title: Risoluzione del Parlamento europeo sulla Sesta relazione periodica sulla situazione socioeconomica e sullo sviluppo delle regioni dell'Unione europea (SEC(1999) 66 — C5-0120/1999 — 1999/2123(COS))

eurovoc_concepts:
European Union
economic development
region
region-EU relationship
social development

text: C 304/62 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 24. 10. 2000 Martedì 18 gennaio 2000 26. auspica che gli incentivi alla riqualificazione delle risorse umane siano calibrati sulle esigenze e sui mercati emergenti futuri; sollecita pertanto maggiori sforzi per individuare il fabbisogno futuro di servizi che esigono competenze specifiche e per sostenere il trasferimento di tecnologie alle PMI; sottolinea l’importanza di promuovere programmi che prevedano misure specifiche destinate ad 27. incoraggiare il reinserimento professionale dei disoccupati di più di 40 anni, che rappresentano una cate- goria che incontra difficoltà ad adeguarsi alle nuove tecnologie e agli attuali requisiti delle imprese; Industria 28. reputa importante che siano potenziate le infrastrutture di ricerca, innanzitutto nei paesi che bene- ficiano del Fondo di coesione, ubicando università ed altri istituti, in modo da favorire, meglio che in passato, gli abitanti delle aree meno sviluppate nonché la permanenza delle persone istruite nelle loro zone di origine; 29. chiede alla Commissione e agli Stati membri di orientarsi maggiormente verso i programmi a basso consumo di energia e di investire in fonti di energia rinnovabili, per raggiungere uno sviluppo regionale sostenibile; Politica di concorrenza ribadisce che è fondamentale che i programmi promossi da autorità nazionali o regionali siano 30. pienamente conformi alla politica e alle norme dell’Unione europea in materia di concorrenza, in partico- lare per quanto riguarda l’applicazione di quelle relative al settore degli aiuti di Stato; 31. incarica la sua Presidente di trasmettere la presente risoluzione al Consiglio e alla Commissione. * * * 8. Situazione, sviluppo sociale ed economico delle regioni dell’Unione A5-0107/1999 Risoluzione del Parlamento europeo sulla Sesta relazione periodica sulla situazione socioecono- mica e sullo sviluppo delle regioni dell’Unione europea (SEC(1999) 66 ’ C5-0120/1999 ’ 1999/2123(COS)) Il Parlamento europeo, 0 vista la Sesta relazione periodica (SEC(1999) 66 0 C5-0120/1999), 0 visto l’articolo 8 del regolamento (CEE) n. 2083/93 del 20 luglio 1993 sulla riforma del FESR (1), 0 visto il regolamento (CEE) n. 2082/93 del Consiglio del 20 luglio 1993 che modifica il regolamento (CEE) n. 4253/88 recante disposizioni di applicazione del regolamento (CEE) n. 2052/88 per quanto riguarda il coordinamento tra gli interventi dei vari Fondi strutturali, da un lato, e tali interventi e quelli della Banca europea per gli investimenti e degli altri strumenti finanziari esistenti, dall’altro (2), 0 visto il regolamento (CE) n. 1260/1999 del 21 giugno 1999 recante disposizioni generali sui fondi strutturali a partire dal 2000 (3), 0 visto che ai sensi degli articoli 2 e 3, paragrafo 2 del trattato CE, la Comunità ha il compito di pro- muovere la parità tra uomini e donne nonché di eliminare le ineguaglianze e visto il quarto pro- gramma d’azione comunitaria a medio termine per la parità di opportunità tra le donne e gli uomini (1996-2000) (COM(1995) 381) e la sua risoluzione in materia del 17 novembre 1995 (4), (1) GU L 193 del 31. 7. 1993, pag. 34. (2) GU L 193 del 31. 7. 1993, pag. 20. (3) GU L 161 del 26. 6. 1999, pag. 1. (4) GU C 323 del 4. 12. 1995, pag. 167. 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 304/63 Martedì 18 gennaio 2000 0 vista la prima relazione della Commissione sulla coesione economica e sociale (COM(1996) 542 0 C4-0016/1997) e la sua risoluzione in materia del 19 novembre 1997 (1), 0 visto lo schema di sviluppo dello spazio comunitario (SSSC) e vista la sua risoluzione del 2 luglio 1998 sull’assetto territoriale e sullo schema di sviluppo dello spazio comunitario (2), 0 visto l’articolo 160 del suo regolamento, 0 visti la relazione della commissione per la politica regionale, i trasporti e il turismo e il parere della commissione per la pesca (A5-0107/1999), A. B. C. D. considerando che il rafforzamento della coesione economica e sociale ai sensi degli articoli 2 e 158 del trattato CE costituisce un obiettivo primario dell’Unione europea, che viene rafforzato