specificaties in de aanbesteding blijkt niet duidelijk of het project bedoeld is om een geheel nieuwe terminologiebank op te zetten of om alleen maar een gemeenschappelijke interface te creºren voor de toegang tot de eerdergenoemde databanken, met een extra validerings- en controlefunctie. Kan de Commissie zeggen: 1. waarom zij een parallelle structuur wil opzetten naast de reeds bestaande databanken? Hoe zou dit te rijmen vallen met verordening (EG) nr. 2610/95 (2) tot wijziging van verordening (EG) nr. 2965/94 (3), waarin letterlijk wordt gesteld dat de administratieve samenwerking tussen de instellingen en organen van de Unie intensiever moet worden om bezuinigingen te verwezenlijken door overbodig werk en overlappingen te voorkomen; 2. waarom wil de Commissie het Vertaalcentrum belasten met de uitvoering van en het toezicht op dit project, terwijl dit centrum, zoals zijn directeur in het openbaar heeft toegegeven, niet over de benodigde ervaring of specifieke kennis op het gebied van terminologie en informatica beschikt? (1) PB S 163 van 24. 8. 1999. (2) PB L 268 van 10. 11. 1995, blz. 1. (3) PB L 314 van 7. 12. 1994, blz. 1. Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (24 februari 2000) De drie grootste Europese instellingen hebben reeds hun eigen terminologische gegevensbank (TIS, Euterpe en Eurodicautom), die echter niet elektronisch met elkaar verbonden zijn. De Commissie beschikt inderdaad over een interface die het mogelijk maakt voor het opzoeken van termen gelijktijdig de drie belangrijkste en andere gegevensbanken te raadplegen (one-stop terminology). Die interface dient evenwel alleen voor intern gebruik binnen de Commissie. Een dergelijke interface kan weliswaar beter toegankelijk


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2707/99 esittäjä(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle. Kalatalous: kalastuslaivastojen koko ja monivuotiset ohjausohjelmat.

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
fishing fleet

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/93 s(cid:228)(cid:228)n Euroopan unionin j(cid:228)senvaltioiden kansalaisten turvapaikasta tehdyn p(cid:246)yt(cid:228)kirjan Belgia toteaa, ett(cid:228) vuoden 1951 Geneven yleissopimuksesta ja vuoden 1967 New Yorkin p(cid:246)yt(cid:228)kirjasta johtuvien velvolli- suuksiensa mukaisesti se suorittaa tapauskohtaisen tutkimuksen toisen j(cid:228)senvaltion kansalaisen tekem(cid:228)st(cid:228) turvapaikkahakemuksesta kyseisen p(cid:246)yt(cid:228)kirjan ainoan artiklan d alakohdan mukaisesti(cid:148) (1). (1) Katso Amsterdamin sopimus, julistukset, jotka konferenssi on ottanut huomioon, julistus 5, Belgian julistus Euroopan unionin j(cid:228)senvaltioiden kansalaisten turvapaikasta tehdyst(cid:228) p(cid:246)yt(cid:228)kirjasta. (2000/C 303 E/084) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2699/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ole Krarup (EDD) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: EKP:n valuuttavarannon teht(cid:228)v(cid:228) Euro on kelluva valuutta, mink(cid:228) vuoksi se ei kiinte(cid:228)kurssisten valuuttojen tavoin edellyt(cid:228) interventioita tukiostojen ja -myynnin muodossa. Sen valuuttavarannon, jota EKP on luomassa hajautetusti kansallisten keskuspankkien kautta, teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) ei siten ole taata euron hintaa esim. Yhdysvaltain dollariin n(cid:228)hden. EKP:n vuosikertomuksen 1998 mukaan valuuttavarannolla on joukko muita teht(cid:228)vi(cid:228) (s. 74). Voidaanko t(cid:228)st(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228), ett(cid:228) valuuttavarannolla pyrit(cid:228)(cid:228)n n(cid:228)iden teht(cid:228)vien lis(cid:228)ksi ainoastaan takaamaan EKP:n taloudellinen uskottavuus, vai onko odotettavissa, ett(cid:228) valuuttavarannon osia voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s ep(cid:228)sovinnaisiin tarkoituksiin, esim. alueiden v(cid:228)listen erojen tasaamiseen korvaukseksi riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)st(cid:228) EU:n veropolitiikasta? Mik(cid:228)li viimeksi mainittu ei pid(cid:228) paikkaansa, voidaanko siten