title: Meddelande från kommissionen - Prognoser för stålsektorn för helåret 2000 (Text av betydelse för EES)

eurovoc_concepts:
EU production
EU situation
economic forecasting
iron and steel industry
steel
supply and demand

text: C 27/2 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 2000 PROGNOSER F(cid:214)R ST¯LSEKTORN F(cid:214)R HEL¯RET 2000 (2000/C 27/02) (Text av betydelse f(cid:246)r EES) INLEDNING Den ekonomiska (cid:229)terh(cid:228)mtning i Europeiska unionen som in- leddes f(cid:246)rra h(cid:246)sten b(cid:246)r kunna forts(cid:228)tta och dessutom f(cid:246)rst(cid:228)rkas under 2000. en ligger kvar p(cid:229) en mycket l(cid:229)g niv(cid:229) inom euroomr(cid:229)det (1,2 %) trots tv(cid:229) faktorer som verkar i motsatt riktning, n(cid:228)mligen det (cid:246)kade oljepriset (en f(cid:246)rdubbling av priset per fat sedan januari 1999) och eurons depreciering mot US-dollarn, vilket f(cid:246)rdyrar importen. Till f(cid:246)ljd b(cid:229)de av konjunkturuppg(cid:229)ngen i unionen och en star- kare global tillv(cid:228)xt, bland annat tack vare (cid:229)terh(cid:228)mtningen i Asien, b(cid:246)r gemenskapens industri under 2000 gynnas av en fortsatt stark inre efterfr(cid:229)gan och en rej(cid:228)l (cid:246)kning av exporten. Den v(cid:228)ntade (cid:246)kningen av industrins verksamhet, och d(cid:229) s(cid:228)rskilt inom de viktigaste st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande sektorerna, inneb(cid:228)r att man kan sk(cid:246)nja en (cid:246)kad f(cid:246)rbrukning av st(cid:229)lprodukter under 2000. Till detta skall ocks(cid:229) l(cid:228)ggas en (cid:246)kad extern efterfr(cid:229)gan tack vare ett mer stabilt och lovande internationellt konjunkturl(cid:228)ge. Sammantaget kommer dessa faktorer s(cid:229)lunda att bidra till att villkoren p(cid:229) den gemensamma st(cid:229)lmarknaden utvecklas positivt under 2000. Man kunde f(cid:246)r (cid:246)vrigt se de f(cid:246)rsta tecknen p(cid:229) detta i fr(cid:229)ga om b(cid:229)de pris och volymer. redan i mitten av 1999, Gemenskapens st(cid:229)lindustri kommer under 2000 d(cid:228)rmed att f(cid:229) uppleva en sundare marknadssituation b(cid:229)de internt och inter- nationellt, med goda utsikter f(cid:246)r en avsev(cid:228)rd f(cid:246)rb(cid:228)ttring av oms(cid:228)ttning och resultat, vilket (cid:228)r en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r en (cid:228)n effektivare f(cid:246)rvaltning av f(cid:246)retagen. ˜ven om kommissionen delar st(cid:229)lindustrins optimism vill den (cid:229)terigen mana till f(cid:246)rsiktighet vad g(cid:228)ller enskilda strategier, f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt s(cid:228)kra en varaktig stabilitet p(cid:229) den gemensamma st(cid:229)lmarknaden, som trots allt (cid:228)r mycket (cid:246)ppen och konkurrens- utsatt. 1. DEN EKONOMISKA SITUATIONEN I EUROPEISKA UNIO- NEN Ur tillv(cid:228)xtsynpunkt kommer (cid:229)r 1999 att sluta b(cid:228)ttre (cid:228)n det b(cid:246)rjade. ¯rets f(cid:246)rsta kvartal k(cid:228)nnetecknades av effekterna av krisen i de framv(cid:228)xande ekonomierna, som h(cid:246)ll tillbaka Euro- peiska unionens externa handel. F(cid:246)retagens f(cid:246)rtroende p(cid:229)ver- kades, vilket ledde till en stagnerande industriproduktion under n(cid:228)mnda period, (cid:228)ven om hush(cid:229)llens konsumtion fortfarande var stark och gjorde det m(cid:246)jligt att (cid:246)vervinna de tillf(cid:228)lliga problemen. Under andra kvartalet tog tillv(cid:228)xten ny fart tack vare en stark intern efterfr(cid:229)gan och en (cid:229)terh(cid:228)mtning av den externa efterfr(cid:229)gan d(cid:229) den globala tillv(cid:228)xten (cid:246)kade, och i syn- nerhet d(cid:229) i Asien. De monet(cid:228)ra f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna inom euro-omr(cid:229)det har visat sig utg(cid:246)ra ett starkt st(cid:246)d f(cid:246)r den slutliga efterfr(cid:229)gan. Inflationstakt- Den tendens till sjunkande arbetsl(cid:246)shet som kunnat observeras sedan flera (cid:229)r har inte p(cid:229)verkats s(cid:228)rskilt kraftigt av den avta- gande tillv(cid:228)xten. Detta fenomen kan f(cid:246)rklaras av den (cid:246)kande syssels(cid:228)ttningstillv(cid:228)xten under senare (cid:229)r, av det faktum att den externa chocken framf(cid:246)r allt har ber(cid:246)rt tillverkningssektorn som i dag syssels(cid:228)tter mindre (cid:228)n 20 % av alla anst(cid:228)llda samt av att den ekonomiska avmattningen redan fr(cid:229)n b(cid:246)rjan betrak- tades som (cid:246)verg(cid:229)ende, vilket begr(cid:228)nsade antalet varsel. P(cid:229) grund av avmattningen under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret kommer den to- tala tillv(cid:228)xttakten under 1999 endast att n(cid:229) strax (cid:246)ver 2 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med 2,6 % 1998. De kvartalsvisa uppgifterna visar dock att tillv(cid:228)xten har tagit fart under loppet av 1999. Under 2000 b(cid:246)r denna utveckling bef(cid:228)stas, och EU:s tillv(cid:228)xt b(cid:246)r uppg(cid:229) till cirka 3 % f(cid:246)r hel(cid:229)ret. Ut(cid:246)ver en fortsatt stark inre efterfr(cid:229)gan tillkommer en (cid:229)terh(cid:228)mtning av den externa efter- fr(cid:229)gan som beror p(cid:229) att den globala efterfr(cid:229)gan h(cid:229)ller p(cid:229) att ta fart samtidigt som de europeiska ekonomierna (cid:228)r relativt kon- kurrenskraftiga. Bland de st(cid:246)rre medlemsstaterna torde Frank- rike, F(cid:246)renade kungariket och Spanien f(cid:229) uppleva en h(cid:246)gre tillv(cid:228)xttakt (cid:228)n Tyskland och Italien som, ut(cid:246)ver strukturella ekonomiska problem under senare tid, tycks ha drabbats h(cid:229)r- dare av den externa chocken (cid:228)n EU-l(cid:228)nderna i genomsnitt. Arbetsl(cid:246)sheten forts(cid:228)tter att minska i EU under 2000, medan inflationstakten (cid:246)kar n(cid:229)got (cid:228)ven om den ligger v(cid:228)l under den godtagbara gr(cid:228)nsen p(cid:229) 2 %. EU-l(cid:228)ndernas offentliga underskott m(cid:228)tt som procent av BNP forts(cid:228)tter att minska under 2000. 2. NUL˜GE OCH FRAMTIDSUTSIKTER P¯ ST¯LMARKNADEN 2. 1 Europeiska unionens produktion av r(cid:229)st(cid:229)l Under hela f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 visade sig gemenskapens st(cid:229)l- produktion minska kraftigt f(cid:246)r att vid halv(cid:229)rsskiftet uppg(cid:229) till 78,3 miljoner ton. Detta inneb(cid:228)r en minskning med 7,4 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1998. Under tredje kvartalet 1999 fortsatte gemenskapens st(cid:229)lproduk- tion att minska n(cid:229)got, men b(cid:246)rjade gradvis att stabiliseras. I och med att en period av lageranpassningar, som medf(cid:246)rt en avsev(cid:228)rd minskning av efterfr(cid:229)gan p(cid:229) st(cid:229)l i b(cid:246)rjan av 1999, g(cid:229)tt (cid:246)ver och efter en klar minskning av gemenskapens import av st(cid:229)lprodukter, kunde man d(cid:229) notera en gradvis f(cid:246)rb(cid:228)ttring av olika konjunkturindikatorer. Detta inneb(cid:228)r sammantaget att det (cid:228)r troligt att gemenskapens st(cid:229)lproduktion (cid:246)kar under kom- mande m(cid:229)nader. 29. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 27/3 ˜ven om den kumulerade produktionen under de f(cid:246)rsta nio m(cid:229)naderna 1999 fortfarande uppvisar en avsev(cid:228)rd minskning (- 6,1 %) j(cid:228)mf(cid:246)rt med samma period 1998, har man kunnat fastst(cid:228)lla att utvecklingen v(cid:228)nt under fj(cid:228)rde kvartalet 1999. Den totala st(cid:229)lproduktionen skulle d(cid:228)rmed kunna uppn(cid:229) 156 miljoner ton under 1999. Detta (cid:228)r en n(cid:229)got h(cid:246)gre niv(cid:229) (cid:228)n vad f(cid:246)reg(cid:229)ende prognos (1) och inneb(cid:228)r en som f(cid:246)rv(cid:228)ntades i minskning med 2,3 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med den totala produktionen under 1998. De f(cid:246)rb(cid:228)ttrade villkor p(cid:229) st(cid:229)lmarknaden som konstaterats under andra halv(cid:229)ret 1999 kommer f(cid:246)rmodligen att f(cid:246)rst(cid:228)rkas under 2000, parallellt med att den allm(cid:228)nna ekonomiska tillv(cid:228)xten i unionen tar fart. Ett s(cid:229)dant gynnsammare konjunkturl(cid:228)ge b(cid:246)r medf(cid:246)ra en avsev(cid:228)rd (cid:246)kning av den inre st(cid:229)lproduktionen, som kan komma att uppg(cid:229) till 83 miljoner ton under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 2000 och 159 miljoner ton f(cid:246)r hel(cid:229)ret 2000. Detta motsvarar en (cid:246)kning med 6 % respektive 1,9 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med motsvarande siffror f(cid:246)r 1999. St(cid:229)lproduktionen kan under 2000 s(cid:229)lunda komma att n(cid:228)rma sig de rekordniv(cid:229)er som registrerades 1998, vilket g(cid:246)r det m(cid:246)j- ligt att (cid:229)terg(cid:229) till ett utm(cid:228)rkt kapacitetsutnyttjande. Det b(cid:246)r dock p(cid:229)pekas att situationen p(cid:229) den internationella st(cid:229)lmarknaden fortfarande k(cid:228)nnetecknas av ett (cid:246)verskottsutbud, vilket utg(cid:246)r en latent riskfaktor f(cid:246)r de viktigaste marknaderna (cid:150) som till exempel unionens mycket (cid:246)ppna och konkurrensut- satta marknad. Det finns f(cid:246)ljaktligen sk(cid:228)l att vara f(cid:246)rsiktig d(cid:229) man uppr(cid:228)ttar produktions- och f(cid:246)rs(cid:246)rjningsplaner, f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt undvika att (cid:229)ter hamna i den negativa situation som nyligen k(cid:228)nnetecknade st(cid:229)lindustrin, och som bestod i en verk- lig men tillf(cid:228)llig destabilisering av gemenskapens st(cid:229)lmarknad till f(cid:246)ljd av att utbudet vida (cid:246)versteg efterfr(cid:229)gan. I tabellen i bilaga 1 (Tillg(cid:229)ng och efterfr(cid:229)gan p(cid:229) r(cid:229)st(cid:229)l) sam- manfattas aktuella volymer och de senaste tendenserna n(cid:228)r det g(cid:228)ller EU:s f(cid:246)rbrukning, dess externa handel, produktion och lager i fr(cid:229)ga om st(cid:229)l. Den ger ocks(cid:229) en v(cid:228)gledning om den f(cid:246)rv(cid:228)ntade utvecklingen f(cid:246)r f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret respektive f(cid:246)r hel- (cid:229)ret 2000. 