dalla creazione del mercato interno e dall’istituzione di un’Unione economica e monetaria, considerando la riforma della politica strutturale attuata in base ai presupposti della concentrazione, della semplificazione e dell’efficienza, e la rafforzata responsabilità degli Stati membri e delle regioni, considerando il carattere a lungo termine della politica regionale e strutturale comunitaria nonché il quadro finanziario esistente per tale settore politico, considerando che, ai sensi dell’articolo 299, paragrafo 2, del trattato CE, gli aiuti allo sviluppo soste- nibile delle regioni ultraperiferiche, il sostegno al sorgere di settori innovativi e competitivi in tali regioni, la rettifica dei loro ritardi di sviluppo e la compensazione degli svantaggi di cui soffrono, costituiscono un obbligo rinnovato per l’Unione nei confronti dell’obiettivo di coesione economica e sociale, 1. prende atto con soddisfazione della presentazione della Sesta relazione periodica, che unitamente alla Quinta relazione periodica e alla prima relazione sulla coesione del 1996, offre una descrizione ampia e dettagliata della situazione economica e sociale nelle regioni dell’Unione e delle loro tendenze in materia di sviluppo e rappresenta una solida base per la formulazione di priorità di politica strutturale a livello del- l’Unione; 2. si compiace di vedere migliorate, di anno in anno, dette relazioni in ordine alla qualità dei fattori di sviluppo descritti ed analizzati, con specifico riferimento all’analisi di fattori vaghi difficilmente quantifica- bili; plaude all’estensione del periodo considerato che consente di recepire le fluttuazioni congiunturali; 3. constata che in vari punti la relazione rileva le incertezze insite nei parametri statistici e ribadisce la necessità di proseguire con maggiore intensità, soprattutto a livello regionale e per i paesi dell’Europa centro-orientale, gli sforzi finalizzati alla definizione, alla raccolta ed all’analisi di indicatori rappresentativi; deplora la mancata analisi delle interazioni fra i singoli fattori e propone di tener maggiormente conto in futuro dei complessi rapporti causa/effetto; 4. plaude al raggiungimento di una soglia qualitativa nell’analisi dei dati regionali, ma constata nondi- la mancanza di qualsiasi meno i progressi ancora necessari analisi specifica concernente le isole e le regioni ultraperiferiche che, in misura diversa, presentano situa- zioni specifiche. In tal senso, reputa importante attuare il PSTE (Piano di sviluppo del territorio europeo) per realizzare uno sviluppo territoriale equilibrato, in particolare nel caso delle isole e delle regioni perife- riche dell’Unione europea; in termini di conoscenza; deplora, invece, 5. plaude alla qualità d’insieme della seconda parte della relazione periodica sui fattori di competitività, che offre prospettive nuove e quanto mai interessanti al fine di un progetto effettivo di sviluppo equilibrato e policentrico del territorio europeo e riepiloga particolarmente bene gli aspetti centro-periferici in Europa, in termini di competitività; 6. constata con soddisfazione che alcune raccomandazioni contenute nella sua risoluzione del 29 giu- gno 1995 (3) sulla quinta relazione periodica sono state riportate dalla Commissione nella sua Sesta rela- zione periodica, ad esempio la raccomandazione relativa alla competitività e all’ampliamento; riconosce che nella prima relazione sulla coesione del 1996 sono contenute le analisi richieste degli effetti delle sovvenzioni statali e delle politiche nazionali e comunitarie; (1) GU C 371 dell’8. 12. 1997, pag. 89. (2) GU C 226 del 20. 7. 1998, pag. 42. (3) GU C 183 del 17. 7. 1995, pag. 33. C 304/64 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 24. 10. 2000 Martedì 18 gennaio 2000 7. chiede che la fusione della relazione sulla coesione e della relazione periodica in una terza relazione annuale sulla coesione economica e sociale non dia luogo a perdite di contenuto; invita la Commissione ad estendere, nella sua prossima relazione, le analisi sulla competitività delle regioni anche ai paesi dell’Europa centrale e orientale; sollecita nuovamente la Commissione a rilevare l’esigenza di recupero e di emersione dell’economia sommersa quale fattore essenziale della situazione economica di una regione; 8. si interroga sulle conseguenze dell’allargamento per quanto riguarda la ripartizione dei fondi struttu- rali e, in particolare, le