vahvistaa, ett(cid:228) valuuttavarantoa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n ainoastaan tarkoituksiin, jotka jo nyt on esitetty perustamissopimuksessa ja EKP:n toimesta? Pedro Solbes Miran komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Euroopan keskuspankkij(cid:228)rjestelm(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)tavoite on hintojen vakauden yll(cid:228)pit(cid:228)minen. Perustuupa euro sitten kiinteisiin tai kelluviin valuuttoihin, sen ulkoisen arvon vaihtelu saattaa vaikuttaa inflaatioon. Siksi Euroopan keskuspankin tulee voida toimia valuuttamarkkinoilla, mik(cid:228) puolestaan edellytt(cid:228)(cid:228) valuuttavaran- toa. Euroopan keskuspankkij(cid:228)rjestelm(cid:228)n ja Euroopan keskuspankin peruss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) tehdyss(cid:228) p(cid:246)yt(cid:228)kirjassa N:o 3 olevassa 3. 1 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n Euroopan keskuspankkij(cid:228)rjestelm(cid:228)n (EKPJ) perusteht(cid:228)v(cid:228)ksi muun muassa valuuttamarkkinatoimien suorittaminen EY:n perustamissopimuksen 109 artiklan mukaisesti. Varannon k(cid:228)ytt(cid:228)minen ei ole EY:n perustamissopimuksen mukaan mahdollista muihin kuin sopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyihin tarkoituksiin. (2000/C 303 E/085) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2707/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ian Hudghton (Verts/ALE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Kalatalous: kalastuslaivastojen koko ja monivuotiset ohjausohjelmat Voiko komissio toimittaa vertailevan analyysin niist(cid:228) menetelmist(cid:228), kalastuslaivastojen kokojen ja monivuotisten ohjausohjelmien toteuttamisasteen m(cid:228)(cid:228)rittelemisess(cid:228)? joita eri j(cid:228)senvaltioissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n C 303 E/94 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) Kaikkien j(cid:228)senvaltioiden kalastuslaivastoja koskevissa monivuotisissa ohjausohjelmissa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n laivojen vetoisuuden ja moottorin tehon tavoitekapasiteetit sen mukaisesti, kuin niist(cid:228) on s(cid:228)(cid:228)detty 22. syyskuuta 1986 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2930/86, jossa m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n kalastusalusten ominaisuu- det (1). Asetusta (ETY) N:o 2930/86 on muutettu neuvoston asetuksella (EY) N:o 3259/94 (2) ja komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) N:o 95/84/EY (3), jotka edellytt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) kalastusalusten vetoisuus mitataan bruttovetoisuutena vuonna 1969 tehdyn Lontoon sopimuksen mukaisesti. Kaikkien alusten, joiden perpendikkelipituus on yli 24 metri(cid:228), vetoisuus on t(cid:228)h(cid:228)nkin asti pit(cid:228)nyt mitata bruttovetoisuutena. Alusten, joiden kokonaispituus on 15 metri(cid:228) tai enemm(cid:228)n ja perpendikkelipituus alle 24 metri(cid:228), bruttovetoisuusarviot on asteittain korvat- tava bruttovetoisuusmitoilla ennen vuoden 2003 loppua. Kokonaispituudeltaan alle 15 metrin pituisten alusten bruttovetoisuus m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228)(cid:228)n yksinkertaisen kaavan mukaan, joka perustuu aluksen pituuteen, leveyteen ja syvyyteen. Tarjouskilpailun j(cid:228)lkeen Yhdistyneen kuningaskunnan merikalastusvirasto on valittu arvioimaan, mill(cid:228) tavalla n(cid:228)it(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) sovelletaan eri j(cid:228)senvaltioissa. Se toimittaa loppuraporttinsa komissiolle vuoden 2000 ensimm(cid:228)isen vuosinelj(cid:228)nneksen aikana. Lis(cid:228)ksi moottorin tehon mittausmenetelm(cid:228)(cid:228) ollaan uudistamassa. Komissio neuvottelee parhaillaan Euroo- pan standardointikomitean kanssa mahdollisten toimintavaihtoehtojen m(cid:228)(cid:228)rittelemiseksi. Asiaa pidet(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n kannalta ensisijaisena ja se saattaa johtaa asetuksen (ETY) N:o 2930/86 muuttamiseen uudelleen. (1) EYVL L 274, 25. 9. 1986. (2) EYVL L 339, 29. 12. 1994. (3) EYVL L 67, 25. 3. 