2. 2 Utsikter f(cid:246)r hel(cid:229)ret 2000 S(cid:229)som aviserades i f(cid:246)reg(cid:229)ende prognos uppvisar gemenskapens ekonomi verkligen en ganska klar (cid:229)terh(cid:228)mtning sedan somma- ren 1999, framf(cid:246)r allt tack vare en mycket tydlig (cid:246)kning av den externa efterfr(cid:229)gan. Detta har medf(cid:246)rt en anm(cid:228)rkningsv(cid:228)rd (cid:246)kning av f(cid:246)retagens f(cid:246)rtroende. Den allm(cid:228)nna konjunkturupp- g(cid:229)ngen under 1999 har ocks(cid:229) medf(cid:246)rt en kontinuerlig h(cid:246)jning av indikatorn p(cid:229) konsumenternas f(cid:246)rtroende allt eftersom dessa blivit mer optimistiska om Europeiska unionens tillv(cid:228)xtutsikter p(cid:229) kort sikt. Efter en period av lageranpassningar i b(cid:246)rjan av 1999 har den inre efterfr(cid:229)gan s(cid:229)lunda (cid:246)kat kontinuerligt, vilket fr(cid:229)n och med det andra halv(cid:229)ret (cid:229)tf(cid:246)ljts av ett spektakul(cid:228)rt exportuppsving tack vare den globala tillv(cid:228)xtens (cid:229)terh(cid:228)mtning, och s(cid:228)rskilt i vissa l(cid:228)nder i Asien. (1) EGT C 24, 29. 1. 1999. Det (cid:228)r helt tack vare denna ekonomiska (cid:229)terh(cid:228)mtning som de viktigaste st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande sektorerna, och d(cid:229) fr(cid:228)mst de som (cid:228)r mest utsatta f(cid:246)r global konkurrens, som till exempel den me- kaniska och elektriska verkstadsindustrin, har upplevt en avse- v(cid:228)rd verksamhets(cid:246)kning framf(cid:246)r allt under andra halv(cid:229)ret 1999. Inom st(cid:229)lsektorn inneb(cid:228)r denna utveckling en allt tydli- gare efterfr(cid:229)ge(cid:246)kning och f(cid:246)ljaktligen att priserna (cid:229)terh(cid:228)mtar sig, (cid:228)ven om tendenserna varierar mellan olika produkter. Vid nyligen gjorda unders(cid:246)kningar visade gemenskapens st(cid:229)l- producenter sig vara tillfredsst(cid:228)llda b(cid:229)de (cid:246)ver den mycket po- sitiva efterfr(cid:229)geutvecklingen sedan sommaren 1999 och (cid:246)ver att prisutvecklingen v(cid:228)nt under (cid:229)rets lopp. De fruktade dock att den f(cid:246)rv(cid:228)ntade import(cid:246)kningen av vissa produkter som snedvrider marknaden kommer att st(cid:246)ra (cid:229)terh(cid:228)mtningen p(cid:229) gemenskapsmarknaden under 2000. Villkoren p(cid:229) denna mark- nad (cid:228)r fortfarande os(cid:228)kra, (cid:228)ven om de (cid:228)r klart b(cid:228)ttre (cid:228)n i b(cid:246)rjan av 1999. Gemenskapens st(cid:229)lgrossister tycks vara mer optimistiska (cid:228)n producenterna n(cid:228)r det g(cid:228)ller utsikterna p(cid:229) marknaden under hel(cid:229)ret 2000, och s(cid:228)ger sig ocks(cid:229) vara tillfreds med 1999 (cid:229)rs resultat i fr(cid:229)ga om volymer och priser. De anser i sj(cid:228)lva verket att det f(cid:246)rv(cid:228)ntade ekonomiska uppsvinget b(cid:229)de globalt och i gemenskapen bara kan fr(cid:228)mja handeln med st(cid:229)l. Med en starkare ekonomisk utveckling globalt och i gemen- skapen under 2000 b(cid:246)r n(cid:228)ringslivets f(cid:246)rtroende kvarst(cid:229) p(cid:229) en h(cid:246)g niv(cid:229), vilket s(cid:228)kerst(cid:228)ller en fortsatt god verksamhetsniv(cid:229) inom industrin. De st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande sektorerna b(cid:246)r f(cid:246)ljaktligen, (cid:229)tminstone under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 2000, forts(cid:228)tta att utvecklas i en mycket positiv riktning. Detta inneb(cid:228)r att man kan r(cid:228)kna med en avsev(cid:228)rd (cid:246)kning av st(cid:229)lf(cid:246)rbrukningen. I sj(cid:228)lva verket b(cid:246)r b(cid:229)de byggsektorn och den mekaniska och elektriska verkstadsindustrin (cid:246)ka sin tillv(cid:228)xt under 2000, me- dan fordonsindustrin efter exceptionellt goda resultat de senaste (cid:229)ren kommer att uppvisa utm(cid:228)rkta volymer trots f(cid:246)rv(cid:228)ntningar om en viss avmattning. Varvsindustrins verksamhetsniv(cid:229) kom- mer dock att forts(cid:228)tta att vara mycket svag p(cid:229) grund av den internationella konkurrensen. Dessa tendenser ger anledning att f(cid:246)rmoda att efterfr(cid:229)gan p(cid:229) st(cid:229)l kommer att (cid:246)ka under framf(cid:246)r allt f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 2000. Konjunkturuppg(cid:229)ngen medf(cid:246)r dock en risk f(cid:246)r fenomen s(cid:229)som lageruppbyggnad och spekulativa k(cid:246)p. ˜ven om en viss avmattning kan v(cid:228)ntas under andra halv(cid:229)ret 2000 b(cid:246)r efterfr(cid:229)gan, f(cid:246)rbrukningen och priserna i fr(cid:229)ga om st(cid:229)l totalt sett under (cid:229)ret uppvisa relativt goda resultat, och i vilket fall som helst vara b(cid:228)ttre (cid:228)n motsvarande siffror f(cid:246)r 1999. Tabellerna 2 och 2a i bilagorna inneh(cid:229)ller verksamhetsindika- torer f(cid:246)r de viktigaste st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande sektorerna f(cid:246)r hel(cid:229)ret 2000. De tendenser som uttrycks av dessa indikatorer, och som inh(cid:228)mtats fr(cid:229)n ber(cid:246)rda branscher, (cid:228)r emellertid inte helt entydiga. De b(cid:246)r d(cid:228)rf(cid:246)r analyseras med viss f(cid:246)rsiktighet. C 27/4 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 2000 2. 2. 1 F(cid:246)rsta f(cid:246)r(cid:228)dlingsledet inom st(cid:229)lsektorn liksom den allm(cid:228)nna ekono- Behovet att anpassa lagren har, miska nedg(cid:229)ngen, i olika omfattning under hela 1999 styrt verksamheten inom olika branscher i st(cid:229)lsektorns f(cid:246)rsta f(cid:246)r- (cid:228)dlingsled. Den minskade efterfr(cid:229)gan samt prisnedg(cid:229)ngen i (cid:229)rets b(cid:246)rjan, som d(cid:229) medf(cid:246)rde en tilltagande pessimism inom olika bran- scher, har gradvis f(cid:229)tt ge plats f(cid:246)r en f(cid:246)rb(cid:228)ttring av marknads- villkoren f(cid:246)r deras produkter. Detta har efter hand medf(cid:246)rt en viss optimism i de flesta branscher, dock med undantag f(cid:246)r tillverkare av st(cid:229)lr(cid:246)r. Den (cid:246)kade efterfr(cid:229)gan efter lageranpassningarna, den minskade importen samt prisuppg(cid:229)ngen har i sj(cid:228)lva verket utgjort de viktigaste faktorerna bakom det f(cid:246)rb(cid:228)ttrade ekonomiska kli- f(cid:246)rutom st(cid:229)lr(cid:246)rsbranschen, d(cid:228)r matet marknadsvillkoren fortfarande (cid:228)r kritiska. i samtliga branscher D(cid:229) de ekonomiska utsikterna i gemenskapen (cid:228)r mer gynn- samma f(cid:246)r 2000, och med en f(cid:246)rv(cid:228)ntad f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den internationella konjunkturen j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1999, (cid:228)r det mycket troligt att verksamhetsniv(cid:229)n (cid:246)kar inom samtliga branscher i st(cid:229)lsektorns f(cid:246)rsta f(cid:246)r(cid:228)dlingsled. Detta inbegriper tillverkare av st(cid:229)lr(cid:246)r, som har en avsev(cid:228)rd eftersl(cid:228)pning att h(cid:228)mta in. A. Tillverkning av st(cid:229)lr(cid:246)r Europeiska unionens totala produktion av st(cid:229)lr(cid:246)r f(cid:246)ll i storleks- ordningen 12 % under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999, framf(cid:246)r allt till f(cid:246)ljd av en kraftigt minskad efterfr(cid:229)gan p(cid:229) s(cid:246)ml(cid:246)sa r(cid:246)r och svetsade r(cid:246)r med stor diameter. Det (cid:228)r fr(cid:228)mst oljeindustrins investeringar i utforskning av oljetillg(cid:229)ngar, liksom det faktum att verksamheten i f(cid:246)retag som f(cid:246)rs(cid:246)rjer oljeindustrin med utrustning minskat avsev(cid:228)rt trots oljeprisets kraftiga (cid:246)kning, som kraftigt minskat behovet av r(cid:246)r avsedda f(cid:246)r borrning. Gemenskapens tillverkare av st(cid:229)lr(cid:246)r har s(cid:229)lunda inte bara st(cid:229)tt inf(cid:246)r en minskad f(cid:246)rbrukning under denna period, utan ocks(cid:229) m(cid:246)tt h(cid:229)rd konkurrens fr(cid:229)n importerade r(cid:246)r. Importen fortsatte att (cid:246)ka med 2 % efter den (cid:246)kning p(cid:229) hela 12 % som konstate- rades 1998. Efter att vissa yttre (cid:229)tg(cid:228)rder vidtagits minskar emellertid ge- menskapens import av st(cid:229)lr(cid:246)r fr(cid:229)n andra halv(cid:229)ret 1999. Avsak- naden av tecken p(cid:229) en (cid:229)terh(cid:228)mtning av efterfr(cid:229)gan inneb(cid:228)r dock att gemenskapens produktion av st(cid:229)lr(cid:246)r under hel(cid:229)ret 1999 kommer att uppvisa en nedg(cid:229)ng i storleksordningen 12 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1998. Det (cid:228)r dock inte uteslutet att en (cid:246)kad verksamhet inom olje- industrin till f(cid:246)ljd av den globala konjunkturuppg(cid:229)ngen och h(cid:246)gre oljepriser kan komma att leda till en (cid:246)kad efterfr(cid:229)gan p(cid:229) st(cid:229)lr(cid:246)r under de kommande m(cid:229)naderna eller (cid:229)tminstone under 2000. Detta kan m(cid:246)jligg(cid:246)ra ett b(cid:228)ttre kapacitetsutnyt- tjande och d(cid:228)rmed en begr(cid:228)nsning av antalet f(cid:246)rlorade arbets- tillf(cid:228)llen inom denna sektor. Gemenskapens produktion av s(cid:246)ml(cid:246)sa r(cid:246)r f(cid:246)ll med 33 % under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 till f(cid:246)ljd dels av den kraftigt minskade efterfr(cid:229)gan, dels av den (cid:246)verm(cid:228)ktiga konkurrensen fr(cid:229)n impor- terade r(cid:246)r, som nu har uppn(cid:229)tt en marknadsandel p(cid:229) 26,3 % i gemenskapen j(cid:228)mf(cid:246)rt med 19,9 % f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1998. Under andra halv(cid:229)ret 1999 har gemenskapens import av denna typ av r(cid:246)r b(cid:246)rjat minska. De l(cid:229)ga investeringarna i utforskning av oljetillg(cid:229)ngar, som utg(cid:246)r ett viktigt avs(cid:228)ttningsomr(cid:229)de f(cid:246)r bran- schen, ger dock inte anledning till n(cid:229)gra f(cid:246)rhoppningar om en (cid:229)terh(cid:228)mtning f(cid:246)r gemenskapens produktion av s(cid:246)ml(cid:246)sa r(cid:246)r, som i slutet av 1999 torde har fallit med 25(cid:150)30 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1998. Det (cid:228)r troligt att det (cid:246)kade oljepriset i viss m(cid:229)n kommer att (cid:246)ka utforskningen av oljetillg(cid:229)ngar i framtiden, och d(cid:228)rmed fr(cid:228)mja en gradvis (cid:246)kning av efterfr(cid:229)gan under 2000. Detta skulle medf(cid:246)ra en (cid:246)kning av gemenskapens produktion med uppskattningsvis 5(cid:150)10 % och f(cid:246)ljaktligen f(cid:246)rb(cid:228)ttra det mycket l(cid:229)ga kapacitetsutnyttjandet. Inom omr(cid:229)det svetsade r(cid:246)r med liten diameter (mindre (cid:228)n 406,4 mm) var verksamheten mer stabil i b(cid:246)rjan av 1999, med en produktion som (cid:229)tminstone visade tecken p(cid:229) att f(cid:246)r- b(cid:228)ttras tack vare en relativt god efterfr(cid:229)gan fr(cid:229)n fordonsindu- strin och byggsektorn. F(cid:246)r hel(cid:229)ret 1999 torde gemenskapens produktion av dessa r(cid:246)r (cid:246)ka med minst 3 %, vilket ocks(cid:229) beror p(cid:229) en viss importminskning. Det verkar emellertid inte som om man kan v(cid:228)nta sig (cid:246)kad verksamhet inom detta omr(cid:229)de under 2000. Den prisf(cid:246)rb(cid:228)ttring som konstaterats under hela 1999, och som framf(cid:246)r allt h(cid:228)nger samman med ett (cid:246)kat st(cid:229)lpris, kommer i sj(cid:228)lva verket att fr(cid:228)mja en (cid:246)kad import p(cid:229) en gemenskapsmark- nad som redan k(cid:228)nnetecknas av en avvaktande efterfr(cid:229)gan p(cid:229) grund av den aviserade avmattningen inom fordonsindustrin. F(cid:246)r svetsade r(cid:246)r med stor diameter (mer (cid:228)n 406,4 mm) har dock den nedg(cid:229)ng som tidigare aviserats kommit att bekr(cid:228)ftas under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999, vilket beror p(cid:229) bristen p(cid:229) nya internationella projekt inom oljesektorn. Tillverkningen av dessa r(cid:246)r i Europeiska unionen, som minskade med cirka 15 % under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999, torde forts(cid:228)tta att minska ytterligare. F(cid:246)r hel(cid:229)ret 1999 f(cid:246)rv(cid:228)ntas s(cid:229)lunda en produktions- minskning i storleksordningen 20(cid:150)25 % med en stabilisering under 2000, eftersom oljeindustrin inte har aviserat n(cid:229)got st(cid:246)rre projekt, varken i gemenskapen eller internationellt. B. Verksamheten inom tr(cid:229)ddragningsindustrin Verksamheten inom gemenskapens tr(cid:229)ddragningsindustri (cid:246)kade under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 med totalt cirka 4 %. Denna (cid:246)kning berodde helt p(cid:229) tillverkningen av armeringsn(cid:228)t, eftersom till- verkningen av dragen tr(cid:229)d i princip utvecklats negativt. Under andra halv(cid:229)ret 1999 stabiliserades marknaden f(cid:246)r dragna pro- dukter generellt, vilket ger anledning att f(cid:246)rv(cid:228)nta sig en pro- duktions(cid:246)kning p(cid:229) 4(cid:150)5 % f(cid:246)r hel(cid:229)ret 1999. Detta beror framf(cid:246)r allt p(cid:229) tillverkningen av armeringsn(cid:228)t och andra liknande pro- dukter. 29. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 27/5 Importen av dragna produkter, som (cid:246)kade n(cid:229)got i b(cid:246)rjan av 1999, har gradvis stabiliserats, medan gemenskapens export av dessa produkter har legat kvar p(cid:229) h(cid:246)ga niv(cid:229)er tack vare den starka dollarn. Det (cid:228)r s(cid:228)kerligen den gradvisa (cid:229)terh(cid:228)mtningen inom byggsek- torn i Europeiska unionen som ligger bakom utvecklingen i denna bransch, d(cid:228)r produktionsvolymen under 1999 torde (cid:246)ka med n(cid:228)rmare 5 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1998. F(cid:246)r hel(cid:229)ret 2000 v(cid:228)ntas tillv(cid:228)xtutsikterna inom byggsektron leda till att produktionen av dragna produkter (cid:246)kar med omkring 3 %. Prisuppg(cid:229)ngen p(cid:229) dessa produkter till f(cid:246)ljd av det (cid:246)kade st(cid:229)lpriset kan emellertid medf(cid:246)ra att denna prognos m(cid:229)ste skrivas ned om importen skulle (cid:246)ka. Detta utveckling har emellertid inte inneburit att man kunnat (cid:246)ka kapacitetsutnyttjandet inom branschen i n(cid:229)gon st(cid:246)rre om- fattning. Kapacitetsutnyttjandet ligger kvar p(cid:229) i genomsnitt 60(cid:150)70 %, bland annat till f(cid:246)ljd av att ny produktionskapacitet tas i bruk. Gemenskapens industri f(cid:246)r annan dragning, vars verksamhet framf(cid:246)r allt (cid:228)r beroende av fordonsindustrin, uppvisade en total produktionsminskning p(cid:229) cirka 3 % under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999. Detta f(cid:246)ljdes av en gradvis stabilisering som inneb(cid:228)r att man f(cid:246)r hel(cid:229)ret 1999 kan v(cid:228)nta sig en total produktion som ligger 2(cid:150)3 % under f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)rs niv(cid:229)er. F(cid:246)r (cid:246)vrigt tycks verksamheten inom denna bransch periodvis ha p(cid:229)verkats av en viss r(cid:229)materialbrist som f(cid:246)rsenat f(cid:246)rs(cid:246)rj- ningen av marknaden. P(cid:229) samma s(cid:228)tt har de stora prisfluktua- tionerna p(cid:229) galvaniserat st(cid:229)l gjort genomf(cid:246)randet av vissa le- veransavtal mer os(cid:228)kert. Detta f(cid:229)r inte ses som s(cid:228)rskilt negativt om man beaktar att 1998 var ett osedvanligt gott (cid:229)r, framf(cid:246)r allt i fr(cid:229)ga om voly- mer. Denna industris karakt(cid:228)r av mellanled, mellan st(cid:229)lindustrin och fordonsindustrin, medf(cid:246)r dock problem, eftersom branschen inte utan sv(cid:229)righet kan l(cid:229)ta fluktuationer i r(cid:229)materialpriset f(cid:229) fullt genomslag p(cid:229) priserna. Med tanke p(cid:229) den v(cid:228)ntade nedg(cid:229)ngen inom fordonsindustrin kan man f(cid:246)r hel(cid:229)ret 2000 i b(cid:228)sta fall f(cid:246)rv(cid:228)nta sig en stabilise- ring av verksamheten inom denna industri. C. Kallvalsnings- och kallpressningsindustrin Efter en relativt negativ inledning 1999, som framf(cid:246)r allt be- rodde p(cid:229) den allm(cid:228)nna tendensen till lageranpassningar, har kallvalsningsindustrin upplevt en viss (cid:229)terh(cid:228)mtning, vilket in- nebar att produktionsminskningen under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret be- gr(cid:228)nsades till 8 %. Tendensen till f(cid:246)rb(cid:228)ttrade marknadsvillkor f(cid:246)r kallvalsat st(cid:229)l har st(cid:228)rkts under andra halv(cid:229)ret, vilket troli- gen inneb(cid:228)r att de totala