title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2761/99 af Mauro Nobilia (UEN) til Kommissionen. Støtte til søtransport til øerne (EF-traktatens artikel 88, stk. 2, om støtte C/64/99 ‐ ex NN 68/99).

eurovoc_concepts:
European Union
common transport policy
control of State aid
ferryboat
island
maritime shipping
maritime transport
trans-European network
transport network

formats: html pdf print

text: C 330 E/46 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 1. Hvilke luftfartsselskaber har givet Kommissionen meddelelse om de foranstaltninger, de har truffet for at overholde de forpligtelser, der p(cid:229)hviler dem? 2. De reelle kompensationer, som passagererne har modtaget i overensstemmelse med disse bestem- melser? 3. Hvilke oplysninger, der i virkeligheden gives afviste passagerer i luftfartsselskaberne og/eller luft- havnene? forslaget om (cid:230)ndring af Agter Kommissionen, p(cid:229) baggrund af den aktuelle blokering i R(cid:229)det af forordningen og den (cid:229)benlyse mangel p(cid:229) overholdelse af de g(cid:230)ldende bestemmelser, at l(cid:230)gge sag an ved Domstolen eller tr(cid:230)ffe andre foranstaltninger mod de flyselskaber, der ikke respekterer dem, medens iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af en mere effektiv forordning afventes? (1) EFT L 36 af 8. 2. 1991, s. 5. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (21. marts 2000) Ifłlge forordning (E(cid:216)F) nr. 295/91, som R(cid:229)det vedtog i 1991, skal luftfartsselskaberne give meddelelse om de regler, de anvender i F(cid:230)llesskabets lufthavne i forbindelse med afvisning af passagerer ved overbooking. Denne meddelelse sendes b(cid:229)de til den berłrte medlemsstat og Kommissionen. 58 luftfartsselskaber har meddelt Kommissionen s(cid:229)danne regler (fortegnelse sendt til det (cid:230)rede medlem og Parlamentets Generalse- kretariat). Forordningen fasts(cid:230)tter en minimumskompensation p(cid:229) 150 € for flyvninger p(cid:229) op til 3500 km og p(cid:229) 300 € for flyvninger p(cid:229) over 3500 km, idet kompensationsbelłbet kan begr(cid:230)nses til billetprisen til det endelige bestemmelsessted. Den fasts(cid:230)tter endvidere, at luftfartsselskaberne skal stille de anvendte regler til r(cid:229)dighed for offentligheden i deres salgskontorer og ved deres indcheckningsskranker. Luftfartsselskaberne og salgskontorerne kan tr(cid:230)ffe de foranstaltninger, de m(cid:229)tte finde egnede til at opfylde denne forpligtelse. EF-traktaten giver ikke for łjeblikket Kommissionen reelle muligheder for at retsforfłlge et luftfartsselskab med henblik p(cid:229) at sikre overholdelse af kompensationsreglerne i individuelle tilf(cid:230)lde. Eftersom forord- ningen direkte skaber rettigheder for passagererne, kan disse l(cid:230)gge sag an ved de nationale domstole, hvis de ikke respekteres. Kommissionen har kun kendskab til et relativt begr(cid:230)nset antal procedurer af denne art. Medlemsstaterne har i łvrigt mulighed for at p(cid:229)l(cid:230)gge yderligere sanktioner, hvis forordningen ikke overholdes. I afventning af, at R(cid:229)det vedtager et forslag fra Kommissionen om (cid:230)ndring af den nuv(cid:230)rende forord- ning (1), og specielt p(cid:229) baggrund af den teknologiske udvikling (elektronisk billet) og udviklingen p(cid:229) det driftsm(cid:230)ssige plan (alliancer mellem forskellige selskaber) har Kommissionen for nylig iv(cid:230)rksat en grundig undersłgelse af anvendelsen af forordning (E(cid:216)F) nr. 295/91. Form(cid:229)let er at n(cid:229) frem til en opgłrelse over luftfartsselskaberne og medlemsstaternes myndigheder fłlger med henblik p(cid:229) at sikre den praksis, vedtagelsen af s(cid:229)danne regler og den bedst mulige beskyttelse af passagererne, samt over den n(cid:230)vnte udviklings indflydelse p(cid:229) domstolenes h(cid:229)ndh(cid:230)velse af reglerne. (1) EFT C 351 af 18. 11. 1998. (2000/C 330 E/051) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2761/99 af Mauro Nobilia (UEN) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Stłtte til słtransport til łerne (EF-traktatens artikel 88, stk. 2, om stłtte C/64/99 (cid:129) ex NN 68/99) (cid:129) Ovenfor n(cid:230)vnte stłtte har til form(cid:229)l at etablere en territoriel forbindelse mellem łerne og fastlandet ved hj(cid:230)lp af słtransport til łerne. 21. 11. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 330 E/47 (cid:129) Princippet om landforbindelse, der er m(cid:229)let for ovenn(cid:230)vnte stłtte, er naturligvis baseret p(cid:229) słtrans- portens kvalitet og kvantitet. (cid:129) I den sidste tid er forbindelserne til og fra Sardinien, der besejles af rederiet Tirrenia, og til og fra de mindre łer, der besejles af rederierne Caremar, Toremar og Siremar, blevet sikret ved hj(cid:230)lp af prototyper af superhurtige fartłjer under betegnelsen »hsc«. (cid:129) Ovenn(cid:230)vnte rederier modtager ovenn(cid:230)vnte stłtte til słtransporten. (cid:129) P(cid:229) grund af deres s(cid:230)rlige konstruktion har disse hsc-prototyper tilsyneladende ikke blot stłrre begr(cid:230)nsninger med hensyn til sejlads under ugunstige vejrforhold i forhold til de traditionelle f(cid:230)rger og flyveb(cid:229)de, men de er ogs(cid:229) hyppigt ude af drift p(cid:229) grund af ekstraordin(cid:230)rt vedligeholdelsesarbejde. (cid:129) Begr(cid:230)nsningerne for sejladsen og de hyppige driftsstop for hsc-prototyperne, som de ovenn(cid:230)vnte rederier ejer, er en overtr(cid:230)delse af princippet om kontinuerlig landforbindelse, som er en v(cid:230)sentlig betingelse for den omtalte udbetaling af stłtte. Kan Kommissionen undersłge, om det ovenfor beskrevne er i overensstemmelse med sandheden? Vil den endvidere i bekr(cid:230)ftende fald henvende sig til de kompetente myndigheder, s(cid:229)ledes at słtransporten til łerne, b(cid:229)de hvad ang(cid:229)r kvalitet og kvantitet, bringes i overensstemmelse med princippet om en kontinuerlig landforbindelse, som er afgłrende for udbetalingen af stłtten? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (3. marts 2000) Kommissionen łnsker at understrege, at overholdelsen af princippet om territorial kontinuitet henhłrer under medlemsstaternes kompetence. Hvad statsstłttesag nr. C 64/99 (ex NN 68/99) ang(cid:229)r, er Kommissionen i łjeblikket ved at undersłge den stłtte, der er udbetalt til »Gruppo Tirrenia«. Meddelelsen om procedurens indledning blev offentliggjort i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende (1). Da Kommissionen endnu ikke har afsluttet proceduren, kan den ikke tage stilling til, om de forhold, det (cid:230)rede medlem anfłrer, navnlig vedrłrende anvendelsen af hłjhastighedsfartłjer, er i overensstemmelse med sandheden. Kommissionen vil dog i vedrłrende anvendelsen af hłjhastighedsfartłjer. forbindelse med ovenn(cid:230)vnte procedure v(cid:230)re opm(cid:230)rksom p(cid:229) aspekterne (1) EFT C 306 af 23. 10. 1999. (2000/C 330 E/052) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2768/99 af Bart Staes (Verts/ALE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Vedligeholdelse af de europ(cid:230)iske indre vandveje Det europ(cid:230)iske net af indre vandveje yder, idet det anvendes intensivt af kanal- og flodskibsfarten, et vigtigt og miljłvenligt bidrag til lłsning af mobilitetsproblematikken. Der er stadig mulighed for at l(cid:230)gge en del af vejgodstransporten over p(cid:229) kanal- og flodskibsfarten. Transporten ad indre vandveje k(cid:230)mper imidlertid med det handicap, at en v(cid:230)sentlig del af det europ(cid:230)iske net af indre vandveje og navnlig de mindre vandveje ikke vedligeholdes og opmudres ordentligt, hvorfor de langsomt tilmudrer. For at sikre et finmasket net af vandveje, som d(cid:230)kker s(cid:229) stort et omr(cid:229)de som muligt, błr myndighederne słrge for, at disse vandveje mindst giver adgang til skibe, som stikker 2,5 m. Kommissionen bedes oplyse, om den vil v(cid:230)re rede til at tage initiativ til, at der ydes stłtte til, at en stor del af Europas (mindre) kanaler holdes (cid:229)bne med en minimumsdybde p(cid:229) 2,5 m?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0055/00 von Marie-Noëlle Lienemann (PSE) an die Kommission. Programm zur BSE-Früherkennung.

eurovoc_concepts:
Switzerland
bovine spongiform encephalopathy
disease prevention
precautionary principle