1995. (2000/C 303 E/086) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2708/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosa MiguØlez Ramos (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Tavoitteeseen 2 kuuluvat alueet Espanjassa Lokakuussa ja marraskuussa Euroopan komissio hyv(cid:228)ksyi vuosille 2000(cid:129)2006. Kuitenkin luettelot kymmenen j(cid:228)senvaltion osalta on viel(cid:228) hyv(cid:228)ksym(cid:228)tt(cid:228). luetteloita tavoitteeseen 2 kuuluvista alueista Mik(cid:228) on tavoitteeseen 2 Espanjassa kuuluvien alueiden tilanne? Onko Espanjan hallitus esitt(cid:228)nyt luettelon asetetussa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa? Jos ei ole esitt(cid:228)nyt, mist(cid:228) viiv(cid:228)styminen johtuu? Nykyisin voimassa olevan asetuksen voimassaolo p(cid:228)(cid:228)ttyy vuoden 1999 lopussa. Mit(cid:228) komissio ja ne j(cid:228)senvaltiot, joiden luetteloita ei ole viel(cid:228) hyv(cid:228)ksytty, aikovat tehd(cid:228) turvatakseen ohjelmien jatkumisen ja uusien hankkeiden k(cid:228)ynnist(cid:228)misen vuodenvaihteen j(cid:228)lkeen. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 2000) Komissio pyysi 1. hein(cid:228)kuuta 1999 j(cid:228)senvaltioita toimittamaan sille 31. elokuuta 1999 menness(cid:228) ehdotuksensa tavoitteeseen 2 hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vist(cid:228) alueista kaudella 2000(cid:129)2006. Niiden j(cid:228)senvaltioiden osalta, jotka olivat toimittaneet vuoden 1999 syyskuun alussa ehdotuksen tavoitteeseen 2 kuuluvista alueista rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) 21. kes(cid:228)kuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1260/1999 (1) mukaisesti, voitiin tehd(cid:228) alustava p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s vuoden 1999 lokakuun ja marraskuun aikana. Komissio sai Espanjan viranomaisten ehdotuksen vasta 15. syyskuuta 1999. Viranomaisten kanssa k(cid:228)ytyjen neuvottelujen j(cid:228)lkeen alustavasta luettelosta tavoitteeseen 2 hyv(cid:228)ksytt(cid:228)vist(cid:228) alueista Espanjassa voitiin tehd(cid:228)


title: Règlement (CE) n° 63/2000 de la Commission, du 12 janvier 2000, fixant le montant maximal de la restitution à l'exportation de sucre blanc pour la vingt-deuxième adjudication partielle effectuée dans le cadre de l'adjudication permanente visée au règlement (CE) n° 1489/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 13. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 9/5 RÈGLEMENT (CE) No 63/2000 DE LA COMMISSION du 12 janvier 2000 fixant le montant maximal de la restitution à l'exportation de sucre blanc pour la vingt-deuxième adjudication partielle effectuée dans le cadre de l'adjudication permanente visée au règlement (CE) no 1489/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 2038/1999 du Conseil du 13 septembre 1999 portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), et notamment son article 18, paragraphe 5, deuxième alinéa, point b), (3) (4) marché du sucre dans la Communauté et sur le marché mondial. Après examen des offres, il convient d'arrêter pour la vingt-deuxième adjudication partielle les dispositions visées à l'article 1er. Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion du sucre, au présent règlement sont considérant ce qui suit: (1) (2) (CE) no 1489/1999 de la En vertu du règlement Commission du 7 juillet 1999 concernant une adjudica- tion permanente pour la détermination de prélèvement et/ou de restitutions à l'exportation de sucre blanc (2), il est procédé à des adjudications partielles pour l'exporta- tion de ce sucre. Selon les dispositions de l'article 9, paragraphe 1, du règlement (CE) no 1489/1999, un montant maximal de la restitution à l'exportation est fixé, le cas échéant, pour l'adjudication partielle en cause en tenant compte notamment de la situation et de l'évolution prévisible du A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Pour la vingt-deuxième adjudication partielle de sucre blanc, effectuée en vertu du règlement (CE) no 1489/1999, le montant maximal de à 52,940 EUR/100 kg. l'exportation est restitution à fixé la Le présent règlement entre en vigueur le 13 janvier 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 janvier 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 172 du 8. 7. 1999, p. 27