volymerna under 1999 endast i liten m(cid:229)n kommer att understiga 1998 (cid:229)rs anm(cid:228)rkningsv(cid:228)rda voly- mer. Prisuppg(cid:229)ngen p(cid:229) st(cid:229)l skapar dock allvarliga problem f(cid:246)r kall- valsningsindustrin eftersom den g(cid:246)r ordering(cid:229)ngen os(cid:228)ker och f(cid:246)ljaktligen minskar verksamheten inom branschen. Den utveckling som v(cid:228)ntas under 2000 inneb(cid:228)r dock att man (cid:229)ter b(cid:246)r uppn(cid:229) samma niv(cid:229)er som under 1998, vilket kan s(cid:228)kerst(cid:228)lla ett fullst(cid:228)ndigt kapacitetsutnyttjande. Trots den f(cid:246)r- v(cid:228)ntade avmattningen inom fordonsindustrin, b(cid:246)r den gradvisa uppg(cid:229)ngen inom b(cid:229)de byggsektorn och den mekaniska verk- stadsindustrin i sj(cid:228)lva verket (cid:246)ka f(cid:246)rbrukningen av kallvalsat st(cid:229)l. Med tanke p(cid:229) den f(cid:246)rv(cid:228)ntande uppg(cid:229)ngen inom byggsektorn f(cid:246)rv(cid:228)ntas f(cid:246)r hel(cid:229)ret 2000 att verksamheten inom omr(cid:229)det formpressning (cid:246)kar och att produktionsvolymerna stiger med ytterligare cirka 5 %, f(cid:246)rutsatt att de periodvisa leveranspro- blem med avseende p(cid:229) r(cid:229)material inte d(cid:228)mpar tillv(cid:228)xttakten. Inom industrin f(cid:246)r kallvalsning av l(cid:229)nga produkter noterade man en minskad verksamhet under f(cid:246)rsta kvartalet 1999, vilket berodde p(cid:229) behovet av att minska lagren. Detta f(cid:246)ljdes av en markant (cid:229)terh(cid:228)mtning under andra och tredje kvartalen. Trots att volymerna stabiliserades under fj(cid:228)rde kvartalet kommer re- sultaten f(cid:246)r hel(cid:229)ret 1999 s(cid:229)lunda utan tvivel att ligga i linje med f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)r. Dessa resultat skulle f(cid:246)r (cid:246)vrigt ha varit (cid:228)nnu b(cid:228)ttre om gemenskapens kallvalsningsindustri inte tidvis hade lidit brist p(cid:229) sitt r(cid:229)material, n(cid:228)mligen galvaniserad pl(cid:229)t. Denna bransch kommer d(cid:228)rmed att ha upplevt ett b(cid:228)ttre 1999 (cid:228)n (cid:246)vriga branscher inom st(cid:229)lsektorns f(cid:246)rsta f(cid:246)r(cid:228)dlingsled. Branschen kommer dessutom f(cid:246)rmodligen att uppvisa (cid:228)nnu b(cid:228)ttre resultat under 2000 tack vare det allm(cid:228)nna ekonomiska uppsvinget inom gemenskapen, och framf(cid:246)r allt med tanke p(cid:229) den mycket goda utvecklingen inom byggsektorn, som (cid:228)r den st(cid:246)rsta anv(cid:228)ndaren av branschens produkter. 2. 2. 2 Utsikter inom byggsektorn Efter en kort period av os(cid:228)kerhet i b(cid:246)rjan av 1999 uppvisar byggsektorn i EU totalt sett (cid:229)ter en positiv utveckling, vilken f(cid:246)rst(cid:228)rkts under (cid:229)rets lopp. Detta inneb(cid:228)r att man f(cid:246)r hel(cid:229)ret kan f(cid:246)rv(cid:228)nta sig volymer som (cid:246)verstiger f(cid:246)rra (cid:229)rets med 1(cid:150)2 %. Denna positiva utveckling kan tillskrivas byggsektorn i fr(cid:228)mst Spanien, Frankrike, F(cid:246)renade kungariket och Italien, eftersom byggverksamheten i Tyskland totalt sett legat p(cid:229) en stabil niv(cid:229) p(cid:229) grund av den kontinuerliga och avsev(cid:228)rda minskningen i landets (cid:246)stra del. Inom industrin f(cid:246)r formpressning av breda produkter, d(cid:228)r man tillverkar veckad pl(cid:229)t och sandwichpl(cid:229)t av galvaniserad pl(cid:229)t, upplevde man en m(cid:229)ttlig efterfr(cid:229)ge(cid:246)kning under andra halv(cid:229)ret 1999 efter att efterfr(cid:229)gan i princip legat stilla under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret. Den gradvisa f(cid:246)rb(cid:228)ttringen av det allm(cid:228)nna konjunkturl(cid:228)get i EU samt de allt sundare offentliga finanserna och de aviserade skattel(cid:228)ttnaderna skapar utan tvivel (cid:228)n b(cid:228)ttre utsikter f(cid:246)r bygg- sektorn under (cid:229)r 2000, d(cid:229) dess tillv(cid:228)xt kan (cid:246)verstiga 1999 (cid:229)rs tillv(cid:228)xt med 3 procentenheter. C 27/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 2000 N(cid:228)r det g(cid:228)ller bost(cid:228)der kommer 1999 (cid:229)rs produktionsvolym att hamna strax under 1998 (cid:229)rs volym, vilket beror p(cid:229) den kraftiga minskningen av byggandet av nya hyresbost(cid:228)der i Tyskland, (cid:228)ven om bostadsbyggandet har legat p(cid:229) en mycket god niv(cid:229) i Frankrike och Spanien. Under (cid:229)r 2000 b(cid:246)r verksamheten emel- lertid (cid:246)ka d(cid:229) man kan r(cid:228)kna med en stabilisering i Tyskland, en starkare om (cid:228)n tillf(cid:228)llig tillv(cid:228)xt i F(cid:246)renade kungariket och en fortsatt positiv utveckling i Spanien och Frankrike. Den (cid:246)vriga byggverksamheten har under 1999 fortsatt att h(cid:229)l- las uppe av privata investeringar i Spanien, Frankrike, F(cid:246)ren- dade kungariket, Italien och (cid:228)ven Tyskland, medan de offentliga investeringarna inom detta omr(cid:229)de har varit positiva fr(cid:228)mst i Spanien och Italien. F(cid:246)r (cid:229)r 2000 kan man v(cid:228)nta sig en allm(cid:228)n konsolidering av denna verksamhet, fr(cid:228)mst tack vare offentliga investeringar i flertalet l(cid:228)nder. Undantag (cid:228)r Spanien och Tyskland. Nar det g(cid:228)ller anl(cid:228)ggningsarbeten m(cid:229)ste man konstatera att den blygsamma uppg(cid:229)ngen under 1998 har haft sv(cid:229)righeter att f(cid:246)rst(cid:228)rkas under 1999, trots den anm(cid:228)rkningsv(cid:228)rda (cid:246)kningen i Spanien och Italien. Det (cid:228)r dock mycket m(cid:246)jligt att den gynn- samma konjunkturen och de strukturellt f(cid:246)rb(cid:228)ttrade offentliga finanserna kommer att f(cid:229) verksamheten inom denna bransch att (cid:246)ka och d(cid:228)rmed skapa b(cid:228)ttre tillv(cid:228)xtutsikter f(cid:246)r 2000. 2. 2. 3 Fordonsmarknadens utveckling Trots oregelbundna r(cid:246)elser under juli, augusti och september, som i viss m(cid:229)n st(cid:246)rt sambandet mellan den europeiska for- donsmarknadens utveckling och konjunkturen, kan man f(cid:246)r 1999 redan r(cid:228)kna med ett nytt rekord b(cid:229)de n(cid:228)r det g(cid:228)ller antalet nyregistreringar och antalet producerade nya bilar i Europeiska unionen, efter flera (cid:229)r av kontinuerlig tillv(cid:228)xt. Nyregistreringen av personbilar (cid:246)kade under perioden januari- (cid:150)oktober 1999 med utm(cid:228)rkta 5,7 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med samma pe- riod 1998. Denna tendens b(cid:246)r, om (cid:228)n i en n(cid:229)got l(cid:229)ngsammare takt, forts(cid:228)tta fram till slutet av 1999. Bakom denna positiva utveckling samverkar flera faktorer, s(cid:229)- som ett f(cid:246)rb(cid:228)ttrat f(cid:246)rtroende hos hush(cid:229)llen, s(cid:228)nkta r(cid:228)ntor, ett varierat utbud av nya bilmodeller, s(cid:228)ljfr(cid:228)mjande (cid:229)tg(cid:228)rder samt kampanjer fr(cid:229)n tillverkarnas sida. Dessa faktorer har under de senaste fem (cid:229)ren utgjort grunden f(cid:246)r de goda resultaten inom denna viktiga st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande sektor. Den gradvisa avmattningen inom denna sektor till f(cid:246)ljd framf(cid:246)r allt av en minskad inre efterfr(cid:229)gan, d(cid:228)r (cid:246)kningstakten betr(cid:228)f- fande antalet nyregistrerade bilar i unionen mattas av till 4 %, hindrar emellertid inte att man sl(cid:229)r 1998 (cid:229)rs produktionsrekord (16,2 miljoner bilar) genom att tillverka 16,5 miljoner person- bilar och l(cid:228)tta lastbilar. Det tycks inte vara uteslutet att h(cid:246)gre r(cid:228)ntor, os(cid:228)kerheten kring oljeprisets utveckling och ett uppeh(cid:229)ll i utvecklingen av nya modeller under 2000 kan inneb(cid:228)ra en m(cid:229)ttlig minskning av efterfr(cid:229)gan p(cid:229) bilar. Denna efterfr(cid:229)gan borde f(cid:246)r (cid:246)vrigt stabili- seras under (cid:229)r 2001. Med tanke p(cid:229) de niv(cid:229)er som uppn(cid:229)tts under senare (cid:229)r, och som m(cid:246)jliggjort ett optimalt kapacitetsutnyttjande, b(cid:246)r dock inte en f(cid:246)rv(cid:228)ntad minskning av efterfr(cid:229)gan p(cid:229) personbilar med 2 % medf(cid:246)ra n(cid:229)gon n(cid:228)mnv(cid:228)rd verksamhetsneddragning inom sek- torn. Deta beror inte minst p(cid:229) de utm(cid:228)rkta utsikterna f(cid:246)r ex- port av nya bilmodeller fr(cid:229)n gemenskapsmarknaden till tredje land. 2. 3 Utsikter f(cid:246)r import och export av st(cid:229)lprodukter 2. 3. 