text: 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/217 In Artikel 13 der 6. MwSt. -Richtlinie hei(cid:223)t es, da(cid:223) die Mitgliedstaaten bestimmte T(cid:228)tigkeiten von der Mehrwertsteuer befreien, die dem Gemeinwohl dienen, wie Dienstleistungen der Sozialf(cid:252)rsorge und der sozialen Sicherheit durch Gemeinwohlorganisationen und Dienstleistungen und damit verbundene Liefe- rungen von Gegenst(cid:228)nden, die Einrichtungen ohne Gewinnstreben, welche religi(cid:246)se, philanthropische oder staatsb(cid:252)rgerliche Ziele usw. verfolgen, erbringen. Diese Organisationen m(cid:252)ssen jedoch den vollen MwSt. - Satz auf Vorleistungen ohne m(cid:246)glichen Steuerabzug zahlen. Folglich befinden diese Organisationen sich zuweilen in einer st(cid:228)rker benachteiligten Situation, als wenn sie steuerpflichtig w(cid:228)ren. Ist die Kommission nicht auch der Auffassung, da(cid:223) diese Auswirkungen dem Geist von Artikel 13 der 6. MwSt. -Richtlinie widersprechen? Ist die Kommission nicht auch der Auffassung, da(cid:223) sie unverz(cid:252)glich Ma(cid:223)nahmen ergreifen sollte, um diese Lage zu beenden, noch bevor das endg(cid:252)ltige System eingef(cid:252)hrt ist? Wird die Kommission in ihrem Vorschlag f(cid:252)r ein endg(cid:252)ltiges MwSt. -System Vorleistungen von der MwSt. befreien, die direkt mit der Arbeit von dem Gemeinwohl dienenden Organisationen zusammenh(cid:228)ngen? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (10. Februar 2000) Die Kommission stellt wie die Frau Abgeordnete fest, da(cid:223) der in ihrer Mitteilung von 1996 vorgesehene Zeitplan f(cid:252)r ein Programm f(cid:252)r ein neues gemeinsames Mehrwertsteuersystem nicht eingehalten werden konnte und da(cid:223) die diesbez(cid:252)glichen Arbeiten zur Zeit an einem toten Punkt angelangt sind. In dem Programm von 1996 war eine schrittweise Einf(cid:252)hrung der endg(cid:252)ltigen Regelung vorgesehen, deren erste Phase die Modernisierung und die einheitlichere Anwendung des derzeitigen MwSt-Systems durch ˜nde- rungen vorsah, die zu dem neuen gemeinsamen MwSt-System f(cid:252)hren sollten. Die Kommission unter- breitete zu diesem Zweck dem Rat eine Anzahl von Vorschl(cid:228)gen, jedoch konnte letzterer sich nicht auf ihre Annahme einigen. Unter diesen Umst(cid:228)nden ist es angezeigt, in uneingeschr(cid:228)nkter Zusammenarbeit mit den Mitgliedstaaten die Strategie im Bereich der MwSt zu (cid:252)berdenken. Dennoch ist weiterhin wirksames Handeln in diesem Bereich erforderlich, um das Funktionieren des Binnenmarktes zu verbes- sern. Dabei k(cid:246)nnte man, zumindest in der ersten Zeit, auf die Verbesserung des Funktionierens des derzeitigen MwSt-Systems hinarbeiten, ohne da(cid:223) dies zwangsl(cid:228)ufig im Hinblick auf den (cid:220)bergang zu dem neuen gemeinsamen MwSt-System erfolgt. Im Rahmen der Modernisierung und Vereinfachung des derzeitigen MwSt-Systems k(cid:246)nnte eine ˜nderung des Artikels 13 erforderlich werden. Es ist jedoch verfr(cid:252)ht, sich auf die konkreten ˜nderungen, die vorgenommen werden sollen, festzulegen. Dagegen ist eine ˜nderung des Anhangs H offensichtlich kurzfristig nicht erforderlich. Im Gegenteil erscheint es derzeit besser, da(cid:223) die Mitgliedstaaten zun(cid:228)chst die Richtlinie 1999/85/EG des Rates vom 22. Oktober 1999 zur ˜nderung der Richtlinie 77/388/EWG hinsichtlich der M(cid:246)glichkeit, auf arbeits- intensive Dienstleistungen versuchsweise einen erm(cid:228)(cid:223)igten Mehrwertsteuersatz anzuwenden (1), durchf(cid:252)h- ren. Auf der Grundlage der Erfahrungen der Mitgliedstaaten wird die Kommission bis Ende 2000 einen ausf(cid:252)hrlichen Bericht ausarbeiten. Eine gr(cid:252)ndlichere ˜nderung des Anhangs H k(cid:246)nnte dann auf dieser Grundlage erwogen werden. (1) ABl. L 277 vom 28. 10. 1999. (2000/C 225 E/249) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0055/00 von Marie-Noºlle Lienemann (PSE) an die Kommission Betrifft: Programm zur BSE-Fr(cid:252)herkennung (18. Januar 2000) Auf welche Weise und wann gedenkt die Europ(cid:228)ische Kommission ein Programm zur systematischen BSE- Fr(cid:252)herkennung einzuf(cid:252)hren, wie es von der Schweizerischen Eidgenossenschaft bereits seit M(cid:228)rz 1999 praktiziert wird? Das in der Schweiz lancierte Programm zur BSE-Fr(cid:252)herkennung zeigt, da(cid:223) das krankheitserregende Prion im Rinderbestand sehr viel weiter verbreitet ist, als man h(cid:228)tte annehmen k(cid:246)nnen, und da(cid:223) infizierte Tiere in die Nahrungsmittelkette gelangen k(cid:246)nnen. C 225 E/218 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 W(cid:228)re es mit Blick auf das Vorsorgeprinzip (cid:129) ein rechtsverbindliches Kriterium (cid:129) nicht wirklich dringend notwendig, da(cid:223) die Kommission uneingeschr(cid:228)nkte Klarheit bei diesem schrecklichen Problem herbeif(cid:252)hrt, ehe sich in Europa weitere Nahrungsmittelkatastrophen ereignen? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (9. Februar 2000) Wie ich bereits im September vergangenen Jahres bei meiner Anh(cid:246)rung vor dem Parlament ausgef(cid:252)hrt hatte, sollte nach meiner Meinung eine systematische Kontrolle auf BSE durchgef(cid:252)hrt werden. Die Kommission hat Gespr(cid:228)che mit den Mitgliedstaaten (cid:252)ber die Einf(cid:252)hrung von Post-Mortem-Tests auf BSE begonnen mit dem Ziel, dem St(cid:228)ndigen Veterin(cid:228)rausschu(cid:223) vor April 2000 einen entsprechenden Vorschlag vorzulegen. (2000/C 225 E/250) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0099/00 von Francesco Musotto (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Lage in Kroatien nach den Wahlen vom 3. Januar 2000 (18. Januar 2000) In Anbetracht der strategischen Bedeutung Kroatiens in bezug auf seine Vermittlerrolle, die das Land zur Stabilisierung der Region wahrnehmen kann, und aufgrund seiner europ(cid:228)ischen Berufung bezwecken die folgenden Fragen eine Klarstellung in bezug auf die Haltung, die die Kommission gegen(cid:252)ber der neuen kroatischen Regierung einzunehmen gedenkt. Beabsichtigt die Europ(cid:228)ische Union, eine beratende Arbeitsgruppe einzusetzen, um die Vorbereitung Kroatiens im Hinblick auf engere Beziehungen mit der Union zu beschleunigen? Was wird die Europ(cid:228)ische Union unternehmen, um sich der neuen kroatischen Regierung anzun(cid:228)hern, die bereits Zeichen der (cid:214)ffnung hin zur Union gezeigt hat? Soll Kroatien das Phare-Programm umfassend gew(cid:228)hrt werden? Wird die Europ(cid:228)ische Union rasch t(cid:228)tig werden, um die neuen Mehrheitsverh(cid:228)ltnisse in diesem heiklen (cid:220)bergangszeitraum zu unterst(cid:252)tzen? Antwort von Herrn Patten im Namen der Kommission (8. Februar 2000) In der Beurteilung der geopolitischen Bedeutung Kroatiens und der zentralen Rolle, die dieses Land f(cid:252)r die Stabilisierung der gesamten Region spielt, ist sich die Kommission mit dem Herrn Abgeordneten einig. Sie sieht in dem Wahlergebnis und der Art und Weise, in der die Konsultationen verlaufen sind, den Beginn einer neuen Phase in den Demokratisierungsbestrebungen Kroatiens. Die diesbez(cid:252)glichen Erkl(cid:228)rungen und ersten Zusagen der neuen kroatischen F(cid:252)hrung sind (cid:228)u(cid:223)erst ermutigend. Die Kommission ist davon (cid:252)berzeugt, da(cid:223) der neu eingeschlagene Weg, wenn er denn durch konkrete Ma(cid:223)nahmen der neuen Regierung best(cid:228)tigt wird, Kroatien schon bald aus der internationalen Isolierung herausf(cid:252)hren wird, und hofft, da(cid:223) das von den Kroaten so (cid:252)berzeugend gesetzte Zeichen der Demokratisierung anderen L(cid:228)ndern und V(cid:246)lkern der Region als Beispiel dienen m(cid:246)ge. Die Union hat bereits erste politische Signale ausgesendet, um Kroatien zu einer Verbesserung der gegenseitigen Beziehungen zu ermuntern, und wird ihre Bereitschaft bekunden, mit einem demokratischen Kroatien zusammenzuarbeiten. Der Pr(cid:228)sident der Kommission stattete Kroatien am 14. Januar 2000 einen Besuch ab, und das f(cid:252)r die ausw(cid:228)rtigen Beziehungen zust(cid:228)ndige Kommissionsmitglied will sich so bald wie m(cid:246)glich ebenfalls dorthin begeben. Der Rat (cid:132)Allgemeine Angelegenheiten(cid:147) vom 24. Januar 2000 hat den k(cid:252)nftigen kroatischen Ministerpr(cid:228)sidenten zum n(cid:228)chsten Rat (cid:132)Allgemeine Angelegenheiten(cid:147) am 14. Februar 2000 eingeladen und beschlossen, eine gemeinsame beratende Task Force Gemeinschaft/Kroatien ein- zusetzen; ein solches technisches Gremium wird die Kommunikation mit Kroatien merklich verbessern helfen und beim Aufbau engerer Beziehungen zwischen Kroatien und der Gemeinschaft als erstes Hilfsinstrument fungieren. Der Rat er(cid:246)rtert zur Zeit das Mandat dieser Task Force und wird demn(cid:228)chst den Termin f(cid:252)r ihre erste Sitzung festlegen


title: QUESTION ÉCRITE E-2748/99 posée par Gérard Deprez (PPE-DE) à la Commission. Règles communes relatives à un système de compensation pour refus d'embarquement.

eurovoc_concepts:
air transport
application of EU law
consumer information
consumer protection
indemnification
legal process
regulation (EU)
reservation
transport user

text: 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/45 concernant la ma(cid:238)trise des dangers liØs aux accidents majeurs impliquant des substances dangereuses (2), qui a abrogØ la directive 82/501/CEE du Conseil, du 24 juin 1982, concernant les risques d(cid:146)accidents majeurs de certaines activitØs industrielles (3), (cid:224) condition qu(cid:146)il puisse Œtre considØrØ que l(cid:146)installation concernØe rØpond aux dØfinitions figurant aux articles 2 et 3 de la directive 96/82/CE. En ce qui concerne les installations en fonctionnement aprŁs le 1er juillet 1987, ou qui ont ØtØ construites ou autorisØes aprŁs cette date, l(cid:146)article 4 de la directive 84/360/CEE dispose que «l(cid:146)autorisation ne peut Œtre dØlivrØe que lorsque l(cid:146)autoritØ compØtente s(cid:146)est assurØe: 1) que toutes les mesures appropriØes de prØvention de la pollution atmosphØrique, y compris l(cid:146)utilisation de la meilleure technologie disponible, ont ØtØ prises, (cid:224) condition que l(cid:146)application de telles mesures n(cid:146)entra(cid:238)ne pas de coßts excessifs; 2) que l(cid:146)exploitation de l(cid:146)installation n(cid:146)engendrera pas de pollution atmosphØrique d(cid:146)un niveau significatif, en particulier par l(cid:146)Ømission de substances ØnumØrØes (cid:224) l(cid:146)annexe II; 3) qu(cid:146)aucune valeur limite d(cid:146)Ømission applicable ne sera dØpassØe; 4) que toutes les valeurs limites de qualitØ de l(cid:146)air applicables seront prises en compte». Aux termes de l(cid:146)article 12, «les (cid:201)tats membres suivent l(cid:146)Øvolution de la meilleure technologie disponible et de la situation de l(cid:146)environnement. (cid:192) la lumiŁre de cet examen, ils imposent, si nØcessaire, aux installations autorisØes en conformitØ avec la prØsente directive, des conditions appropriØes, compte tenu, d(cid:146)une part, de cette Øvolution et, d(cid:146)autre part, de l(cid:146)opportunitØ de ne pas entra(cid:238)ner de coßts excessifs pour les installations en question, eu Øgard notamment (cid:224) la situation Øconomique des entreprises appartenant (cid:224) la catØgorie considØrØe». En vertu de l(cid:146)article 5 de la directive 96/82/CE, ex-article 3 de la directive 82/502/CEE, l(cid:146)exploitant est tenu de prendre toutes les mesures qui s(cid:146)imposent pour prØvenir les accidents majeurs et pour en limiter les consØquences pour l(cid:146)homme et l(cid:146)environnement. ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 14 de la directive 96/82/CE, ex-article 10 de la directive 82/501/CEE, il doit Øgalement, dŁs que possible aprŁs un accident majeur, en avertir les autoritØs compØtentes et leur communiquer toute information relative aux circonstances de l(cid:146)accident, aux substances dangereuses en cause, aux donnØes disponibles pour Øvaluer les effets de l(cid:146)accident sur l(cid:146)homme et l(cid:146)environnement ainsi qu(cid:146)aux mesures d(cid:146)urgence qui ont ØtØ mises en (cid:156)uvre. De leur c(cid:244)tØ, les autoritØs doivent veiller (cid:224) ce que l(cid:146)exploitant prenne toutes les mesures palliatives nØcessaires. Elles doivent, en outre, recueillir les informations nØcessaires pour une analyse complŁte de l(cid:146)accident en question. (cid:201)tant donnØ qu(cid:146)elle n(cid:146)a pas connaissance de la situation que l(cid:146)Honorable Parlementaire a dØcrite, la Commission prendra les mesures nØcessaires en vue d(cid:146)obtenir de plus amples renseignements (cid:224) ce sujet et de faire respecter la lØgislation communautaire. La protection des travailleurs exposØs (cid:224) des substances chimiques est assurØe au moyen des mesures prØvues par la lØgislation communautaire ayant trait (cid:224) la santØ et (cid:224) la sØcuritØ sur le lieu de travail, dont font partie les directives 80/1107/CEE (4), 89/391/CEE (5), 89/654/CEE (6), 89/655/CEE (6), 89/656/CEE (6), 90/394/CEE (7) et 98/24/CEE (8) du Conseil. ConformØment (cid:224) l(cid:146)article 137 (ex-article 118A) du traitØ CE, ces directives fixent des prescriptions minimales applicables sur le lieu de travail, de sorte que toutes les mesures soient prises afin d(cid:146)Øcarter ou de ma(cid:238)triser de maniŁre satisfaisante les risques d(cid:146)exposition des travailleurs (cid:224) des substances chimiques. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) JO L 188 du 16. 7. 1984. JO L 10 du 14. 1. 1997. JO L 230 du 5. 8. 1982. JO L 327 du 3. 12. 1980. JO L 183 du 29. 6. 1989. JO L 393 du 30. 12. 1989. JO L 196 du 26. 7. 1990. JO L 131 du 5. 5. 1998. (2000/C 330 E/050) QUESTION (cid:201)CRITE E-2748/99 posØe par GØrard Deprez (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: RŁgles communes relatives (cid:224) un systŁme de compensation pour refus d(cid:146)embarquement La Commission pourrait-elle fournir des informations sur le degrØ actuel de mise en (cid:156)uvre des dispositions du rŁglement 295/91 (1) du Conseil, Øtablissant des rŁgles communes relatives (cid:224) un systŁme de compensa- tion pour refus d(cid:146)embarquement dans les transports aØriens rØguliers, et en particulier prØciser: C 330 E/46 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 1. Quels transporteurs aØriens lui ont notifiØ les dispositions qu(cid:146)ils ont mises en place pour respecter les obligations qui leur incombent? 2. 3. Les compensations rØelles re(cid:231)ues par les voyageurs selon ces dispositions? Le degrØ d(cid:146)information effectif disponible dans les agences et/ou les aØroports pour les voyageurs qui se sont vus refuser l(cid:146)embarquement? En outre, sachant que la proposition modifiant ce rŁglement est actuellement bloquØe au Conseil, et vu le degrØ manifestement ØlevØ de non-respect des dispositions prØvues, la Commission compte-t-elle envisager un recours juridique ou une quelconque autre action (cid:224) l(cid:146)Øgard des compagnies aØriennes qui ne les respectent pas, en attendant la mise en place d(cid:146)une rØglementation plus efficace? (1) JO L 36 du 8. 2. 1991, p. 5. RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (21 mars 2000) Le rŁglement (CEE) no 295/91 adoptØ par le Conseil en 1991 prØvoit un systŁme de notification de rŁgles applicables par les transporteurs aØriens au dØpart d(cid:146)un aØroport communautaire en cas de refus d(cid:146)embarquement. Cette notification est adressØe (cid:224) la fois (cid:224) l(cid:146)(cid:201)tat membre concernØ et (cid:224) la Commission. 58 compagnies aØriennes ont procØdØ (cid:224) une telle notification (cid:224) la Commission (voir liste transmise (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire ainsi qu(cid:146)au SecrØtariat gØnØral du Parlement). Le rŁglement prØvoit des seuils de compensation minimale (150 € pour les vols jusqu(cid:146)(cid:224) 3 500 kilomŁtres et 300 € pour les vols de plus de 3 500 kilomŁtres) qui peuvent Œtre limitØs au prix du billet correspondant (cid:224) la destination finale. Par ailleurs, il stipule de maniŁre gØnØrale que les rŁgles applicables par les transporteurs aØriens sont mises (cid:224) la disposition du public dans les agences et les comptoirs d(cid:146)enregis- trement du transporteur. Les transporteurs aØriens ainsi que les agences peuvent choisir les mesures appropriØes pour respecter cette obligation. (cid:192) prØsent le traitØ CE ne prØsente pas pour la Commission un cadre appropriØ pour introduire des poursuites contre un transporteur aØrien en vue d(cid:146)assurer le respect des rŁgles de compensation dans des cas individuels. Comme le rŁglement crØe des droits directement en faveur des passagers, ceux-ci ont la possibilitØ d(cid:146)introduire un recours devant les tribunaux nationaux afin de faire respecter ces droits. La Commission est au courant d(cid:146)un nombre relativement limitØ de procØdures en ce sens. Par ailleurs, les (cid:201)tats membres ont la possibilitØ d(cid:146)introduire des sanctions complØmentaires en cas de violation du rŁglement. En attendant l(cid:146)adoption par le Conseil d(cid:146)une proposition de la Commission modifiant le rŁglement actuel (1) et plus particuliŁrement suite aux dØveloppements divers au niveau technologique (ticket Ølectronique) et au niveau opØrationnel (alliances entre les transporteurs), la Commission a rØcemment entamØ un examen approfondi de l(cid:146)Øtat de l(cid:146)application du rŁglement (CEE) no 295/91. Cet examen devrait aboutir (cid:224) un bilan sur les pratiques suivies par les compagnies aØriennes et les autoritØs nationales dans les (cid:201)tats membres pour assurer l(cid:146)adoption de telles rŁgles et la meilleure protection de passagers et sur l(cid:146)impact des dØveloppements prØcitØs sur l(cid:146)application des rŁgles par les tribunaux nationaux. (1) JO C 351 du 18. 11. 1998. (2000/C 330 E/051) QUESTION (cid:201)CRITE E-2761/99 posØe par Mauro Nobilia (UEN) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Subventionnement des dessertes maritimes insulaires (article 88, paragraphe 2 du traitØ CE relatif (cid:224) l(cid:146)aide C/64/99, ex NN 68/99) ConsidØrant: (cid:129) que ces subventions visent (cid:224) assurer, dans le cadre des dessertes maritimes insulaires, une continuitØ territoriale entre les (cid:238)les et le continent;