1 Statistik (cid:246)ver EU:s externa st(cid:229)lhandel Den statistik (cid:246)ver EU:s externa st(cid:229)lhandel som var tillg(cid:228)nglig vid utarbetandet av denna prognos t(cid:228)cker de sju f(cid:246)rsta m(cid:229)na- derna 1999, och ligger d(cid:228)rmed n(cid:228)rmare prognosperioden i tiden (cid:228)n vad som tidigare varit fallet. Analysen av dessa uppgifter visar att gemenskapens import av st(cid:229)l under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 minskade i storleksordningen 13 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med de mycket stora volymerna under samma period 1998, trots en ytterligare (cid:246)kning av importen av l(cid:229)nga produkter med 24 %. Samtidigt fortsatte exporten sin kr(cid:228)ftg(cid:229)ng med ett fall i storleksordningen 14 %. En djupare analys av denna statistik visar framf(cid:246)r allt att ge- menskapens import av st(cid:229)l fr(cid:229)n de central- och (cid:246)steuropeiska l(cid:228)nderna samt fr(cid:229)n Taiwan, Sydkorea och Indien minskade kraf- tigt, medan st(cid:229)limporten fr(cid:229)n Turkiet och Japan visade sig (cid:246)ka avsev(cid:228)rt. N(cid:228)r det g(cid:228)ller exporten p(cid:229)visar de tillg(cid:228)ngliga uppgifterna d(cid:228)re- mot en avsev(cid:228)rd minskning av f(cid:246)rs(cid:228)ljningen till NAFTA-l(cid:228)n- derna och Turkiet, medan exporten till de central- och (cid:246)steu- ropeiska l(cid:228)nderna tycks ha (cid:246)kat rej(cid:228)lt. Efter en omv(cid:228)lvande period f(cid:246)r den internationella st(cid:229)lhandeln under 1998 r(cid:229)der det inget tvivel om att det ekonomiska upp- svinget i Sydostasien sedan b(cid:246)rjan av 1999 har bidragit till att minska det kraftiga (cid:246)verskottsutbudet av st(cid:229)l p(cid:229) v(cid:228)rldsmark- naden i allm(cid:228)nhet och p(cid:229) gemenskapsmarknaden i synnerhet. Den internationella handeln med st(cid:229)lprodukter b(cid:246)r f(cid:246)r (cid:246)vrigt forts(cid:228)tta att f(cid:246)rb(cid:228)ttras under andra halv(cid:229)ret 1999 och framf(cid:246)r allt under (cid:229)r 2000 tack vare ett gynnsammare konjunkturl(cid:228)ge i EU, en fortsatt god tillv(cid:228)xt i F(cid:246)renta staterna och en allt star- kare ekonomisk (cid:229)terh(cid:228)mtning i Asien. De aktuella prognoserna tyder p(cid:229) balans mellan gemenskapens import och export av st(cid:229)l under 1999 och ett m(cid:229)ttligt (cid:246)ver- skott under 2000. 29. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 27/7 Enligt det mest troliga scenariot skulle EU:s st(cid:229)limport uppg(cid:229) till 19 miljoner ton under 1999 och ligga kvar p(cid:229) denna niv(cid:229) under 2000, medan exporten skulle uppg(cid:229) till 19 miljoner ton under 1999 f(cid:246)r att stiga till cirka 20 miljoner ton under 2000. Dessa gynnsamma utsikter f(cid:246)r st(cid:229)lhandeln f(cid:229)r dock inte leda till att man negligerar, eller rent av ignorerar, de m(cid:246)jliga riskerna f(cid:246)r denna positiva utveckling. Dessa risker h(cid:228)nger samman med os(cid:228)kerheten kring vissa internationella tendenser och den (cid:228)nnu br(cid:228)ckliga j(cid:228)mvikten p(cid:229) gemenskapsmarknaden. Kommissionen uppmanar d(cid:228)rf(cid:246)r st(cid:229)lf(cid:246)retagen att bidra till att uppr(cid:228)tth(cid:229)lla en stabil gemenskapsmarknad och att ta h(cid:228)nsyn till marknadens alla potentiella m(cid:246)jligheter. Kommissionen f(cid:246)r- klarar sig ocks(cid:229) st(cid:229) till deras f(cid:246)rfogande n(cid:228)r s(cid:229) kr(cid:228)vs och (cid:228)r l(cid:228)mpligt. 2. 3. 2 V(cid:228)rldsekonomins utveckling under (cid:229)r 2000 Den globala konjunkturen tycks under 1999 ha tagit ny fart, vilket fr(cid:228)mst beror p(cid:229) en snabb (cid:229)terh(cid:228)mtning i de asiatiska ekonomierna efter den turbulens p(cid:229) finansmarknaderna som p(cid:229)verkat de framv(cid:228)xande ekonomierna under senare (cid:229)r. ¯r 2000 skulle v(cid:228)rldsekonomins tillv(cid:228)xt s(cid:229)lunda kunna (cid:246)ka och uppg(cid:229) till cirka 3,5 %, j(cid:228)mf(cid:246)rt med mindre (cid:228)n 3 % under 1999. Under 2000 b(cid:246)r den ekonomiska (cid:229)terh(cid:228)mtningen i Japan st(cid:228)r- kas efter konjunkturv(cid:228)ndningen 1999 och tillv(cid:228)xten i Euro- peiska unionen st(cid:228)rkas ytterligare, samtidigt som tecknen p(cid:229) en avmattning i den amerikanska ekonomin inte kan anses p(cid:229)visa n(cid:229)gra verkliga svagheter. Det (cid:229)tervunna f(cid:246)rtroendet i de framv(cid:228)xande ekonomierna b(cid:246)r leda till en (cid:246)kning av den globala st(cid:229)lf(cid:246)rbrukningen i storleks- ordningen 2 %, vilken skulle (cid:229)tf(cid:246)ljas av en j(cid:228)mf(cid:246)rbar produk- tions(cid:246)kning. N(cid:228)r det g(cid:228)ller den internationella st(cid:229)lhandeln b(cid:246)r de f(cid:246)rb(cid:228)t- tringar som kunnat sk(cid:246)njas redan 1999 komma att bekr(cid:228)ftas under 2000, och d(cid:228)rmed bidra till att (cid:229)teruppr(cid:228)tta ett lugnare l(cid:228)ge efter den senaste tidens omv(cid:228)lvningar i den globala st(cid:229)l- handeln. De r(cid:229)dande tendenserna till protektionism b(cid:246)r f(cid:246)ljaktligen avta n(cid:229)got i styrka, (cid:228)ven om riskerna f(cid:246)r st(cid:246)rningar i denna handel kvarst(cid:229)r till f(cid:246)ljd av m(cid:246)jligheterna att vissa l(cid:228)nders (cid:246)verskotts- utbud riktas mot nya marknader i den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga str(cid:228)van efter avs(cid:228)ttningsomr(cid:229)den. I F(cid:246)renta staterna forts(cid:228)tter ekonomin att v(cid:228)xa med 2. 3. 2. 1 full styrka, och 1999 (cid:229)rs tillv(cid:228)xt ber(cid:228)knas uppg(cid:229) till cirka 4 %, vilket framf(cid:246)r allt beror p(cid:229) den mycket h(cid:246)ga konsumtionen och den goda verksamhetsniv(cid:229)n inom tillverkningssektorn. Det (cid:228)r mycket m(cid:246)jligt att den mjuklandning som man tidigare aviserat kommer att komma under 2000. Denna mjuklandning f(cid:246)r- modas (cid:228)nd(cid:229) inneb(cid:228)ra en tillv(cid:228)xt p(cid:229) 2,8 %. F(cid:246)r st(cid:229)lmarknaden kan man f(cid:246)rv(cid:228)nta sig en fortsatt stark in- hemsk efterfr(cid:229)gan under 2000. Ny kapacitet som tas i bruk kommer dock troligen att minska importbehovet. Vidare kom- mer en minskad andel st(cid:229)l fr(cid:229)n Asien p(cid:229) den amerikanska marknaden att underl(cid:228)tta en (cid:229)terg(cid:229)ng till en mer traditionell yttre f(cid:246)rs(cid:246)rjning. 2. 3. 2. 2 Den japanska ekonomin tycks till slut ha v(cid:228)nt upp(cid:229)t i b(cid:246)rjan av 1999, vilket kan vara b(cid:246)rjan p(cid:229) en varaktig (cid:229)ter- h(cid:228)mtning, och tillv(cid:228)xten kan under 1999 v(cid:228)ntas uppg(cid:229) till cirka 1 %. Trots (cid:229)terh(cid:228)mtningens br(cid:228)cklighet till f(cid:246)ljd av den svaga privata konsumtionen och den l(cid:229)ga investeringsniv(cid:229)n, b(cid:246)r landets till- v(cid:228)xt under (cid:229)r 2000 (cid:228)nd(cid:229) uppg(cid:229) till cirka 2 %, tack vare de offentliga stimulanspaketen och det faktum att f(cid:246)retagens och konsumenternas f(cid:246)rtroende i viss m(cid:229)n f(cid:246)rb(cid:228)ttras. Inom st(cid:229)lsektorn v(cid:228)ntas f(cid:246)rbrukningen (cid:246)ka med 1,5 % under (cid:229)r 2000 och produktionen forts(cid:228)tta sin positiva utveckling d(cid:229) den v(cid:228)ntade minskningen av exporten till USA kompenseras av det (cid:246)kade f(cid:246)rs(cid:246)rjningsbehovet i andra asiatiska l(cid:228)nder. 2. 3. 2. 3 Den ekonomiska utvecklingen i Kina och Sydostasien Tillv(cid:228)xten p(cid:229) cirka 3 % f(cid:246)r de samlade ekonomierna i Sydost- asien under 1999 b(cid:246)r f(cid:246)ljas av en likv(cid:228)rdigt god utveckling under 2000. Bland dessa l(cid:228)nder uppvisar Sydkorea det b(cid:228)sta resultatet, med en tillv(cid:228)xt p(cid:229) cirka 5,5 % under 1999, som kan komma att f(cid:246)rb(cid:228)ttras till 6,4 % under 2000. Oaktat de statliga (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r modernisering och ekonomisk kontroll torde Kinas tillv(cid:228)xt uppg(cid:229) till mer (cid:228)n 6 % b(cid:229)de 1999 och 2000. N(cid:228)r det g(cid:228)ller st(cid:229)lhandeln torde denna region forts(cid:228)tta att upp- visa ett underskott p(cid:229) cirka 30 miljoner ton under 2000, trots en f(cid:246)rv(cid:228)ntad (cid:246)kning av den inhemska produktionen d(cid:229) nya anl(cid:228)ggningar tas i bruk. 2. 3. 2. 4 L(cid:228)nderna i Latinamerika De senaste prognoserna visar att tillv(cid:228)xten i de latiname- rikanska ekonomierna f(cid:246)rb(cid:228)ttras och kan komma att (cid:246)verstiga 3,5 % under 2000, vilket kan j(cid:228)mf(cid:246)ras med uppskattningsvis 2,7 % under 1999. I detta sammanhang v(cid:228)ntas en avsev(cid:228)rd f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den brasilianska ekonomin, vars f(cid:246)rmodade vi- kande utveckling under 1999 ((cid:150) 4 %) har reviderats upp kraftigt till en niv(cid:229) n(cid:228)ra nolltillv(cid:228)xt, medan landets tillv(cid:228)xt under 2000 ber(cid:228)knas uppg(cid:229) till 4 %. St(cid:229)lf(cid:246)rbrukningen i denna region f(cid:246)rmodas forts(cid:228)tta att (cid:246)ka under 2000, (cid:228)ven om den v(cid:228)ntade (cid:246)kningen av den inhemska produktionen kommer bidra till att bevara ett (cid:246)verskottsutbud som riktas till v(cid:228)rldsmarknaden. C 27/8 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 2000 2. 