title: WRITTEN QUESTION E-2853/99 by Ilda Figueiredo (GUE/NGL) to the Commission. Relocation strategy of the Ford multinational company.

eurovoc_concepts:
Portugal
collective dismissal
employment policy
industrial restructuring
multinational enterprise
transfer of businesses

text: C 219 E/186 Official Journal of the European Communities EN 1. 8. 2000 Answer given by Mrs Reding on behalf of the Commission (11 February 2000) The Commission is collecting the information it needs to answer the question. It will communicate its findings as soon as possible. (2000/C 219 E/240) WRITTEN QUESTION E-2853/99 by Ilda Figueiredo (GUE/NGL) to the Commission (18 January 2000) Subject: Relocation strategy of the Ford multinational company The multinationals(cid:146) strategy of relocation is continuing to affect Portugal and its workers. One of the most recent examples is the case of the US multinational Ford, which, as part of its restructuring policy, now intends to give up its plant in Azambuja and sell it to Opel, thus ceasing to produce its (cid:145)Transit(cid:146) model in Portugal as from the first quarter of 2000. More than 300 jobs are at risk. Can the Commission state what measures it intends to take to oppose Ford(cid:146)s strategy and defend these jobs? Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (16 March 2000) While it regrets the negative social impact of Ford(cid:146)s decision concerning its plant in Azambuja, Portugal, the Commission wishes to remind the Honourable Member that it is not entitled to interfere in business decisions such as the one referred to here, unless Community law has been infringed. At this stage there is nothing to indicate that there has been any infringement (and there is no mention of an infringement in the question). At any rate the Commission wishes to recall that at least three Community directives may be applicable to this case: Council Directive 98/59/EC of 20 July 1998 on the approximation of the laws of the Member States relating to collective redundancies (1), Council Directive 77/187/EEC of 14 February 1977 on the approximation of the laws of the Member States relating to the safeguarding of employees(cid:146) rights in the event of transfers of undertakings, businesses or parts of businesses (2), and Council Directive 94/45/EC of 22 September 1994 on the establishment of a European Works Council or a procedure in Community- informing and scale undertakings and Community-scale groups of undertakings for the purpose of consulting employees (3). (1) OJ L 225, 12. 8. 1998. (2) OJ L 61, 5. 3. 1977 (Directive amended by Directive 98/50/EC (cid:129) OJ L 201, 17. 7. 1998). (3) OJ L 254, 30. 9. 1994. (2000/C 219 E/241) WRITTEN QUESTION E-0032/00 by Anna Karamanou (PSE) to the Commission (19 January 2000) Subject: Nuclear threat of Akkuyu Further to previous questions and ahead of Turkey(cid:146)s final decision on the construction of a nuclear in the earthquake-prone region of Akkuyu, Canadian Federal MPs opposed to Canada(cid:146)s plant


title: PERGUNTA ESCRITA E-2819/99 apresentada por Helle Thorning-Schmidt (PSE) à Comissão. Diferendo entre a França e o Canadá, no âmbito da OMC, decorrente da proibição do amianto.

eurovoc_concepts:
Canada
France
asbestos
common commercial policy
trade dispute

text: C 303 E/116 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/113) PERGUNTA ESCRITA P-2818/99 apresentada por Pietro-Paolo Mennea (ELDR) ao Conselho (10 de Janeiro de 2000) Objecto: Promulga(cid:231)ªo de uma legisla(cid:231)ªo comunitÆria penal contra a dopagem Considerando a cada vez mais ampla difusªo do flagelo da dopagem que afecta o mundo do desporto a n(cid:237)vel profissional, diletante, amador e, infelizmente, tambØm os atletas mais jovens; tendo em conta o abuso de medicamentos que provocam graves preju(cid:237)zos (cid:224) saœde e (cid:224) integridade f(cid:237)sica daqueles que praticam actividades desportivas; tendo em conta os graves riscos que correm os atletas e todos aqueles que os utilizam; tendo em conta que durante todos estes anos o controlo da dopagem no desporto, confiado (cid:224)s vÆrias federa(cid:231)ıes desportivas e (cid:224)s organiza(cid:231)ıes desportivas nacionais e internacionais atravØs dos respectivos organismos de justi(cid:231)a desportiva, nªo tiveram quaisquer efeitos na luta contra este fen(cid:243)meno; tendo em conta a interven(cid:231)ªo regular da magistratura ordinÆria dos vÆrios Estados-membros em muitos casos de dopagem desportiva; tendo em conta as dimensıes preocupantes que tem vindo a assumir o problema da dopagem no mundo desportivo e a necessidade de encontrar uma solu(cid:231)ªo comum em termos legislativos a todos os Estados-membros, Pergunta-se ao Conselho se, no (cid:226)mbito dos seus poderes, tenciona promover a promulga(cid:231)ªo de uma legisla(cid:231)ªo comunitÆria penal, cujos princ(cid:237)pios gerais devam ser adoptados e sejam vinculativos para todos os Estados-membros? Resposta (10/11 de Abril de 2000) O Conselho estÆ consciente do problema que a dopagem representa no mundo desportivo, dando-lhe a maior import(cid:226)ncia. Nªo foi apresentada ao Conselho qualquer iniciativa neste dom(cid:237)nio. (2000/C 303 E/114) PERGUNTA ESCRITA E-2819/99 apresentada por Helle Thorning-Schmidt (PSE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Diferendo entre a Fran(cid:231)a e o CanadÆ, no (cid:226)mbito da OMC, decorrente da proibi(cid:231)ªo do amianto Que informa(cid:231)ıes pode a Comissªo prestar sobre o desfecho do diferendo entre a Fran(cid:231)a e o CanadÆ no (cid:226)mbito da OMC decorrente da proibi(cid:231)ªo, por parte da Fran(cid:231)a, da utiliza(cid:231)ªo de amianto e que medidas tomou em rela(cid:231)ªo a este caso? Resposta dada pelo ComissÆrio Lamy em nome da Comissªo (4 de Fevereiro de 2000) O grupo especial da Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio (OMC) criado em 25 de Novembro de 1998 contra a Comunidade a pedido do CanadÆ sobre a proibi(cid:231)ªo de importar amianto e produtos que contŒm esta subst(cid:226)ncia aplicada por Fran(cid:231)a nªo concluiu os seus trabalhos. Com efeito, a complexidade dos dados cient(cid:237)ficos em causa provocou um atraso considerÆvel. Concretamente, o encontro entre o grupo especial e os peritos, bem como a segunda audiŒncia, s(cid:243) tiveram lugar em Janeiro de 2000, de forma que a apresenta(cid:231)ªo do relat(cid:243)rio do grupo especial nªo estÆ prevista para antes de Maio. Contudo, este atraso comprova a qualidade das provas cient(cid:237)ficas apresentadas pela Comunidade no (cid:226)mbito do lit(cid:237)gio em causa. Com efeito, afigurou-se necessÆrio um esfor(cid:231)o particular neste sentido, devido (cid:224) dimensªo dos riscos em causa para a saœde


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0130/00 esittäjä(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle. OLAF:in hallinnointi.

eurovoc_concepts:
Denmark
European Anti-fraud Office
duties of civil servants
fraud against the EU
non-governmental organisation
renewable energy
suspension of aid