3. 2. 5 Konjunkturen i de central- och (cid:246)steuropeiska l(cid:228)nderna och OSS Efter n(cid:229)gra (cid:229)rs mycket god ekonomisk utveckling i de central- och (cid:246)steuropeiska l(cid:228)nderna b(cid:246)r avmattningen under 1999 vara av (cid:246)verg(cid:229)ende karakt(cid:228)r med tanke p(cid:229) den f(cid:246)rb(cid:228)ttring av den internationella konjunkturen som v(cid:228)ntas f(cid:246)r 2000. F(cid:246)r Ryss- land ger de senaste prognoserna f(cid:246)rhoppningar om en (cid:246)kad ekonomisk stabilitet under 2000 j(cid:228)mf(cid:246)rt med de senaste (cid:229)ren. Med undantag f(cid:246)r varmvalsade produkter i rullform, d(cid:228)r priset p(cid:229) exportmarknaderna har (cid:246)kat i samma omfattning som p(cid:229) gemenskapsmarknaden, har priset p(cid:229) andra produkter stabili- serats p(cid:229) en mycket l(cid:229)g niv(cid:229) p(cid:229) exportmarknaderna, och man kan (cid:228)nnu inte sk(cid:246)nja n(cid:229)gon verklig v(cid:228)ndning av prisutveck- lingen. D(cid:229) det fortfarande r(cid:229)der ett (cid:246)verskottsutbud p(cid:229) v(cid:228)rlds- marknaden (cid:228)r det inte troligt att man kan v(cid:228)nta sig n(cid:229)gon n(cid:228)mnv(cid:228)rd f(cid:246)rb(cid:228)ttring av v(cid:228)rldsmarknadspriserna p(cid:229) kort sikt. Inom st(cid:229)lsektorn v(cid:228)ntas den minskade exporten forts(cid:228)tta att p(cid:229)verka st(cid:229)lproduktionen i dessa l(cid:228)nder negativt (cid:228)ven under 2000, medan man kan f(cid:246)rv(cid:228)nta sig att f(cid:246)rbrukningen (cid:246)kar n(cid:229)got, (cid:229)tminstone i Central- och (cid:214)steuropa. 2. 5 Trenden per produkt P l a t t a p r o d u k t e r (cid:151) Varmvalsade produkter i rullform 2. 4 Prisutvecklingen Efter ett prisfall utan like fr(cid:229)n v(cid:229)ren 1998 stabiliserades st(cid:229)l- priset i Europeiska unionen i b(cid:246)rjan av 1999 och p(cid:229)b(cid:246)rjade en uppg(cid:229)ng, som sedan andra kvartalet i (cid:229)r (cid:228)r generell. Med st(cid:246)d av en stark efterfr(cid:229)gan fr(cid:229)n byggsektorn har priset p(cid:229) l(cid:229)nga l(cid:228)tta produkter (armeringsst(cid:228)nger och st(cid:229)ngst(cid:229)l f(cid:246)r han- delsj(cid:228)rn) (cid:246)kat i storleksordningen 20 % mellan det f(cid:246)rsta och fj(cid:228)rde kvartalet 1999. Priset p(cid:229) balkar och valstr(cid:229)d har f(cid:246)ljt samma tendens, dock med en m(cid:229)ttligare (cid:246)kning och en viss f(cid:246)rdr(cid:246)jning. F(cid:246)r platta produkter v(cid:228)nde emellertid prisutvecklingen upp f(cid:246)rst under tredje kvartalet. Denna v(cid:228)ndning (cid:228)r f(cid:246)r (cid:246)vrigt ganska markant f(cid:246)r varmvalsade produkter i rullform, som under f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)r hade drabbats s(cid:228)rskilt h(cid:229)rt av prisfallet p(cid:229) grund av den spektakul(cid:228)ra import(cid:246)kningen. Sedan b(cid:246)rjan av 1999 har priset p(cid:229) varmvalsade produkter i rullform s(cid:229)- lunda (cid:246)kat i storleksordningen 20 %, men (cid:228)nnu har inte pris- niv(cid:229)n fr(cid:229)n b(cid:246)rjan av 1998 (cid:229)teruppn(cid:229)tts. F(cid:246)r (cid:246)vriga platta produkter kunde man notera en prisv(cid:228)ndning f(cid:246)rst fram(cid:229)t h(cid:246)sten, efter att priset under f(cid:246)rsta kvartalet 1999 stabiliserats p(cid:229) den anm(cid:228)rkningsv(cid:228)rt l(cid:229)ga niv(cid:229) som n(cid:229)ddes i slutet av 1998 och b(cid:246)rjan av 1999. Den (cid:246)kade efterfr(cid:229)gan p(cid:229) galvaniserad pl(cid:229)t fr(cid:229)n fordonsindu- strin och byggsektorn har gradvis skapat ett underskottsutbud, vilket lett till en snabb prisuppg(cid:229)ng f(cid:246)r dessa produkter. Ge- nom smittoeffekter har denna situation kommit att (cid:229)terspeglas i priset p(cid:229) kallvalsad pl(cid:229)t. Marknaden f(cid:246)r varmvalsad pl(cid:229)t i rullform har f(cid:246)rb(cid:228)ttrats kraftigt de senaste m(cid:229)naderna och l(cid:228)get (cid:228)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande mycket positivt. Lagren ligger p(cid:229) normal niv(cid:229) med en sjun- kande tendens, och efterfr(cid:229)gan fr(cid:229)n traditionella branscher s(cid:229)som fordonsindustrin, r(cid:246)rindustrin och byggsektorn (cid:228)r relativt stark. J(cid:228)mf(cid:246)rt med de toppar som n(cid:229)ddes under 1998 har importen minskat, men (cid:246)verstiger fortfarande 1997 (cid:229)rs niv(cid:229)er med bred marginal. Exporten (cid:228)r fortfarande ganska svag beroende p(cid:229) det h(cid:229)rda trycket p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden. (cid:151) Kallvalsad pl(cid:229)t F(cid:246)rbrukningen av kallvalsad pl(cid:229)t (cid:228)r tillfredsst(cid:228)llande. Ge- menskapsmarknaden utvecklas i r(cid:228)tt riktning, fr(cid:228)mst tack vare efterfr(cid:229)gan fr(cid:229)n fordonsindustrin och tillverkare av hush(cid:229)llsmaskiner. Anv(cid:228)ndar- och grossistlagren har (cid:229)terg(cid:229)tt till normala niv(cid:229)er, med resultatet att kallvalsad pl(cid:229)t f(cid:246)ljer samma tendens som observerats f(cid:246)r varmvalsad pl(cid:229)t med f(cid:246)rb(cid:228)ttrade prisniv(cid:229)er. (cid:151) Belagd pl(cid:229)t Sedan mitten av 1999 har marknaden f(cid:246)r belagd pl(cid:229)t (cid:228)nd- rats radikalt genom att efterfr(cid:229)gan (cid:229)ter v(cid:228)nt upp med snabbt (cid:229)terh(cid:228)mtade priser som f(cid:246)ljd. Denna situation beror p(cid:229) den h(cid:246)ga verksamhetsniv(cid:229)n inom fordonsindustrin, som under senare tid ocks(cid:229) spritt sig till byggsektorn som nu utvecklas positivt. Leveranstiderna (cid:246)kar, vilket inneb(cid:228)r att spekulativa k(cid:246)p kan skapa en ny situation med lager(cid:246)ver- skott. Denna risk (cid:246)kar dessutom genom att importen fr(cid:229)n Asien forts(cid:228)tter att (cid:246)ka. (cid:151) Kvartopl(cid:229)t N(cid:228)r det g(cid:228)ller prognoserna f(cid:246)r 2000 b(cid:246)r en (cid:246)kad efterfr(cid:229)gan m(cid:246)jligg(cid:246)ra en fortsatt positiv utveckling med en (cid:229)terg(cid:229)ng till priser j(cid:228)mf(cid:246)rbara med dem som r(cid:229)dde i b(cid:246)rjan av 1998. Om denna tendens kan uppr(cid:228)tth(cid:229)llas b(cid:246)r det m(cid:246)jligg(cid:246)ra den resul- tatf(cid:246)rb(cid:228)ttring som beh(cid:246)vs inom flertalet st(cid:229)lf(cid:246)retag i EU. Det enda hotet best(cid:229)r i en ny och kraftig (cid:246)kning av gemenskapens st(cid:229)limport. Bland de platta produkterna (cid:228)r det bara f(cid:246)r kvartopl(cid:229)t som situationen inte har f(cid:246)rb(cid:228)ttrats, vilket g(cid:228)ller b(cid:229)de efterfr(cid:229)gan och prisniv(cid:229)er. Bristen p(cid:229) exportorder p(cid:229) svetsade r(cid:246)r med stor diameter och den l(cid:229)ga ordering(cid:229)ngen fr(cid:229)n varvsindu- strin utg(cid:246)r de huvudsakliga orsakerna till denna situation. Dessutom forts(cid:228)tter de relativt stora grossistlagren att pressa marknaden, vilket motverkar varje (cid:229)terh(cid:228)mtning inom detta omr(cid:229)de. 29. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 27/9 L (cid:229) n g a p r o d u k t e r (cid:151) Tunga profiler och balkar Sedan mitten av 1999 har efterfr(cid:229)gan p(cid:229) balkar gradvis f(cid:246)rb(cid:228)ttrats tack vare de l(cid:229)ga lagerniv(cid:229)erna och byggsektorns (cid:229)terh(cid:228)mtning. Denna utveckling b(cid:246)r forts(cid:228)tta under 2000 med tanke p(cid:229) den f(cid:246)rv(cid:228)ntade efterfr(cid:229)ge(cid:246)kningen b(cid:229)de i gemenskapen och internationellt. (cid:151) Valstr(cid:229)d Byggsektorns (cid:229)terh(cid:228)mtning under 1999 utg(cid:246)r huvudorsa- ken till den positiva v(cid:228)ndningen av volymer och prisniv(cid:229)er betr(cid:228)ffande valstr(cid:229)d avsedd f(cid:246)r armeringsn(cid:228)t. Den senare f(cid:246)rb(cid:228)ttringen f(cid:246)r valstr(cid:229)d avsedd f(cid:246)r dragnings- industrin beror p(cid:229) den efter sommaren 1999 (cid:246)kade efter- fr(cid:229)gan fr(cid:229)n den mekaniska verkstadsindustrin. Med tanke p(cid:229) tillv(cid:228)xtprognoserna f(cid:246)r 2000 b(cid:246)r denna po- sitiva utveckling forts(cid:228)tta, f(cid:246)rutsatt att inga potentiella st(cid:246)r- ningar upptr(cid:228)der i samband med importfl(cid:246)det. (cid:151) Armeringsst(cid:228)nger Precis som f(cid:246)r (cid:246)vriga l(cid:229)nga produkter har marknaden f(cid:246)r armeringsst(cid:228)nger gynnats av uppsvinget inom bygsektorn. Bortsett fr(cid:229)n den f(cid:246)rutsebara och normala avmattningen under vinters(cid:228)songen b(cid:246)r den positiva utvecklingen fort- s(cid:228)tta under 2000, inte minst som importen till gemenskaps- marknaden troligen kommer att minska till f(cid:246)ljd av den f(cid:246)rv(cid:228)ntade efterfr(cid:229)ge(cid:246)kningen p(cid:229) v(cid:228)rldsmarknaden. (cid:151) St(cid:229)ngst(cid:229)l f(cid:246)r handelsj(cid:228)rn Situationen och framtidsutsikterna f(cid:246)r dessa produkter (cid:228)r helt j(cid:228)mf(cid:246)rbara med l(cid:228)get f(cid:246)r (cid:246)vriga l(cid:229)nga produkter. Pri- serna b(cid:246)r d(cid:228)rmed snabbt (cid:229)terg(cid:229) till de niv(cid:229)er som r(cid:229)dde i b(cid:246)rjan av 1998 och kan rent av komma att (cid:246)verstiga dessa under loppet av 2000. 2. 6 Utv(cid:228)rdering av marknaden f(cid:246)r r(cid:229)st(cid:229)l f(cid:246)r hel(cid:229)ret 2000 Uppsvinget f(cid:246)r gemenskapens ekonomi sedan f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 torde st(cid:228)rkas och skapar utm(cid:228)rkta tillv(cid:228)xtutsikter f(cid:246)r 2000. Denna f(cid:246)rb(cid:228)ttring av de ekonomiska villkoren inom unionen kommer, tillsammans med den f(cid:246)rutsebara (cid:229)terh(cid:228)mtningen av v(cid:228)rldsekonomin till f(cid:246)ljd av framf(cid:246)r allt det v(cid:228)ntade uppsvinget i Asien, att medf(cid:246)ra en avsev(cid:228)rd (cid:246)kning av investeringarna samt av b(cid:229)de den inre och den externa efterfr(cid:229)gan p(cid:229) varor och tj(cid:228)nster. Detta b(cid:246)r i sin tur gynna gemenskapens industri (cid:228)n mer. Villkoren p(cid:229) gemenskapens st(cid:229)lmarknad forts(cid:228)tter f(cid:246)ljaktligen att f(cid:246)rb(cid:228)ttras eftersom man (cid:150) med en positiv utveckling av efterfr(cid:229)gan b(cid:229)de i gemenskapen och internationellt, och trots en stabilisering av den h(cid:246)ga importniv(cid:229)n (cid:150) sannolikt kommer att f(cid:229) se ett avsev(cid:228)rt uppsving f(cid:246)r unionens export av st(cid:229)lpro- dukter. Med denna positiva utveckling b(cid:246)r gemenskapens verkliga st(cid:229)l- f(cid:246)rbrukning uppg(cid:229) till 82 miljoner ton under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 2000, vilket inneb(cid:228)r en (cid:246)kning med 1,6 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med samma period 1999. Samtidigt skulle den synliga f(cid:246)rbrukningen sta- bilisera sig p(cid:229) 83 miljoner ton. Med en svag minskning av importen och en avsev(cid:228)rd (cid:246)kning av exporten b(cid:246)r gemenska- pens st(cid:229)lproduktion s(cid:229)lunda komma att uppg(cid:229) till 83,5 miljo- ner ton, vilket motsvarar en (cid:246)kning med 6,6 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999. Med en f(cid:246)rv(cid:228)ntad gradvis stabilisering eller rent av avmattning av det halv(cid:229)rets tendenser, kan man f(cid:246)r hel(cid:229)ret 2000 uppskatta den verkliga och synliga st(cid:229)lf(cid:246)rbrukningen till 159 miljoner ton respektive 158 miljoner ton. Detta motsvarar en (cid:246)kning p(cid:229) 1,3 % respektive 1,9 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med hel(cid:229)ret 1999. Med en ex- port(cid:246)kning p(cid:229) 5,3 % och en stabilisering av st(cid:229)limporten skulle j(cid:228)mviktsproduktionen f(cid:246)ljaktligen uppg(cid:229) till 159 miljoner ton, det vill s(cid:228)ga en niv(cid:229) som (cid:246)verstiger f(cid:246)reg(cid:229)ende (cid:229)rs niv(cid:229) med 1,9 %. 3. R¯MATERIAL 3. 1 Skrotmarknaden Efter ett kortlivat uppsving i b(cid:246)rjan av 1999 b(cid:246)rjade priset p(cid:229) skrot (cid:229)ter sjunka, vilket berodde p(cid:229) den negativa efterfr(cid:229)geut- vecklingen d(cid:229) v(cid:228)rldsproduktionen av st(cid:229)l minskade. Skrotpriset p(cid:229) gemenskapsmarknaden n(cid:229)dde sin l(cid:228)gsta niv(cid:229) sedan 1998, till f(cid:246)ljd av en fortsatt svag inre efterfr(cid:229)gan. Fr(cid:229)n och med andra h(cid:228)lften av 1999, och framf(cid:246)r allt fr(cid:229)n och med november har skrotpriserna visat en starkare tendens till att stiga. Detta beror dels p(cid:229) (cid:246)kningen av efterfr(cid:229)gan b(cid:229)de i gemenskapen och internationellt, och dels p(cid:229) f(cid:246)ljderna av de exportbegr(cid:228)nsande (cid:229)tg(cid:228)rder som till(cid:228)mpas eller anm(cid:228)ls av vissa l(cid:228)nder. Denna tendens m(cid:229)ste (cid:228)nnu bekr(cid:228)ftas under 2000, be- roende p(cid:229) hur st(cid:229)lmarknaden utvecklas. 3. 2 J(cid:228)rnmalm Den kraftigt minskade efterfr(cid:229)gan fr(cid:229)n de asiatiska l(cid:228)nderna var huvudorsaken till att v(cid:228)rldshandeln och v(cid:228)rldsmarknadspriset i fr(cid:229)ga om j(cid:228)rnmalm minskade under 1998. Under f(cid:246)rsta halv- (cid:229)ret 1999 minskade handeln med detta r(cid:229)material ytterligare d(cid:229) efterfr(cid:229)gan i F(cid:246)renta staterna och Europa sj(cid:246)nk, samtidigt som efterfr(cid:229)gan i Japan, Sydkorea och Kina uppvisade en tendens till stabilisering. Under denna period n(cid:229)dde priset p(cid:229) j(cid:228)rnmalm s(cid:229)lunda sin l(cid:228)gsta niv(cid:229) sedan 1995, och denna har f(cid:229)tt j(cid:228)rn- malmsindustrin att skjuta fram sina investeringar i ny kapacitet. F(cid:246)r de st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande sektorerna motsvarar dessa f(cid:246)rv(cid:228)nt- ningar en (cid:246)kad verksamhetsniv(cid:229), vilket s(cid:228)kerst(cid:228)ller en st(cid:229)lf(cid:246)r- brukning som (cid:246)verstiger 1998 (cid:229)rs rekordniv(cid:229)er. Den globala exporten av j(cid:228)rnmalm tycks d(cid:228)remot ha (cid:246)kat av- sev(cid:228)rt under tredje kvartalet, och har (cid:246)kat ytterligare under fj(cid:228)rde kvartalet 1999. Detta beror framf(cid:246)r allt p(cid:229) en snabb efterfr(cid:229)ge(cid:246)kning i l(cid:228)nderna i Sydostasien. C 27/10 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 2000 F(cid:246)r hel(cid:229)ret 2000 kommer den f(cid:246)rv(cid:228)ntade (cid:246)kningen av v(cid:228)rlds- produktionen av st(cid:229)l sannolikt att medf(cid:246)ra en gynnsam efter- fr(cid:229)geutveckling f(cid:246)r j(cid:228)rnmalm. Detta kan bidra till ett stabiliserat eller rent av h(cid:246)gre pris p(cid:229) detta r(cid:229)material. 3. 3 Ferrolegeringar Under 1999 har den (cid:246)kande efterfr(cid:229)gan p(cid:229) ferrolegeringar bi- dragit till att priset p(cid:229) dessa stabiliserats eller rent av (cid:246)kat n(cid:229)got. Det stora utbudet p(cid:229) marknaden utg(cid:246)r dock en risk f(cid:246)r den fortsatta stabiliteten. Under det f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 2000 b(cid:246)r den fortsatta (cid:246)kningen av st(cid:229)lproduktionen emellertid bidra till en totalt sett mer homo- gen situation p(cid:229) marknaden f(cid:246)r ferrolegeringar, (cid:228)ven om detta i st(cid:228)llet kan inneb(cid:228)ra en oj(cid:228)mn prisutveckling. 3. 4 Tenn, zink och nickel Under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 (cid:246)kade v(cid:228)rldsproduktionen av tenn med 0,5 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med samma period 1998, medan f(cid:246)rbruk- ningen (cid:246)kade med hela 5 %. Under 1999 b(cid:246)r marknaden f(cid:246)r denna metall emellertid (cid:229)terg(cid:229) till en j(cid:228)mviktssituation. Den under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 2000 f(cid:246)rv(cid:228)ntade efterfr(cid:229)ge(cid:246)kningen b(cid:246)r dock inte leda till n(cid:229)gon st(cid:246)rre prisuppg(cid:229)ng d(cid:229) Kinas export av tenn f(cid:246)rmodas (cid:246)ka. Den globala f(cid:246)rbrukningen av zink kan efter en (cid:246)kning p(cid:229) 1,5 % under 1998 komma att (cid:246)ka med 3,9 % under 1999, och skulle d(cid:228)rmed uppg(cid:229) till 8,2 miljoner ton. P(cid:229) gemenskaps- marknaden kommer f(cid:246)rbrukningen av zink d(cid:228)rmot bara att (cid:246)ka med 0,8 % under 1999, f(cid:246)r att sedan (cid:246)ka med 2,7 % under 2000. V(cid:228)rldsproduktionen av detta r(cid:229)material b(cid:246)r uppvisa en (cid:246)kning med 2,5 % under 1999 och med ytterligare 4,9 % under 2000, och skulle d(cid:228)rmed uppg(cid:229) till 8,6 miljoner ton. J(cid:228)mf(cid:246)rel- sevis konstaterades en (cid:246)kning p(cid:229) 2,7 % under 1998. Priset p(cid:229) zink har under 1999 (cid:246)kat n(cid:229)got till f(cid:246)ljd av en (cid:246)kad efterfr(cid:229)gan och minskade lager. Under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 2000 torde efter- fr(cid:229)gan p(cid:229) denna metall forts(cid:228)tta att (cid:246)ka, men denna utveckling kan bara p(cid:229)verka prisutvecklingen marginellt eftersom produk- tionen f(cid:246)rv(cid:228)ntas (cid:246)ka. F(cid:246)r hel(cid:229)ret 2000 uppskattar internationella nickelstudiegrup- pen att f(cid:246)rbrukningen av nickel kommer att (cid:246)verstiga produk- tionen, vilket medf(cid:246)r ett underskott i storleksordningen 37 000 ton. V(cid:228)rldsproduktionen av denna metall ber(cid:228)knas uppg(cid:229) till 1,033 miljoner ton under 1999, vilket (cid:228)r likv(cid:228)rdigt med 1998 (cid:229)rs produktion. Samtidigt b(cid:246)r f(cid:246)rbrukningen uppg(cid:229) till cirka 1,070 miljoner ton, vilket