text: 26. 1. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 26 E/13 (2001/C 26 E/015) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0090/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Galician maitokiinti(cid:246) Maatalouden p(cid:228)(cid:228)johtajaksi (cid:228)skett(cid:228)in nimitetty maatalous- ja kalastusasioista vastaavan komission j(cid:228)senen tiedottaja ja korkea-arvoinen edustaja on Galician lehtien mukaan ilmoittanut, ett(cid:228) Galicia ei tule saamaan suurempaa maitokiinti(cid:246)t(cid:228), ja ett(cid:228) alueen on ilmeisesti oltava jopa kiitollinen saadessaan pienen osan Espanjalle t(cid:228)ksi ja seuraaviksi vuosiksi my(cid:246)nnetyst(cid:228) 550 000 tonnin lis(cid:228)yksest(cid:228). N(cid:228)in, vaikka h(cid:228)n, kuten kaikki asiasta vastaavat virkamiehet komissiossa, varmasti tiet(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) alueen maitokiinti(cid:246) on aivan liian pieni. Liian pienen maitokiinti(cid:246)n vuoksi Galician maataloutta ei voida nykyaikaistaa ilman malthusilaista maatilojen alasajoa. N(cid:228)ill(cid:228) tiloilla olisi kuitenkin t(cid:228)ysin mahdollista saavuttaa Euroopan keskiarvoa vastaava tuottavuus ja Galicia voisikin saavuttaa l(cid:228)hes Bretagnen tai Irlannin tasoisen tuotannon. Voiko komissio ilmoittaa t(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa, millaista maaseudun kehitt(cid:228)misen strategiaa voitaisiin soveltaa Galician kaltaiselle alueella, jota estet(cid:228)(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) maidontuotantoa, vaikka se on p(cid:228)(cid:228)asiallisin, selvin ja todellisin mahdollisuus maaseudun kehitt(cid:228)miseksi, kuitenkin siten, ettei muita alueen maatalouden moni- puolistamiseksi toteutettavia toimia heikennet(cid:228)? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2000) joilla edistet(cid:228)(cid:228)n maaseutualueiden Asetukseen maaseudun kehitt(cid:228)misest(cid:228) sis(cid:228)ltyy useita toimenpiteit(cid:228), sopeuttamista ja kehitt(cid:228)mist(cid:228). Aluetta koskevan kehitt(cid:228)misohjelman esitt(cid:228)minen ei kuitenkaan ole komis- sion vaan kansallisten tai alueellisten viranomaisten teht(cid:228)v(cid:228). Kehitt(cid:228)misohjelmassa ehdotetaan kehitys- strategioita ja toimenpiteit(cid:228) niiden toteuttamiseksi keskipitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) siten, ett(cid:228) otetaan huomioon alueen erityinen sosio-ekonominen tilanne. Komission teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on tutkia, vastaavatko tehty analyysi ja ehdotetut toimenpiteet asianmukaisesti alueen rakenneuudistamisen ja uudelleenj(cid:228)rjestelyn vaatimuksiin. Maitokiinti(cid:246)iden osalta arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) pyydet(cid:228)(cid:228)n katsomaan h(cid:228)nen kirjalliseen kysymyk- seens(cid:228) E-91/00 annettua vastausta (1). (1) EYVL C 330 E, 21. 11. 2000. (2001/C 26 E/016) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0130/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jens-Peter Bonde (EDD) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: OLAF:in hallinnointi Aikooko komissio taata, ett(cid:228) virkamiehet eiv(cid:228)t anna syyllisyytt(cid:228) koskevia julkisia lausuntoja, kun kansalli- nen syytt(cid:228)j(cid:228)viranomainen on p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt keskeytt(cid:228)(cid:228) sellaisen tapauksen tutkimisen, jonka UCLAF/OLAF on pannut vireille? Aikooko komissio taata, ett(cid:228) hyv(cid:228)ksytyille hankkeille my(cid:246)nnettyj(cid:228) varoja ei voida j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) maksamatta siksi, ett(cid:228) komissio katsoo varoja tarvittavan muihin hankkeisiin, mik(cid:228)li ei ole aloitettu menettely(cid:228), jolla kyseiset varat vapautettaisiin? N(cid:228)iden kysymysten taustalla on komission k(cid:228)ytt(cid:228)ytyminen Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi -keskusta koskevassa oikeusasiassa, jossa er(cid:228)s komission virkamies julkisesti syytt(cid:228)(cid:228) keskusta petoksesta, vaikka Tanskan talousrikospoliisi on todennut, ettei rikoksesta syytt(cid:228)miselle ole mit(cid:228)(cid:228)n perusteita. C 26 E/14 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 26. 1. 2001 Komissio on my(cid:246)s keskeytt(cid:228)nyt tuen maksamisen joukolle tuensaajia, joista Nordvestjysk Folkecenter on vain yksi yksitt(cid:228)inen sopimuspuoli, ja rankaisee n(cid:228)in ollen yrityksi(cid:228), joilla ei ole mit(cid:228)(cid:228)n osuutta t(cid:228)h(cid:228)n asiaan. Michaele Schreyerin komission puolesta antama t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228) vastaus (27. huhtikuuta 2000) Komission tietoon ei ole tullut, ett(cid:228) joku sen virkamiehist(cid:228) olisi esitt(cid:228)nyt julkisuudessa arvoisan parlamen- tin j(cid:228)senen mainitsemaa tapausta koskevia syyt(cid:246)ksi(cid:228). Euroopan petostentutkimusvirasto (OLAF) on kyll(cid:228)kin ilmoittanut komissiolle, ett(cid:228) sen virkamies on antanut jonka mukaan syytt(cid:228)j(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228) olla nostamatta asiassa syytett(cid:228) on valitettu Tanskan rikosprosessilains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti valtakunnansyytt(cid:228)j(cid:228)lle. lausunnon, Komissio huomauttaa, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)ess(cid:228) tukien maksamisesta on luonnollisesti pyritt(cid:228)v(cid:228) suojaamaan yhteis(cid:246)n taloudelliset edut. My(cid:246)s muut maksut tuensaajille, joiden toiminnassa on havaittu s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jenvastaisuuksia, voidaan tarvittaessa keskeytt(cid:228)(cid:228) tai ne voidaan p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) peri(cid:228) takaisin aiheutetun vahingon korvaamiseksi 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1977 annetun Euroopan yhteis(cid:246)jen yleiseen talousarvioon sovellettavan varainhoitoasetuksen, sen yksityis- kohtaisten soveltamiss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen (1) ja Euroopan yhteis(cid:246)n sek(cid:228) Euratomin perustamissopimuksissa olevien perimismenettely(cid:228) koskevien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten mukaisesti. Lopullista p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) parlamentin j(cid:228)senen mainitsemasta tapauksesta ei ole viel(cid:228) tehty. (1) Komission asetus tiettyjen 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1977 annetun varainhoitoasetuksen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltamista koskevista yksityiskohtaisista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228), EYVL L 315, 16. 12. 1993. (Euratom, EHTY, EY) N:o 3418/93, annettu 9 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1993, (2001/C 26 E/017) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0176/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (31. tammikuuta 2000) Aihe: Rooman kunnan pys(cid:228)k(cid:246)intikielto ja p(cid:228)(cid:228)symaksun periminen Rooman kunta on juhlavuonna p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt est(cid:228)(cid:228) matkailijoita kuljettavien linja-autojen pys(cid:228)k(cid:246)innin kau- pungissa. Lis(cid:228)ksi kunta vaatii niilt(cid:228) p(cid:228)(cid:228)symaksun. T(cid:228)m(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s aiheuttaa varmasti huomattavia menetyksi(cid:228) matkailu- ja kuljetusyrityksille. Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s haittaa Italian lis(cid:228)ksi my(cid:246)s muita eurooppalaisia matkailuyrityksi(cid:228), jotka ovat j(cid:228)rjest(cid:228)neet matkoja Roomaan ennen kunnan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228)? Kuinka komissio aikoo vastata Saksan linja-autoyritt(cid:228)jien yhdistykselt(cid:228) saamaansa vastalauseeseen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (29. maaliskuuta 2000) Rooman keskustan sulkemisen johdosta on saatu kyselyj(cid:228) useilta eri organisaatioilta. Komissio on vastannut Saksan liikenn(cid:246)itsij(cid:246)iden yhdistykselle (BDO) kirjeitse 18. tammikuuta 2000 ja laatii vastausta


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2835/99 från Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen. Områden inom det femte ramprogrammet inom vilka det kan utgå inbjudningar att lämna forskningsförslag.

text: C 303 E/118 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Kommissionen delar parlamentsledamotens oro energif(cid:246)rs(cid:246)rjningss(cid:228)kerheten och anser att denna effekti- vast kan uppn(cid:229)s genom att uppmuntra medlemsstaterna att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en diversifierad blandning av energik(cid:228)llor. Kommissionen planerar d(cid:228)rf(cid:246)r ett omfattande samr(cid:229)dsdokument om en (cid:246)vergripande strategi f(cid:246)r den framtida energif(cid:246)rs(cid:246)rjningen. Avsikten (cid:228)r att analysera utvecklingen avseende importberoende f(cid:246)r alla energik(cid:228)llor, inbegripet kol, i ljuset av klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar och en utvidgad gemenskap. Kommissionen (cid:228)mnar dra ig(cid:229)ng detta f(cid:246)rfarande f(cid:246)re slutet av detta (cid:229)ret. (1) European Union Energy Outlook to 2020 and Economic Foundations for Energy Policy. S(cid:228)rskilda publikationer av GD Energi och transports publikation Energy in Europe. OPOCE (cid:129) ISBN 92-828-7533-4. (2000/C 303 E/116) SKRIFTLIG FR¯GA E-2835/99 fr(cid:229)n Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Omr(cid:229)den inom det femte ramprogrammet inom vilka det kan utg(cid:229) inbjudningar att l(cid:228)mna forskningsf(cid:246)rslag Fastst(cid:228)ller kommissionen (cid:229)r fr(cid:229)n (cid:229)r begr(cid:228)nsningar avseende omr(cid:229)den under det femte ramprogrammet inom vilka det kan utg(cid:229) inbjudningar att l(cid:228)mna forskningsf(cid:246)rslag, och p(cid:229) vilka grunder sker detta i s(cid:229) fall? Fastst(cid:228)lls gr(cid:228)nserna p(cid:229) grund av administrativa f(cid:246)rh(cid:229)llanden eller ekonomiska begr(cid:228)nsningar eller f(cid:246)r att kommissionen anser att de EU-finansierade forskningsprojekten (cid:228)r tillr(cid:228)ckliga f(cid:246)r att ge den omfattande kunskap som beh(cid:246)vs p(cid:229) samtliga omr(cid:229)den som har med klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar att g(cid:246)ra? Svar fr(cid:229)n Philippe Busquin p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 februari 2000) De omr(cid:229)den inom det femte ramprogrammet som (cid:228)r (cid:246)ppna f(cid:246)r forskningsf(cid:246)rslag diskuteras med den r(cid:229)dgivande expertgruppen och programmets f(cid:246)rvaltningskommittØ utifr(cid:229)n den avsatta budgeten och (cid:228)mnenas politiska betydelse. I den aktuella ans(cid:246)kningsomg(cid:229)ngen har man t. ex. p(cid:229) nytt tagit upp delom- r(cid:229)det om att bromsa och m(cid:246)jligg(cid:246)ra anpassning till globala f(cid:246)r(cid:228)ndringar f(cid:246)r att spara tid i arbetet efter Kyoto. (2000/C 303 E/117) SKRIFTLIG FR¯GA E-2838/99 fr(cid:229)n Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: S(cid:228)songsvariationer och regionala variationer i analyser av klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar Vilka studier har genomf(cid:246)rts av kommissionen eller inom forskningsprojekt som kommissionen har finansierat om s(cid:228)songsvariationer och regionala variationer som f(cid:246)rekommer i analyser av naturliga klimatvariationer och klimatf(cid:246)r(cid:228)ndringar? Svar fr(cid:229)n Philippe Busquin p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 februari 2000) Flera nya och aktuella projekt tar upp s(cid:228)songsbetonade och regionala klimatvariationer. Genom olika projekt inom det fj(cid:228)rde ramprogrammet har man utvecklat en unik f(cid:246)rm(cid:229)ga att g(cid:246)ra prognoser och f(cid:246)r f(cid:246)rsta g(cid:229)ngen kunnat f(cid:246)ruts(cid:228)ga fenometet El Nino och dess verkningar i Europa. (t. ex. Provost och Demeter)


title: PREGUNTA ESCRITA E-2754/99 de Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) a la Comisión. Apoyo a las medidas para combatir la drogodependencia entre los jóvenes.

eurovoc_concepts:
East Midlands
European social policy
United Kingdom
drug addiction
youth policy

text: C 303 E/104 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 La Repœblica Checa no puede optar al apoyo prestado por Interreg II, ya que esta iniciativa comunitaria solamente financia el gasto contra(cid:237)do en los Estados miembros. Las medidas financiadas por ella se coordinan sin embargo estrechamente con las actividades de PHARE. La Repœblica Checa se beneficia indirectamente de ello, a travØs por ejemplo de una reducci(cid:243)n de los niveles de contaminaci(cid:243)n en sus r(cid:237)os, bosques o aire o a travØs de medidas tomadas bajo Interreg II en el lado alemÆn o austr(cid:237)aco de la frontera. Finalmente, la Repœblica Checa se ha beneficiado de varios programas para distintos pa(cid:237)ses en el Æmbito del medio ambiente, en especial los proyectos del TriÆngulo Negro, centrados principalmente en pequeæos proyectos de demostraci(cid:243)n dirigidos a mejorar la calidad del medio ambiente en la parte checa y polaca del TriÆngulo Negro. (2000/C 303 E/099) PREGUNTA ESCRITA E-2746/99 de Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) y Christos Folias (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Nombramiento de un director general de nacionalidad griega en la Comisi(cid:243)n Europea La Comisi(cid:243)n Europea tiene repartido su Æmbito de competencias entre 36 Direcciones Generales y Servicios, al frente de los cuales se ha puesto (cid:129)tras los œltimos cambios(cid:129) a 8 ciudadanos britÆnicos, 7 franceses, 6 alemanes, 4 italianos, 3 daneses, 2 espaæoles y un neerlandØs, sueco, finlandØs, belga y luxemburguØs, respectivamente. Grecia (al igual que otros dos pa(cid:237)ses pequeæos) no contarÆ a partir del 1. 1. 2000 con ningœn ciudadano propio entre los 36 Directores Generales o Jefes de Servicio, lo que no ocurr(cid:237)a hasta el cese (cid:129)mÆs bien injustificado, como queda probado(cid:129) del œnico Director General de nacionalidad griega, el Sr. Spiros Pappas. ¿Puede ofrecerse una explicaci(cid:243)n de este trato desigual, desfavorable para Grecia, Portugal e Irlanda y favorable a ciertos pa(cid:237)ses grandes, especialmente a Gran Bretaæa? ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n Europea si en el futuro inmediato habrÆ algœn Jefe o Director General de nacionalidad griega al frente de alguno de sus Servicios o Direcciones Generales? En caso afirmativo, ¿en cuÆl de ellos, exactamente? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (24 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n ha tomado nota de la preocupaci(cid:243)n expresada por Sus Seæor(cid:237)as, si bien no es exacto afirmar que el trato en cualquiera de los asuntos planteados en su pregunta haya sido injusto o discriminatorio. La Comisi(cid:243)n reafirma su ambici(cid:243)n, reflejada en su decisi(cid:243)n del 8 de diciembre de 1999 sobre nombramientos en los puestos directivos de nivel superior de la Comisi(cid:243)n, de basar los nombramientos en los mØritos y mantener al mismo tiempo un equilibrio amplio de las nacionalidades de todos los Estados miembros en todos los niveles del personal dentro de la instituci(cid:243)n, con el fin de garantizar la diversidad cultural y la cohesi(cid:243)n esenciales de la funci(cid:243)n pœblica europea. Para ello, la Comisi(cid:243)n ha declarado explicitamente su intenci(cid:243)n de que nombrar en calidad de Directores Generales, Directores o cargos similares en el grado A1 a funcionarios convenientemente cualificados de todas las nacionalidades de los Estados miembros. Al igual que ocurre en los sistemas de nombramientos de la funci(cid:243)n pœblica de todas las instituciones, la Comisi(cid:243)n nunca estÆ en condiciones de afirmar quØ persona de quØ nacionalidad serÆ nombrada para quØ puesto de jefe de servicio antes de que finalicen los procedimientos de nombramiento pertinentes. (2000/C 303 E/100) PREGUNTA ESCRITA E-2754/99 de Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Apoyo a las medidas para combatir la drogodependencia entre los j(cid:243)venes La zona rural oriental de Northamptonshire es una zona relativamente pr(cid:243)spera de las East Midlands, pero se ve afectada por un grave problema de consumo de drogas entre la juventud. El Gobierno britÆnico ha 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 303 E/105 optado por no incluir esta zona en sus propuestas de asignaci(cid:243)n de Fondos estructurales y, al parecer, los fondos disponibles en el marco del Plan de acci(cid:243)n de la UE contra la drogodependencia han sido asignados a proyectos profesionales de gran escala con una dimensi(cid:243)n comunitaria. En consecuencia, ¿quØ tipo de ayuda prÆctica, financiera o de otro tipo puede ofrecer la Comisi(cid:243)n a un grupo de habitantes de la zona comprometidos con atajar este grave y creciente problema? Respuesta del Comisario Vitorino en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n reconoce que las comunidades locales son un recurso importante en los esfuerzos para combatir el problema de la droga. QuizÆs la mejor posibilidad de que los habitantes de esta zona rural de Northamptonshire reciban apoyo prÆctico para sus actividades ser(cid:237)a ponerse en contacto con una organizaci(cid:243)n nacional como, por ejemplo, la ADFAM (National Helpline for Families and Friends of Drug Users: servicio nacional de ayuda para familias y amigos de drogadictos). Ellos podr(cid:237)an compartir su experiencia con los habitantes de Northamptonshire y facilitarles informaci(cid:243)n sobre proyectos similares en otras partes de Europa. La ADFAM es miembro de una red de servicios de ayuda europeos financiados por el programa de la CE para combatir la droga, que ha sido la principal fuente de financiaci(cid:243)n comunitaria para combatir la droga en 1996-2000. El programa financi(cid:243) la creaci(cid:243)n y el trabajo prÆctico de muchas de estas redes europeas as(cid:237) como proyectos de prevenci(cid:243)n de dimensi(cid:243)n europea. Muchas redes ofrecen consejos œtiles y apoyan actividades locales. TambiØn comparten informaci(cid:243)n sobre las mejores prÆcticas de prevenci(cid:243)n. Actual- mente la Comisi(cid:243)n estudia la posibilidad de prolongar el programa comunitario de prevenci(cid:243)n por dos aæos. La informaci(cid:243)n sobre proyectos europeos evaluados de reducci(cid:243)n de la demanda de drogas estÆ tambiØn disponible en el sitio de Internet del Observatorio Europeo de las Drogas y las Toxicoman(cid:237)as (http:// www. emcdda. org/). Se trata de un instrumento valioso para aprender de la experiencia de proyectos similares en otras zonas de la Comunidad. TambiØn se financian proyectos innovadores con un alto grado de implicaci(cid:243)n comunitaria local a travØs de la iniciativa comunitaria sobre empleo (por ejemplo, Integra y YOUTHSTART). La iniciativa de empleo quiere ayudar a las personas con dificultades especiales para encontrar o conservar un trabajo conveniente. Aunque esta iniciativa no se destine espec(cid:237)ficamente a la droga, los proyectos financiados tienen a menudo una gran influencia preventiva. La mayor(cid:237)a de los proyectos de empleo concluirÆn en el aæo 2000 pero el planteamiento preventivo e innovador continuarÆ en la nueva iniciativa comunitaria EQUAL durante el per(cid:237)odo 2000-06. La informaci(cid:243)n sobre el proyecto puede encontrarse en el sitio Internet www. europs. be. (2000/C 303 E/101) PREGUNTA ESCRITA E-2757/99 de Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Simplificaci(cid:243)n administrativa La Comisi(cid:243)n present(cid:243) el 29 de abril de 1999 al Consejo un Plan de Acci(cid:243)n que en su d(cid:237)a fue respaldado por todos los Estados miembros para mejorar el entorno administrativo de las empresas y eliminar las cargas innecesarias que limitan la competitividad de las empresas europeas. ¿Puede la Comisi(cid:243)n informar sobre las respuestas que la iniciativa de la Comisi(cid:243)n ha tenido en los diferentes Estados miembros a este respecto? ¿QuØ medidas concretas han adoptado para mejorar las competitividad de las empresas?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2853/99 af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen. Den multinationale virksomhed Ford's udflytningsstrategi.

text: C 219 E/186 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 1. 8. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (11. februar 2000) Kommssionen er i f(cid:230)rd med at indhente de oplysninger, der er nłdvendige for at besvare spłrgsm(cid:229)let, og skal meddele resultatet af sine efterforskninger, s(cid:229) snart det foreligger. (2000/C 219 E/240) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2853/99 af Ilda Figueiredo (GUE/NGL) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Den multinationale virksomhed Ford(cid:146)s udflytningsstrategi i Portugal, hvor is(cid:230)r Fłlgerne af de multinationale virksomheders udflytningspolitik m(cid:230)rkes fortsat arbejdstagerne rammes. Et af de nyligste eksempler herp(cid:229) er den nordamerikanske multinationale virk- somhed Ford(cid:146)s omstruktureringspolitik, som g(cid:229)r ud p(cid:229) at lukke fabrikken i Azambuja, s(cid:230)lge den til Opel og indstille montagen af bilmodellen »Transit« i Portugal i lłbet af fłrste kvartal af 2000. Dermed trues 300 arbejdspladser. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tage for at s(cid:230)tte en stopper for Ford(cid:146)s strategi og beskytte de truede arbejdspladser? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (16. marts 2000) Kommissionen m(cid:229), idet den i łvrigt beklager de negative sociale virkninger af den beslutning, Ford har meddelt vedrłrende firmaets fabrik i Azambuja, Portugal, minde det (cid:230)rede medlem om, at den ikke har befłjelser til at intervenere i forbindelse med beslutninger truffet i virksomhederne, s(cid:229)ledes som det (cid:230)rede medlem łnsker, medmindre det skulle vise sig, at f(cid:230)llesskabsretten ikke er blevet overholdt. Der er p(cid:229) dette stadium og i forespłrgselen intet, der tyder p(cid:229), at der skulle v(cid:230)re sket en overtr(cid:230)delse. For alle tilf(cid:230)ldes skyld głr Kommissionen opm(cid:230)rksom p(cid:229), at der i det konkrete tilf(cid:230)lde kan v(cid:230)re tale om juli 1998 om tiln(cid:230)rmelse af mindst tre f(cid:230)llesskabsdirektiver, nemlig: R(cid:229)dets direktiv 98/59/EF af 20. medlemsstaternes lovgivninger vedrłrende kollektive afskedigelser (1), R(cid:229)dets direktiv 77/187/E(cid:216)F af 14. februar 1997 om tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om varetagelse af arbejdstagernes rettigheder i forbindelse med overfłrsel af virksomheder, bedrifter eller dele af bedrifter (2), og R(cid:229)dets direktiv 94/45/EF af 22. september 1994 om indfłrelse af europ(cid:230)iske samarbejdsudvalg eller en procedure i f(cid:230)llesskabsvirksomheder og f(cid:230)llesskabskoncerner med henblik p(cid:229) at informere og hłre arbejdstagerne (3). (1) (2) (3) EFT L 225 af 12. 8. 1998. EFT L 61 af 5. 3. 1977 (direktiv revideret ved direktiv 98/50/EF (cid:129) EFT L 201 af 17. 7. 1998). EFT L 254 af 30. 9. 1994. (2000/C 219 E/241) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0032/00 af Anna Karamanou (PSE) til Kommissionen (19. januar 2000) Om: Det farlige atomkraftv(cid:230)rk i Akkuyu Jeg vil her fłlge tidligere spłrgsm(cid:229)l op og henvise til, at canadiske parlamentarikere efter Tyrkiets endelige afgłrelse om at opfłre et atomkraftv(cid:230)rk i jordsk(cid:230)lvsomr(cid:229)det Akkuyu har forelagt nye oplysninger, og at


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2757/99 esittäjä(t): Concepció Ferrer (PPE-DE) komissiolle. Hallinnollinen yksinkertaistaminen.