motsvarar en (cid:246)kning med 6,5 % j(cid:228)mf(cid:246)rt med 1998. Till f(cid:246)ljd av den (cid:246)kande efterfr(cid:229)gan fr(cid:229)n producenter av rostfritt st(cid:229)l har priset p(cid:229) nickel (cid:246)kat med mer (cid:228)n 80 % sedan b(cid:246)rjan av 1999, vilket inneb(cid:228)r att det n(cid:229)tt sin h(cid:246)gsta niv(cid:229) sedan mer (cid:228)n tv(cid:229) (cid:229)r tillbaka. Med en allt starkare efterfr(cid:229)gan och minskade lager inom LME (London Metal Exchange) torde nickelpriset forts(cid:228)tta att (cid:246)ka under f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret. 4. SYSSELS˜TTNING Specialiseringen inom Europas st(cid:229)lindustri kommer sannolikt att forts(cid:228)tta. Denna specialisering, den tekniska utvecklingen och organisatoriska f(cid:246)r(cid:228)ndringar kommer f(cid:246)rmodligen (cid:228)ven framdeles att inneb(cid:228)ra kraftiga personalminskningar i gemen- skapen. Detta drabbar framf(cid:246)r allt mindre specialiserade arbets- tagare. Dessa f(cid:246)r(cid:228)ndringar, som skall ses mot bakgrund av en allt h(cid:229)rdare global konkurrens inom st(cid:229)lsektorn, medf(cid:246)r hela tiden nya krav. F(cid:246)r att anpassa personalens kvalifikationer till de nya behov som uppkommer genom dessa f(cid:246)r(cid:228)ndringar m(cid:229)ste man utveckla fortbildningen av arbetskraften och fr(cid:228)mja spridningen av b(cid:228)sta metoder. De offentliga och privata f(cid:246)retagens omstruktureringsplaner, som har medf(cid:246)rt omgrupperingar bland producenterna och s(cid:229)lunda f(cid:246)rb(cid:228)ttrat deras konkurrenskraft, g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att utnyttja den gemensamma marknadens f(cid:246)rdelar p(cid:229) ett b(cid:228)ttre s(cid:228)tt. Ur industriell och kommersiell synvinkel tycks f(cid:246)rdelarna av dessa processer vara obestridliga, och insatserna i denna riktning forts(cid:228)tter. Det m(cid:229)ste dock konstateras att allt detta har negativa konsekvenser f(cid:246)r syssels(cid:228)ttningen inom denna sektor. De ber(cid:246)rda parterna (cid:228)r i detta avseende medvetna om att hanteringen av de sociala f(cid:246)ljderna av industrins omvandling f(cid:246)ruts(cid:228)tter en st(cid:228)rkt dialog b(cid:229)de inom f(cid:246)retagen mellan arbets- marknadens parter och i samh(cid:228)llet i allm(cid:228)nhet, f(cid:246)r att p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt f(cid:246)regripa f(cid:246)r(cid:228)ndringarna och utarbeta en strategi f(cid:246)r ett b(cid:228)ttre syssels(cid:228)ttningsskydd. Nettof(cid:246)rlusten av arbetstillf(cid:228)llen inom Europeiska unionens st(cid:229)lindustri ber(cid:228)knas under 2000 uppg(cid:229) till cirka 9 000. F(cid:246)r de arbetstagare inom sektorn som drabbas av omstrukture- ringar eller nedl(cid:228)ggningar kommer kommissionen att forts(cid:228)tta att till(cid:228)mpa sin socialpolitik. F(cid:246)rutom utbildningsst(cid:246)d och st(cid:246)d till eget f(cid:246)retagande, som kan samfinansieras av Europeiska socialfonden, kommer samtliga (cid:229)tg(cid:228)rder som inr(cid:228)ttats i enlighet med de bilaterala avtalen om st(cid:246)d f(cid:246)r (cid:229)teranpassning enligt artikel 56. 2 b att forts(cid:228)tta att g(cid:228)lla fram till dess att EKSG-f(cid:246)r- draget l(cid:246)per ut den 23 juli 2002. De arbetstillf(cid:228)llen som v(cid:228)ntas g(cid:229) f(cid:246)rlorade motsvarar emellertid inte det antal arbetstagare som kan komma i fr(cid:229)ga f(cid:246)r st(cid:246)d genom EKSG. Det finns olika f(cid:246)rklaringar till detta, men den fr(cid:228)msta (cid:228)r att inte alla medlemsstater deltar i (cid:229)teranpassnings- politiken. Anslagen inom EKSG:s budget f(cid:246)r traditionella st(cid:246)d till (cid:229)ter- anpassning inom kol- och st(cid:229)lindustrin f(cid:246)r 2000 uppg(cid:229)r till 61 000 000 miljoner euro. 29. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 27/11 BILAGA TABELL 1 Tillg(cid:229)ng och efterfr(cid:229)gan p(cid:229) r(cid:229)st(cid:229)l (1) (cid:150) EU-15 (miljoner ton) Faktiska uppgifter Uppskattningar Prognoser 1996 1997 1998 F(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 (R1) Andra halv(cid:229)ret 1999 (R2) Hel(cid:229)ret 1999 (R2) F(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 2000 Hel(cid:229)ret 2000 139,5 (cid:150) 4,0 135,5 12,2 27,9 (cid:150) 4,0 149,8 + 1,0 150,8 14,4 24,0 (cid:150) 1,0 158,0 + 3,0 161,0 21,4 20,0 0,0 80,7 (cid:150) 2,0 78,7 10,1 8,7 + 1,0 76,3 0,0 76,3 8,9 10,3 0,0 157,0 (cid:150) 2,0 155,0 19,0 19,0 + 1,0 147,2 159,4 159,6 78,3 77,7 156,0 82,0 + 1,0 83,0 9,5 10,0 0,0 83,5 159,0 (cid:150) 1,0 158,0 19,0 20,0 0,0 159,0 Synlig f(cid:246)rbrukning Anv(cid:228)ndare (a) ˜ndring i grossistlager (b) Synlig f(cid:246)rbrukning Import EU-15 Export EU-15 ˜ndring i producentlager Produktion (1) Omr(cid:228)kningsfaktor mellan f(cid:228)rdiga produkter och r(cid:229)st(cid:229)l = 1,11. (R1) Reviderade p(cid:229) grundval av faktiska siffror. (R2) Delvis reviderade siffror. (a) Denna uppgift ligger n(cid:228)ra den faktiska f(cid:246)rbrukningen. Den inbegriper f(cid:246)r(cid:228)ndringar i alla l(cid:228)nder med undantag f(cid:246)r Tyskland, Frankrike, F(cid:246)renade kungariket och Beneluxl(cid:228)nderna samt f(cid:246)r(cid:228)ndringar av anv(cid:228)ndarlagren. F(cid:246)r(cid:228)ndring av grossistlagren i Tyskland, Frankrike, F(cid:246)renade kungariket och Beneluxl(cid:228)nderna. (b) TABELL 2 Verksamhetsindex (cid:150) EU-12 (1) (Ej s(cid:228)songsjusterat) Sektorer F(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 2000 1999 = 100 F(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 1999 1998 = 100 Hel(cid:229)ret 2000 1999 = 100 Hel(cid:229)ret 1999 1998 = 100 J(cid:228)rn- och st(cid:229)lmanufaktur Mekanisk verkstadsindustri Elektrisk verkstadsindustri Fordonsindustri Andra transportmedel Bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten 102,1 104,0 104,9 101,9 100,5 102,7 100,9 99,5 102,0 105,7 100,9 102,2 101,0 100,5 101,7 101,7 99,5 102,8 102,7 104,4 104,0 100,8 102,3 102,8 (1) D(cid:229) det saknas uppgifter om st(cid:229)lf(cid:246)rbrukningen per bransch f(cid:246)r (cid:214)sterrike, Finland och Sverige avser dessa uppgifter bara utvecklingen i EU:s tolv (cid:246)vriga medlemsstater. Verksamhetsindex f(cid:246)r olika st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande branscher har erh(cid:229)llits genom en v(cid:228)gning av de nationella uppgifter som tillhandah(cid:229)llits av branschorganisationerna. P(cid:229) grund av att uppgifter saknas f(cid:246)r vissa l(cid:228)nder (cid:228)r dessa siffror delvis uppskattningar. K(cid:228)lla: Kommissionens uppgifter. C 27/12 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 29. 1. 2000 Tendenser inom de st(cid:229)lf(cid:246)rbrukande branscherna i de viktigaste producentl(cid:228)nderna (1) TABEL 2a (Verksamhetsindex (2)) Medlemsstat Sektor Tyskland Frankrike Italien F(cid:246)renade kungariket Spanien Hel(cid:229)ret 2000 Hel(cid:229)ret 2000 Hel(cid:229)ret 2000 Hel(cid:229)ret 2000 Hel(cid:229)ret 2000 J(cid:228)rn- och st(cid:229)lmanufaktur Mekanisk verkstadsindustri Elektrisk verkstadsindustri Fordonsindustri Andra transportmedel Bygg- och anl(cid:228)ggningsarbeten 102,0 103,0 104,0 100,0 101,0 101,1 (1) K(cid:228)lla: Nationella organisationer f(cid:246)r st(cid:229)lf(cid:246)rbrukare. (2) Referensindex: 1999 = 100. 103,0 104,5 104,0 102,0 107,0 103,0 104,8 106,3 102,9 98,3 104,1 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 101,0 107,5 109,0 104,0 105,0 107,0 TABELL 3 F(cid:246)r(cid:228)ndring av arbetsstyrkan i st(cid:229)lindustrin (Inklusive l(cid:228)rlingar) Land Antalet anst(cid:228)llda (tusental) (referensm(cid:229)nad) (senaste m(cid:229)nad) (1) F(cid:246)r(cid:228)ndring (i %) (cid:214)sterrike Belgien Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Finland Irland Italien Luxemburg Nederl(cid:228)nderna Portugal Sverige F(cid:246)renade kungariket EU-15 (2) K(cid:228)lla: Eurostat. 12,2 (juli 1998) 21,0 (januari 1998) 1,2 (april 1998) 80,1 (augusti 1998) 2,0 (juli 1998) 23,0 (juli 1998) 38,4 (juni 1998) 11,9 (juli 1999) 20,2 (januari 1999) 1,2 (april 1999) 77,5 (augusti 1999) 1,9 (juli 1999) 21,9 (juli 1999) 38,0 (juni 1999) 8,2 (augusti 1998) 7,7 (augusti 1999) 0,4 (december 1997) 0,4 (december 1998) 38,5 (juni 1998) 4,3 (augusti 1998) 12,0 (april 1998) 1,9 (mars 1998) 14,6 (juni 1998) 33,9 (maj 1998) 38,9 (juni 1999) 4,1 (augusti 1999) 11,8 (april 1999) 1,7 (mars 1999) 13,9 (juni 1999) 30,6 (maj 1999) 291,1 (december 1997) 286,4 (december 1998) (cid:150) 2,5 (cid:150) 3,8 0,0 (cid:150) 3,2 (cid:150) 5,0 (cid:150) 4,8 (cid:150) 1,0 (cid:150) 6,1 0,0 + 1,0 (cid:150) 4,7 (cid:150) 1,7 (cid:150) 10,5 (cid:150) 4,8 (cid:150) 9,7 (cid:150) 1,6 (1) Senast tillg(cid:228)ngliga siffror. (2) Eftersom referensperioden inte (cid:228)r densamma f(cid:246)r alla l(cid:228)nder t(cid:228)cker uppgifterna en period p(cid:229) ett (cid:229)r