eurovoc_concepts:
EU programme
European undertaking
administrative formalities

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/105 kyseist(cid:228) piirikuntaa rakennerahastoista tukea saaviin alueisiin. Toisaalta rahoitus, jota on saatavissa EU:n toimintaohjelmasta huumeriippuvuuden torjumiseksi, on n(cid:228)ht(cid:228)v(cid:228)sti tarkoitettu laajamittaisiin ammattimai- siin projekteihin EU-tasolla. Mit(cid:228) k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n tukea, joko taloudellisessa muodossa tai muutoin, voi komissio t(cid:228)ten tarjota paikallisille asukkaille, jotka taistelevat t(cid:228)t(cid:228) vakavaa ja yh(cid:228) kasvavaa ongelmaa vastaan? Ant(cid:243)nio Vitorinon komission puolesta antama vastaus (15. helmikuuta 2000) Komissio toteaa, ett(cid:228) paikallisyhteis(cid:246)t muodostavat t(cid:228)rke(cid:228)n voimavaran huumeiden vastaisessa taistelussa. Saadakseen k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n tukea toiminnalleen it(cid:228)isen Northamptonshiren maaseudun asukkaiden olisi ehk(cid:228) parasta ottaa yhteytt(cid:228) johonkin kansalliseen j(cid:228)rjest(cid:246)(cid:246)n, kuten ADFAMiin (National Helpline for Families and Friends of Drug Users). J(cid:228)rjest(cid:246) voi kertoa kokemuksistaan ja antaa tietoja vastaavanlaisista hankkeista muualla Euroopassa. ADFAM on osa Euroopan huumepuhelinverkostoa, jota rahoitetaan huumausaineiden v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n ehk(cid:228)i- semist(cid:228) koskevasta yhteis(cid:246)n toimintaohjelmasta. T(cid:228)m(cid:228) ohjelma on ollut t(cid:228)rkein yhteis(cid:246)n rahoituksen l(cid:228)hde huumeiden v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n ehk(cid:228)isemisess(cid:228) vuosina 1996(cid:129)2000. Ohjelmasta on my(cid:246)nnetty rahoitusta monen eurooppalaisen verkoston perustamiseen ja k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)n toimintaan sek(cid:228) Euroopan laajuisiin ennal- taehk(cid:228)iseviin projekteihin. Monet verkostot antavat paikallista toimintaa varten hy(cid:246)dyllisi(cid:228) neuvoja ja tukea. Ne jakavat my(cid:246)s kokemusper(cid:228)ist(cid:228) tietoa parhaista toimintamenetelmist(cid:228) huumeiden vastaisessa toiminnassa. Komissio tutkii parhaillaan mahdollisuutta pident(cid:228)(cid:228) huumausaineiden v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n ehk(cid:228)ise- mist(cid:228) koskevaa yhteis(cid:246)n toimintaohjelmaa kahdella vuodella. Tietoja arvioiduista huumausaineiden kysynn(cid:228)n v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) koskevista hankkeista saa my(cid:246)s internetist(cid:228) Euroopan huumausaineiden ja niiden v(cid:228)(cid:228)rink(cid:228)yt(cid:246)n seurantakeskuksen sivuilta (http://www. emcdda. org/). T(cid:228)m(cid:228) on arvokas l(cid:228)hde hankittaessa tietoja muualla yhteis(cid:246)ss(cid:228) toteutetuista hankkeista saaduista koke- muksista. Innovatiivisia hankkeita, joihin paikallinen yhteis(cid:246) osallistuu aktiivisesti, rahoitetaan my(cid:246)s yhteis(cid:246)n ty(cid:246)lli- syysaloitteesta (esim. Integra ja Youthstart). Ty(cid:246)llisyysaloitteen tavoitteena on auttaa erityisist(cid:228) ongelmista k(cid:228)rsivi(cid:228) ihmisi(cid:228) l(cid:246)yt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n tai s(cid:228)ilytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n heille soveltuva ty(cid:246)paikka. Vaikka ty(cid:246)llisyysaloite ei keskityk(cid:228)(cid:228)n huumeongelmaan, rahoitetuilla hankkeilla on usein merkitt(cid:228)v(cid:228) ehk(cid:228)isev(cid:228) vaikutus. Useimmat ty(cid:246)llisyys- aloitteen hankkeet p(cid:228)(cid:228)ttyv(cid:228)t vuoden 2000 aikana. Ehk(cid:228)isev(cid:228)(cid:228) ja innovatiivista l(cid:228)hestymistapaa toteutetaan kuitenkin yhteis(cid:246)n uudessa EQUAL-aloitteessa vuosina 2000(cid:129)2006. Hankkeesta saa tietoja ty(cid:246)llisyys- aloitteen internet-sivuilta www. europs. be. (2000/C 303 E/101) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2757/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Hallinnollinen yksinkertaistaminen Komissio esitti 29. huhtikuuta 1999 neuvostolle toimintaohjelman, jota kaikki j(cid:228)senvaltiot aikanaan tukivat parantaakseen yritysten hallintoymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) ja poistaakseen tarpeettomat rasitteet, jotka rajoittavat euroop- palaisten yritysten kilpailukyky(cid:228). Voiko komissio antaa tietoja vastauksista, konkreettisia toimenpiteit(cid:228) on toteutettu yritysten kilpailukyvyn parantamiseksi? joihin komission aloite on johtanut eri j(cid:228)senvaltioissa? Mit(cid:228) C 303 E/106 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) J(cid:228)senvaltioiden 29. huhtikuuta 1999 hyv(cid:228)ksym(cid:228)ss(cid:228) yritt(cid:228)jyytt(cid:228) ja kilpailukyvyn edist(cid:228)mist(cid:228) koskevassa toimintaohjelmassa mainitaan, ett(cid:228) komissio laatii s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti raportteja saavutetusta edistyksest(cid:228). Koska toimen kehitt(cid:228)minen on komissiolta ja j(cid:228)senvaltioilta meneill(cid:228)(cid:228)n, komissio ei voi esitt(cid:228)(cid:228) ensimm(cid:228)ist(cid:228) raporttia ennen Ranskan puheenjohtajakauden p(cid:228)(cid:228)ttymist(cid:228) neuvostossa eli vuoden 2000 loppua. N(cid:228)in liian aikaista tehd(cid:228) ensiarviointia. Komissio kehitt(cid:228)(cid:228) kuitenkin parhaillaan yhteisty(cid:246)ss(cid:228) eri ollen olisi j(cid:228)senvaltioiden kanssa kahdenv(cid:228)lisi(cid:228) yhteyksi(cid:228) toteutettujen toimenpiteiden moitteettoman seurannan aikaan saamiseksi. (2000/C 303 E/102) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2758/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Kiinan liittyminen WTO:hon Yhdysvallat ja Kiina ovat hiljattain tehneet kahdenv(cid:228)lisen sopimuksen ehdoista, jotka koskevat Kiinan liittymist(cid:228) WTO:hon. Kun otetaan huomioon vaikutukset, joita t(cid:228)ll(cid:228) sopimuksella voi olla eurooppalaisen tekstiili- ja vaatetusalan kannalta, koska Kiina on vaatetusalalla maailman suurin ja tekstiilien alalla toiseksi suurin viej(cid:228), voiko komissio esitt(cid:228)(cid:228) arvion edell(cid:228) mainitun sopimuksen vaikutuksista Euroopan tekstiili-, vaatetus- ja nahka-alojen kannalta? Miten komissio aikoo hoitaa Euroopan unionin ja Kiinan kahdenv(cid:228)liset neuvottelut, jotka liittyv(cid:228)t t(cid:228)m(cid:228)n liittymiseen WTO:hon kyseisill(cid:228) aloilla? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2000) Yhdysvaltojen ja Kiinan sopimus Kiinan liittymisest(cid:228) Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)(cid:246)n WTO:hon kuvastaa n(cid:228)iden sopimuspuolten kahdenv(cid:228)list(cid:228) n(cid:228)kemyst(cid:228). Liittymisen lopullisista ehdoista p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n WTO:ssa, erityisesti Kiinan liittymisp(cid:246)yt(cid:228)kirjaa k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) ty(cid:246)ryhm(cid:228)ss(cid:228). Komission k(cid:228)sitys Yhdysvaltojen ja Kiinan sopimuksesta tekstiili- ja vaatetusalan osalta on, ett(cid:228) Yhdysvallat on my(cid:246)nt(cid:228)nyt Kiinalle tekstiili- ja vaatetustuotteita koskevan WTO-sopimuksen mukaiset edut liittymisp(cid:228)i- v(cid:228)st(cid:228) alkaen, mukaan lukien 1. tammikuuta 2005, joka on asetettu m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)p(cid:228)iv(cid:228)ksi soveltamisalan ulotta- miselle kaikkiin tekstiili- ja vaatetustuotteita koskevan sopimuksen alaisiin tuotteisiin. Lis(cid:228)ksi Yhdysvaltojen ja Kiinan sopimuksessa ehdotetaan, ett(cid:228) Yhdysvalloilla ja muilla WTO:n j(cid:228)senill(cid:228) olisi 1. p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) tammikuuta 2005 alkaen nelj(cid:228)n vuoden ajan k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228)(cid:228)n erityinen suojalauseke, joka koskee tekstiili- ja vaatetustuotteiden tuontia Kiinasta. T(cid:228)m(cid:228) suojalauseke vastaa pitk(cid:228)lti Yhdysvaltojen ja Kiinan voimassa olevan kahdenv(cid:228)lisen tekstiilisopimuksen suojalausekem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228). Yleisesti ottaen komissio suhtautuu Yhdysvaltojen ja Kiinan sopimukseen my(cid:246)nteisesti ja pit(cid:228)(cid:228) sit(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) askeleena kohti Kiinan WTO-j(cid:228)senyytt(cid:228). Sopimuksessa k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n Kiinan liittymist(cid:228) WTO:hon kuitenkin vain Yhdysvaltojen n(cid:228)k(cid:246)kulmasta eik(cid:228) siihen ole sis(cid:228)llytetty kaikkia yhteis(cid:246)n painopistealueita. Kiinan WTO-j(cid:228)senyyteen liittyy viel(cid:228) kysymyksi(cid:228), jotka Kiinan ja yhteis(cid:246)n on ratkaistava kahdenv(cid:228)lisiss(cid:228) jatkoneuvotteluissa. Kiina on yhteis(cid:246)n suurin tekstiili- ja vaatetustuotteiden toimittaja, johon sovelletaan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisi(cid:228) rajoituksia, ja Kiinan vuosittaisen tuonnin arvo on noin 7 miljoonaa euroa. Tekstiili- ja vaatetustuotteita koskevan sopimuksen soveltaminen Kiinaan merkitsisi kilpailun kiristymist(cid:228), ei ainoastaan eurooppalaisen teollisuu- den kannalta vaan erityisesti my(cid:246)s niiden viejien kesken, jotka toimittavat yhteis(cid:246)(cid:246)n alemman hintaluokan tekstiili- ja vaatetustuotteita. Kiina on my(cid:246)s eritt(cid:228)in laaja mahdollinen markkina-alue tekstiili- ja vaatetus- teollisuudelle. Yhteis(cid:246)n vienti Kiinaan on kuitenkin vain noin 300 miljoonaa euroa vuodessa, mik(cid:228) johtuu


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2805/99 von Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) an die Kommission. Gemeinschaftsinitiative EQUAL.

eurovoc_concepts:
EU initiative
equal treatment
labour market

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/135 (2000/C 280 E/146) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2805/99 von Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Gemeinschaftsinitiative EQUAL (18. Januar 2000) Im Zeitraum 2000-2006 wird es eine einzige Gemeinschaftsinitiative mit dem Namen EQUAL geben, die Ma(cid:223)nahmen in den Bereichen neue Technologien und Besch(cid:228)ftigung umfa(cid:223)t. Dadurch wurde die Zahl der Gemeinschaftsinitiativen von 13 f(cid:252)r den Haushaltszeitraum 1994-99 auf vier f(cid:252)r den Zeitraum 2000-2006 reduziert. EQUAL, eine Gemeinschaftsinitiative, deren Ziel die transnationale Zusammenarbeit bei der F(cid:246)rderung neuer Methoden zur Bek(cid:228)mpfung von Diskriminierungen und Ungleichheiten am Arbeitsmarkt ist, beruht auf fr(cid:252)heren Erfahrungen. Kann die Kommission mitteilen, wie diese Initiative aufgeteilt ist, um alle die Arbeitswelt beeinflussenden Aspekte abzudecken, welche Anforderungen f(cid:252)r eine F(cid:246)rderung gestellt werden und in welcher Form die Staaten Vorschl(cid:228)ge f(cid:252)r ein Programm einer Gemeinschaftsinitiative vorlegen m(cid:252)ssen? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (10. Februar 2000) Der Vorschlag f(cid:252)r eine Mitteilung zur Gemeinschaftsinitiative EQUAL (1) wird zur Zeit vom Parlament gepr(cid:252)ft. Equal soll durch die Schaffung von Entwicklungspartnerschaften (cid:246)ffentliche und private Organisationen in einem bestimmten Gebiet zusammenf(cid:252)hren, die innovatorische L(cid:246)sungen f(cid:252)r die in der Arbeitswelt bestehenden Probleme anbieten k(cid:246)nnen. Die Anforderungen f(cid:252)r eine F(cid:246)rderung werden in den jeweiligen nationalen operativen Programmen festgelegt. Allerdings wird die Kommission darauf achten, da(cid:223) auch kleinere Projektentwickler an den zu bildenden Entwicklungspartnerschaften mitwirken. Die Mitgliedstaaten m(cid:252)ssen ihre Vorschl(cid:228)ge nach Artikel 21 der Verordnung (EG) Nr 1260/1999 des Rates vom 21. Juni 1999 mit allgemeinen Vorschriften f(cid:252)r die Strukturfonds (2) vorlegen, wobei die Vorschl(cid:228)ge mit den von der Kommission verabschiedeten Leitlinien in Einklang stehen m(cid:252)ssen. Der Mitgliedstaat sorgt anhand konkreter Vorschl(cid:228)ge im operativen Programm f(cid:252)r die Umsetzung dieser Leitlinien entsprechend der Realit(cid:228)t auf dem Arbeitsmarkt des jeweiligen Landes und konkret f(cid:252)r die Auswahl der besch(cid:228)ftigungs- wichtigen Themen im Rahmen der Initiative. (1) KOM(1999) 476 endg. (2) ABl. L 161 vom 26. 6. 1999. (2000/C 280 E/147) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2808/99 von Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Europ(cid:228)ische Rechtsvorschriften (cid:252)ber die Kennzeichnung mit Fl(cid:252)ssiggas betriebener Kfz Die Berufsfeuerwehr in Frankreich weist darauf hin, da(cid:223) mit Fl(cid:252)ssiggas betriebene Kraftfahrzeuge (cid:129) im Brandfall (cid:129) eine gr(cid:246)(cid:223)ere Gefahr darstellen. In Frankreich ist es nunmehr unumstritten, da(cid:223) die Bev(cid:246)lke- rung (cid:252)ber die besonderen Gefahren, die mit diesem Kraftstoff verbunden sind, informiert werden mu(cid:223)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2841/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Ensisijaiset arktisiin ja napaseudun alueisiin liittyvät tutkimustehtävät.

eurovoc_concepts:
EU research policy
climate change
polar region
stratospheric pollution

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/145 (2000/C 280 E/161) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2841/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Ensisijaiset arktisiin ja napaseudun alueisiin liittyv(cid:228)t tutkimusteht(cid:228)v(cid:228)t Mitk(cid:228) arktisiin ja napaseudun alueisiin liittyv(cid:228)t tutkimusteht(cid:228)v(cid:228)t Euroopan komission virkamiehet tai heid(cid:228)n neuvonantajansa ovat m(cid:228)(cid:228)ritelleet ensisijaisiksi? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Napaseudun (pohjois- ja etel(cid:228)navan) alueisiin liittyv(cid:228)t tutkimusteht(cid:228)v(cid:228)t kuvataan ty(cid:246)ohjelmassa painopis- teen 2. 1. 4 Ilmaston vaihtelut ja (cid:228)kkin(cid:228)iset ilmastonmuutokset yhteydess(cid:228) (esim. hydrologinen kierto, sen yhteydet napaseutujen prosesseihin, sen muutosten kvantifiointi ja vaikutukset kryosf(cid:228)(cid:228)riin sek(cid:228) vuorovai- kutus kryosf(cid:228)(cid:228)rin kanssa). Lis(cid:228)ksi stratosf(cid:228)(cid:228)rin otsonia ja pohjoisnapaan kohdistuvia ilmastovaikutuksia koskeva tutkimus on edelleen t(cid:228)rke(cid:228) tutkimusalue (esim. Theseo: Third European stratospheric experiment on ozone). (2000/C 280 E/162) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2843/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Ilmastonmuutokset ja ilmastollinen vaihtelu Euroopan mantereella Millaisen prioriteetin saa tutkimusteht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n 2. 1. 4 (cid:129) ilmastollinen vaihtelu ja jyrk(cid:228)t ilmastonmuutokset (cid:129) kuuluva sellaisten ilmastonmuutosten tutkiminen, joilla on vaikutusta Euroopan mantereella tapahtuvaan vaihteluun (vuoret ja j(cid:228)rvet mukaan lukien). (2000/C 280 E/163) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2844/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: EU:n tukema ilmastonmuutoksen tutkimus Onko komissio analysoinut mill(cid:228)(cid:228)n tavalla, miss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin EU:n tukemassa ilmastonmuutoksen ja sen tulevien vaikutusten tutkimuksessa on otettu huomioon Euroopan mantereen suuri yhten(cid:228)inen maa-alue, jolla on merkityst(cid:228) suurimmalle osalle EU:n kansalaisista? Philippe Busquin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2843/99 ja E-2844/99 (14. helmikuuta 2000) Alue (cid:148)Ilmaston vaihtelut ja (cid:228)kkin(cid:228)iset ilmastonmuutokset(cid:148) koskee my(cid:246)s ilmastonmuutosten ja niiden vaikutusten ymm(cid:228)rt(cid:228)mist(cid:228) Euroopan manneralueilla sek(cid:228) menneisyydess(cid:228) ett(cid:228) tulevaisuudessa. Esimerkiksi hydrologisen kierron muutokset ja sen vaikutukset geosf(cid:228)(cid:228)riin ja biosf(cid:228)(cid:228)riin ovat t(cid:228)rkeit(cid:228) tutkimuskohteita


title: PERGUNTA ESCRITA E-2767/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Apoio a embarcações de navegação interior com tonelagem inferior a 1000.

eurovoc_concepts:
common transport policy
inland waterway fleet

text: C 303 E/108 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 24. 10. 2000 trŒs vezes por ano, de acordo com um calendÆrio que tem em conta os progressos das negocia(cid:231)ıes com a Organiza(cid:231)ªo Mundial do ComØrcio (OMC) e as negocia(cid:231)ıes do acordo que estabelece uma Zona de ComØrcio Livre das AmØricas (ZCLA). Nªo Ø poss(cid:237)vel prever quanto tempo durarªo as negocia(cid:231)ıes com o Mercosul. (2000/C 303 E/104) PERGUNTA ESCRITA E-2767/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Apoio a embarca(cid:231)ıes de navega(cid:231)ªo interior com tonelagem inferior a 1000 Quando intensivamente utilizada pela navega(cid:231)ªo interior, a rede europeia de vias navegÆveis representa um contributo importante e ecol(cid:243)gico para a resolu(cid:231)ªo do problema da mobilidade. Uma ampla rede de vias navegÆveis devidamente mantidas pode constituir um trunfo importante para canalizar parte do transporte rodoviÆrio para as vias navegÆveis. Contudo, para alØm de uma boa infra-estrutura, Ø igualmente necessÆria uma frota desenvolvida. Nesse contexto, a Uniªo Europeia optou sobretudo por um aumento de escala, como resultado de um programa de 10 anos de saneamento em larga escala (regime de desmantelamento e regra «velho por novo»). Uma directiva de 1996 veio ainda p(cid:244)r termo ao sistema de rota(cid:231)ªo, o que levou a uma descida acentuada dos pre(cid:231)os dos fretes. Apesar do aumento de produtividade, os fretes com embarca(cid:231)ıes de tonelagem inferior a 1000 deixaram de ser rentÆveis. Nªo obstante, a conserva(cid:231)ªo de uma frota suficientemente grande de embarca(cid:231)ıes de tonelagem inferior a 1000 carece de maior aten(cid:231)ªo. Sobretudo as embarca(cid:231)ıes «spitsen» (de 350 a 400 toneladas) e «kempenaars» (com um tamanho mÆximo de 60 x 60 x 2,50 m) sªo particularmente aptas para o abastecimento de grande parte do interior de determinados portos, sobretudo atravØs de pequenas vias navegÆveis. O mesmo se passa quando estejam em causa quantidades relativamente pequenas de mercadorias. Qual a sua posi(cid:231)ªo no que toca (cid:224) manuten(cid:231)ªo de uma frota suficientemente grande de embarca(cid:231)ıes 1. de tonelagem inferior a 1000? Que esfor(cid:231)os estÆ disposta a envidar no sentido viabilizar este tipo de navega(cid:231)ªo interior e de 2. integrar esta pol(cid:237)tica num esfor(cid:231)o de atenua(cid:231)ªo do problema da mobilidade nas rodovias? Resposta dada pela ComissÆria L. de Palacio em nome da Comissªo (3 de Mar(cid:231)o de 2000) 1. A manuten(cid:231)ªo de uma frota de embarca(cid:231)ıes com tonelagem inferior a 1000 na navega(cid:231)ªo interior compete aos operadores do sector. A Comissªo nªo tem, por conseguinte, posi(cid:231)ªo na matØria, embora constate que a frota de pequenas embarca(cid:231)ıes de menos de 650 toneladas representa ainda 40 % das frotas comunitÆrias. 2. A nova pol(cid:237)tica de capacidade comunitÆria aplicada desde Abril de 1999 favorece a constru(cid:231)ªo das embarca(cid:231)ıes mais pequenas se o mercado assim o decidir. A Comissªo continuarÆ a tomar medidas a favor do transporte por via navegÆvel, para que ele possa oferecer alternativas competitivas aos outros meios de transporte. (2000/C 303 E/105) PERGUNTA ESCRITA E-2774/99 apresentada por Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Progressos nas obras do metro de Atenas PoderÆ a Comissªo indicar: 1. Qual foi o or(cid:231)amento inicial para a constru(cid:231)ªo do metro de Atenas e a quanto se espera que ascenda o custo final da obra?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0053/00 esittäjä(t): Torben Lund (PSE) komissiolle. Nitrosamiinit lihatuotteissa.

eurovoc_concepts:
European social policy
food additive
food standard
meat product

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/135 joka tehd(cid:228)(cid:228)n hyvin varhaisessa i(cid:228)ss(cid:228) (el(cid:228)inten k(cid:228)rsimysten minimoimiseksi), on tarpeellista el(cid:228)inten kamppailujen v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi ja toivotunlaatuisen lihan tuottamiseksi. Vuonna 1992 tapahtuneesta naudanliha-alan uudistuksesta l(cid:228)htien tuki urospuolisten nautojen tuottajille my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n korkeintaan kaksi kertaa el(cid:228)imen elinaikana; toinen palkkio 10 kuukauden i(cid:228)st(cid:228) l(cid:228)htien (aina 22 kuukauteen asti) ja tarvittaessa toinen 23 kuukauden i(cid:228)st(cid:228) l(cid:228)htien. K(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) tarkoittaa sit(cid:228), ett(cid:228) el(cid:228)int(cid:228) kohti my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n vuosipalkkio, joka toistetaan seuraavana vuonna samalle el(cid:228)imelle tapauksissa, joissa el(cid:228)imi(cid:228) lihotetaan kauemmin (yleens(cid:228) h(cid:228)rki(cid:228)). Lis(cid:228)ksi toisen palkkion my(cid:246)nt(cid:228)minen on sonnien osalta johtanut erityisen painavien el(cid:228)inten tuottamiseen, mink(cid:228) vuoksi ne on j(cid:228)tetty t(cid:228)m(cid:228)n palkkioluokan ulkopuolelle vuodesta 1997 l(cid:228)htien (joissain tapauksissa vuodesta 1999 l(cid:228)htien). T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) komissio haluaa todeta, ett(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) toisen ik(cid:228)luokan (kuohitut el(cid:228)imet) palkkiopyynt(cid:246)jen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ei ole noussut vaan pikemminkin laskenut. Alan uudistuksessa on vahvistettu l(cid:228)hestymistapa, jossa s(cid:228)ilytet(cid:228)(cid:228)n korkeamman tasoinen ainutkertainen palkkio sonneille (210 euroa tukikelpoista el(cid:228)int(cid:228) kohti) ja kaksi palkkiota h(cid:228)rille niiden elinaikana (150 euroa ik(cid:228)luokkaa kohti). Viimeisen kysymyksen osalta arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) pyydet(cid:228)(cid:228)n tutustumaan vastaukseen, komissio antoi h(cid:228)nen kirjalliseen kysymykseens(cid:228) E-0038/00 (1). jonka (1) Katso sivu 130. (2000/C 303 E/145) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0053/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Torben Lund (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Nitrosamiinit lihatuotteissa Viisi kuluttajaj(cid:228)rjest(cid:246)(cid:228) on juuri julkistanut viidess(cid:228) EU-maassa (Belgia, Ranska, Espanja, Italia, Portugali) yleisesti k(cid:228)ytettyjen lihatuotteiden nitrosamiinipitoisuuksia koskevan tutkimuksen tulokset. N(cid:228)ytteit(cid:228) otet- tiin yhteens(cid:228) 600. Nitrosamiinit ovat hyvin karsinogeenisi(cid:228) ja ne muodostuvat lihatuotteisiin lis(cid:228)tyst(cid:228) nitraatista/nitriitist(cid:228). ja makeutusaineista annetussa direktiiviss(cid:228) 95/2/EY (1) Elintarvikkeiden muista lis(cid:228)aineista kuin v(cid:228)ri- sallituilla enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rill(cid:228) tarkoitetaan lihatuotteisiin j(cid:228)(cid:228)neit(cid:228) nitraatti- ja nitriittipitoisuuksia. J(cid:228)(cid:228)mien perusteella ei kuitenkaan tiedet(cid:228) kuinka paljon nitraattia tai nitriitti(cid:228) tuotteisiin on lis(cid:228)tty. Lis(cid:228)ttyjen nitraatti- ja nitriittim(cid:228)(cid:228)rien ja nitrosamiinien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n v(cid:228)lill(cid:228) on kuitenkin selv(cid:228) syy-yhteys. Elintarvikealan tiedekomitea on vahvistanut t(cid:228)m(cid:228)n syy-yhteyden olemassaolon vuosina 1990 ja 1995. Mainittu tutkimus paljasti, ett(cid:228) monissa n(cid:228)ytteiss(cid:228) oli nitrosamiineja huomattavasti yli sallitun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n. T(cid:228)m(cid:228)n johdosta komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n, haluaako se tehd(cid:228) aloitteen (cid:129) lihatuotteissa esiintyv(cid:228)n nitraatin/nitriitin mittaamismenetelm(cid:228)n muuttamiseksi siten, ett(cid:228) nitraatti-/ nitriittij(cid:228)(cid:228)mien sijasta mitataan lis(cid:228)tyn nitraatin/nitriitin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) (cid:129) sallittujen enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rien alentamiseksi huomattavasti (cid:129) lihatuotteiden nitrosamiinipitoisuuksien enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rien vahvistamiseksi (cid:129) pakollisen valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n ottamiseksi sellaisten lihatuotteiden nitrosamiinipitoisuuksien tutkimiseksi, joihin on lis(cid:228)tty nitraattia/nitriitti(cid:228) (cid:129) merkint(cid:246)j(cid:228) koskevien s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen parantamiseksi, jotta kuluttajille voidaan tiedottaa lis(cid:228)tyist(cid:228) nitraatti-/ nitriittim(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) ja nitrosamiinien terveydelle vahingollisista vaikutuksista? (1) EYVL L 61, 18. 3. 1995, s. 1. C 303 E/136 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2000) Juusto- ja kalatuotteissa. Elintarvikkeiden muista lis(cid:228)aineista kuin v(cid:228)ri- ja makeutusaineista 20. helmikuuta 1995 annetussa Euroo- pan parlamentin ja neuvoston direktiiviss(cid:228) 95/2/EY (1) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n nitraattien ja nitriittien k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) tietyiss(cid:228) ja kalatuotteissa sek(cid:228) savupekonissa sallitut enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t liha-, meijeri- ilmaistaan ainoastaan j(cid:228)(cid:228)min(cid:228). Muissa lihatuotteissa ilmoitetaan lis(cid:228)tty m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) suuntaa-antavasti j(cid:228)(cid:228)m(cid:228)n lis(cid:228)ksi. T(cid:228)m(cid:228)n l(cid:228)hestymistavan neuvosto ja Euroopan parlamentti hyv(cid:228)ksyiv(cid:228)t, kun direktiivi annettiin vuonna 1995. Enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t asetettiin siten, ett(cid:228) otettiin huomioon tuotteilta vaadittava s(cid:228)ilyvyys ja kyseisten lis(cid:228)aineiden arvioitu turvallisuus. N(cid:228)m(cid:228) enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat kuitenkin parhaillaan yhteis(cid:246)n tuomioistuimessa k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) olevan Tanskan komissiota vastaan nostaman oikeustapauksen C-3/00 aiheena. Parlamentin j(cid:228)senen esitt(cid:228)m(cid:228)t kysymykset liittyv(cid:228)t n(cid:228)in ollen kyseisen oikeudenk(cid:228)ynnin aiheeseen, ja ne on k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228) kyseisell(cid:228) foorumilla. Kuten valkoisessa kirjassa elintarvikkeiden turvallisuudesta kuitenkin mainitaan, komissio on jo ilmoittanut, ett(cid:228) se aikoo aloittaa direktiivin yleisen tarkistuksen kuluvana vuonna. Tarkistuksen osana komissio ottaa huomioon kaikki saatavissa olevat uudet tieteelliset tutkimustulokset. (1) EYVL L 61, 18. 3. 1995. (2000/C 303 E/146) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0057/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Brian Simpson (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: (cid:214)ljytankkeri Erikan aiheuttama tuho (cid:214)ljytankkeri Erika katkesi 12. joulukuuta 1999 kahtia Ranskan rannikon l(cid:228)hell(cid:228) 70 km FinistŁrest(cid:228) etel(cid:228)(cid:228)n. Katkeamisen johdosta mereen vuoti (cid:246)ljy(cid:228), mik(cid:228) aiheutti Ranskalle yhden pahimmista ekologisista tuhoista, joita Euroopassa on koskaan ollut. Samankaltaisten onnettomuuksien (cid:129) esimerkiksi Amoco Cadiz vuonna 1978, Braer vuonna 1993 ja Sea Empress vuonna 1996 (cid:129) johdosta merikuljetuksista on s(cid:228)(cid:228)detty MARPOLin yleissopimuksessa ja EU:ssa. Kaikki n(cid:228)m(cid:228) onnettomuudet ja niiden aiheuttamat tuhot olisi voitu v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228). Valitettavasti n(cid:228)m(cid:228) tapaukset osoittavat, ett(cid:228) (cid:246)ljyn merikuljetuksia ei valvota tarpeeksi tiukasti, jotta tuhoilta voitaisiin v(cid:228)ltty(cid:228). Mihin toimiin komissio aikoo ryhty(cid:228) (cid:246)ljytankkeri Erikan aiheuttaman tuhon johdosta, varmistaa merikuljetusten turvallisuus ja est(cid:228)(cid:228) niiden v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)t vaikutukset ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n? jotta voidaan Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (23. helmikuuta 2000) Komissio kehottaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) tutustumaan lausumaan, jonka se antoi tammikuussa parlamentin t(cid:228)ysistunnon aikana merenkulun turvallisuutta ja ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutuksia koskevista toimenpiteist(cid:228), jotka Erikan haaksirikko on osoittanut tarpeellisiksi. Komissio p(cid:228)(cid:228)tti laatia (cid:246)ljys(cid:228)ili(cid:246)alusten turvallisuudesta tiedonannon, joka ilment(cid:228)isi yhteis(cid:246)n voimakasta reaktiota siihen vaaraan, ett(cid:228) t(cid:228)llaiset alukset aiheuttavat suurta pilaantumista Euroopan rannikoilla. Tiedonannossa on tarkoitus keskitty(cid:228) ensisijaisiin toimenpiteisiin, kuten mahdollisesti alikuntoisten alusten tarkastusten tiukentamiseen yhteis(cid:246)n satamissa. Komissio aikoo ehdottaa toimenpiteit(cid:228), joilla vahvistetaan voimassa olevia direktiivej(cid:228), jotka koskevat luokituslaitoksia ja satamavaltioiden suorittamaa valvontaa. Se aikoo tutkia, voidaanko yksirunkoisten s(cid:228)ili(cid:246)alusten k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228)poistoa nopeuttaa ja onko kaksoisrungolla varustettujen s(cid:228)il(cid:246)alusten nopeaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottoa mahdollista edist(cid:228)(cid:228) rahoituskannustimilla. Lis(cid:228)ksi on tarpeellista selvitt(cid:228)(cid:228), mill(cid:228) toimenpiteill(cid:228) voidaan lis(cid:228)t(cid:228) (cid:246)ljykuljetuksiin osallistuvien vastuullisuutta. T(cid:228)ss(cid:228)


title: QUESTION ÉCRITE E-2858/99 posée par Roberta Angelilli (UEN) à la Commission. Application incomplète des directives concernant l'évaluation de l'impact sur l'environnement auprès de la région Latium.

eurovoc_concepts:
Italy
Latium
environmental impact
national implementing measure
parking area
public works

text: C 303 E/120 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/120) QUESTION (cid:201)CRITE E-2855/99 posØe par Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Substances alimentaires autorisØes selon la nouvelle loi sur l(cid:146)alimentation des animaux Un renforcement de la lØgislation suØdoise en application d(cid:146)une directive communautaire a entra(cid:238)nØ l(cid:146)interdiction d(cid:146)utiliser des viandes non contr(cid:244)lØes pour l(cid:146)alimentation des animaux dans les parcs zoologiques suØdois oø il n(cid:146)est donc plus autorisØ de servir ni souris ni poulets aux animaux. Tous les animaux carnivores des parcs zoologiques doivent en lieu et place Œtre nourris de viande dØcoupØe et soumise (cid:224) un contr(cid:244)le vØtØrinaire, en provenance d(cid:146)usines agrØØes d(cid:146)aliments pour animaux. Une exception a certes ØtØ prØvue pour les serpents, mais les grands-ducs et les hiboux malades recueillis par des parcs zoologiques doivent, eux aussi, se nourrir d(cid:146)animaux entiers pourvus notamment de leur peau, de maniŁre (cid:224) en permettre la digestion. Or ce mode d(cid:146)alimentation n(cid:146)est pas jugØ acceptable selon la lØgislation suØdoise et la directive communautaire qui en est (cid:224) la base. La Commission estime-t-elle cette dØcision justifiØe? RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (9 fØvrier 2000) Aux termes de la directive 1999/22/CE du Conseil, du 29 mars 1999, relative (cid:224) la dØtention d(cid:146)animaux sauvages dans un environnement zoologique (1), les (cid:201)tats membres sont tenus de veiller (cid:224) ce que tous les jardins zoologiques assurent le maintien de conditions d(cid:146)Ølevage de haut niveau, assorti d(cid:146)un programme Øtendu de nutrition pour les animaux qu(cid:146)ils hØbergent. Ladite directive ne prØvoit cependant pas de mesures diØtØtiques dØtaillØes. Ces questions relŁvent des (cid:201)tats membres. (1) JO L 94 du 9. 4. 1999. (2000/C 303 E/121) QUESTION (cid:201)CRITE E-2858/99 posØe par Roberta Angelilli (UEN) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Application incomplŁte des directives concernant l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)impact sur l(cid:146)environnement auprŁs de la rØgion Latium En rØfØrence aux prØcØdentes questions de la mŒme dØputØe concernant l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)impact sur l(cid:146)environnement et la directive 85/337/CEE (1) et les modifications ultØrieures, la Commission est invitØe (cid:224) faire savoir si celles-ci ont ØtØ intØgralement transposØes, notamment (cid:224) la suite de la dØlØgation donnØe par le gouvernement italien aux rØgions et plus particuliŁrement (cid:224) la rØgion Latium, ou s(cid:146)il y a eu des imprØcisions et/ou des parties non intØgralement transposØes. Le parking de la Via Sacchi (cid:224) Rome, mentionnØ dans la question E-2084/99 (2) a donnØ lieu (cid:224) un conflit de compØtences entre la Commune de Rome, qui a accordØ le permis sans EIE, et la rØgion Latium qui a en revanche demandØ qu(cid:146)il soit procØdØ (cid:224) une Øvaluation de l(cid:146)impact sur l(cid:146)environnement. (1) (2) JO L 175 du 5. 7. 1985, p. 40. JO C 219 du 1. 8. 2000, p. 87. RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (23 fØvrier 2000) En ce qui concerne la maniŁre dont la directive 85/337/CEE, du 27 juin 1985, concernant l(cid:146)Øvaluation des incidences de certains projets publics et privØs sur l(cid:146)environnement, a ØtØ transposØe en droit italien, notamment au niveau de la rØgion Latium, l(cid:146)Honorable Parlementaire est invitØe (cid:224) se reporter (cid:224) la rØponse que la Commission a donnØe (cid:224) sa question Øcrite E-2084/99. Quant (cid:224) la conformitØ de la lØgislation 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/121 rØgionale italienne (cid:224) la directive 97/11/CE du Conseil, du 3 mars 1997 (1), modifiant la direc- tive 85/337/CEE, elle fait actuellement l(cid:146)objet d(cid:146)une Øvaluation. Il convient d(cid:146)ajouter que les parkings ne sont pas mentionnØs en tant que tels dans les annexes de la directive 85/337/CEE; de ce fait, il est difficile de mettre en cause l(cid:146)absence de dispositions spØcifiques destinØes (cid:224) assurer la transposition de la lØgislation relative (cid:224) cette classe de projets. En revanche, les parkings sont expressØment mentionnØs (cid:224) l(cid:146)annexe II (point 10 b) de la directive 97/11/CE, qui ne s(cid:146)applique pas en l(cid:146)espŁce, Øtant donnØ qu(cid:146)elle concerne les projets au titre desquels une demande d(cid:146)autorisation a ØtØ introduite aprŁs le 14 mars 1999. Les conflits entre diffØrents organes de l(cid:146)administration italienne ne sont pas du ressort des institutions l(cid:146)application correcte de la lØgislation communautaires. Le seul ØlØment pertinent (cid:224) cet Øgard est communautaire. Pour ce qui est de l(cid:146)application de la directive 85/337/CEE en l(cid:146)espŁce, la Commission pense que les parkings pourraient, mŒme s(cid:146)ils ne sont pas explicitement mentionnØs dans l(cid:146)annexe II, relever du point 10 b de ladite annexe (Projets d(cid:146)infrastructure (cid:129) Travaux d(cid:146)amØnagement urbain). En vertu de la directive susmentionnØe, les projets ØnumØrØs (cid:224) l(cid:146)annexe II doivent Œtre soumis (cid:224) une Øvaluation des incidences sur l(cid:146)environnement (EIE) lorsque les (cid:201)tats membres considŁrent que leurs caractØristiques l(cid:146)exigent. Les (cid:201)tats membres sont toutefois tenus d(cid:146)effectuer une Øvaluation prØalable en vue de dØterminer si un projet relevant de l(cid:146)annexe II doit faire l(cid:146)objet d(cid:146)une procØdure d(cid:146)EIE. Par consØquent, la Commission considŁre que le non-respect de l(cid:146)obligation d(cid:146)effectuer une Øvaluation prØalable dans le cadre d(cid:146)un projet de parking susceptible d(cid:146)avoir des effets significatifs sur l(cid:146)environnement reprØsente une infraction (cid:224) cette directive, alors que le fait de ne pas soumettre un tel projet (cid:224) une procØdure d(cid:146)EIE n(cid:146)est pas contraire aux dispositions de la directive, pour autant qu(cid:146)une Øvaluation prØalable ait permis de conclure (cid:224) l(cid:146)absence de toute incidence significative sur l(cid:146)environnement. (1) JO L 73 du 14. 3. 1997. (2000/C 303 E/122) QUESTION (cid:201)CRITE E-2859/99 posØe par Roberta Angelilli (UEN) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Ordre public et sØcuritØ Il est notoire que la sØcuritØ dans les rues est un bien prØcieux pour les citoyens ainsi qu(cid:146)un service public pour lequel la collectivitØ paie des imp(cid:244)ts. Il est par consØquent nØcessaire que des policiers et des postes de police soient prØsents sur le territoire en nombre suffisant. Malheureusement, (cid:224) Rome, et plus particuliŁrement dans la vingtiŁme circonscription, il en va tout autrement: certaines zones sont dØlabrØes et il y rŁgne une grande misŁre sociale; elle sont frØquentØes par des toxicomanes, des alcooliques, des immigrØs et le nombre de policier y est insuffisant. Dans d(cid:146)autres zones, il n(cid:146)y a tout simplement pas de poste de police, bien que la circonscription en ait rØclamØ. Les ØvØnements organisØs pour le JubilØ 2000 aggraveront encore la situation. La Commission pourrait-elle indiquer: 1. 2. s(cid:146)il existe des Øtudes, des donnØes ou des exemples de bonnes pratiques concernant les modalitØs logistiques et organisationnelles applicables aux forces de l(cid:146)ordre, si des problŁmes similaires se posent dans d(cid:146)autres pays de l(cid:146)Union et, dans l(cid:146)affirmative, comment ils sont rØsolus et, 3. quel est, d(cid:146)une maniŁre gØnØrale, son avis sur la question? RØponse donnØe par M. Vitorino au nom de la Commission (6 mars 2000) La Commission partage l(cid:146)opinion de l(cid:146)Honorable Parlementaire quant (cid:224) l(cid:146)importance d(cid:146)assurer la sØcuritØ dans les rues