sue ripercussioni sulle regioni ultraperiferiche; invita la Commissione a riservare nella sua prossima relazione sulla coesione economica e sociale un capitolo apposito all’esame dell’impatto delle misure adottate in applicazione dell’articolo 299, paragrafo 2, del trattato CE sullo sviluppo econo- mico e sociale delle regioni ultraperiferiche; 9. constata con soddisfazione i progressi compiuti da buona parte delle regioni povere in Europa nel corso degli ultimi anni, consapevole del fatto che si tratta essenzialmente di regioni il cui livello era molto basso e che, nel corso del periodo statistico studiato, esse hanno beneficiato dell’integrazione europea; sottolinea tuttavia che la forte progressione del PIL pro capite registrata fra il 1991 e il 1996 (dal 45 al 59 %) è riconducibile anche al recupero da parte dei Länder tedeschi ammissibili a titolo dell’obiettivo 1 e che, senza tener conto di questi ultimi, tale crescita risulta molto più contenuta (dal 56 al 61 %); 10. constata con soddisfazione che, a giudicare dal PIL pro capite, è in corso un processo di recupero delle regioni più povere; osserva con preoccupazione che tale evoluzione ha luogo a livello europeo prin- cipalmente grazie a un accrescimento della produttività e solo in esigua misura grazie a una crescita del- l’occupazione; invita la Commissione e gli Stati membri, nella scelta di strategie di sviluppo, ad attribuire un’adeguata considerazione all’effetto occupazionale delle misure adottate; 11. riconosce che a livello nazionale le tendenze a una convergenza nominale non vanno ancora di pari passo in tutti i settori con una convergenza reale a livello regionale; fa presente che i divari tra le regioni si vanno approfondendo e che i divari tra le regioni più povere e quelle più ricche restano molto ampi; osserva con preoccupazione che l’aumento della disoccupazione ha colpito le regioni con intensità molto diversa; sottolinea il fatto preoccupante che la disoccupazione nelle 25 regioni più colpite raggiunge in media il 23,7 %, mentre si attesta ad appena il 4 % nelle 25 regioni meno colpite, il che dimostra che esiste una correlazione fra disoccupazione e basso reddito pro capite, mentre si smentisce l’identificazione della disoccupazione con i processi di tenga ristrutturazione nei paesi conto maggiormente delle situazioni di ciascuna regione, quali lunghe distanze, scarsa densità di popola- zione e rigide condizioni climatiche, e in particolare delle cause della disoccupazione; chiede di inserire il tema della coesione territoriale statale, interregionale e transfrontaliera nelle future relazioni triennali sulla coesione economica e sociale; industrializzati; chiede che si 12. sottolinea che un’analisi territoriale dell’evoluzione dei PIL regionali evidenzia chiare disparità regio- nali molto più complesse nel quadro dei tre fenomeni essenziali che contribuirebbero al rafforzamento della coesione territoriale dell’Europa: 0 la continuazione di una crescita molto rapida nelle aree centrali dell’Europa e, pertanto, un rafforza- mento delle zone europee più dinamiche, in proporzioni superiori rispetto alla media comunitaria. 0 il recupero da parte di talune regioni iberiche, dell’Irlanda e dei Länder ammissibili a titolo dell’obiet- tivo 1, in contrasto con la debole crescita della maggior parte delle regioni greche, di buona parte del Mezzogiorno, delle isole e di altre regioni iberiche. 0 la debole crescita, molto inferiore rispetto alla media comunitaria, di numerose regioni periferiche non in ammissibili a titolo dell’obiettivo 1; ciò in particolare riguarda i paesi scandinavi, misura minore, il Regno Unito e l’Italia; la Francia e, 13. ricorda che la relazione riconosce che il 50 % della disoccupazione è attribuibile a motivi strutturali; concorda con la constatazione della Commissione secondo cui un’ampia base economica costituisce la premessa dello sviluppo positivo di una regione e della creazione e del mantenimento di posti di lavoro; constata che la promozione della competitività e della sostenibilità ambientale dei settori commerciale e industriale e la promozione di un’infrastruttura vicina all’economia devono stare al centro della politica strutturale; 14. insiste sul fatto che le situazioni occupazionali delle varie regioni degli Stati membri sono talmente peculiari da giustificare la preminenza delle autorità interne dei paesi membri nell’adottare misure di pro- mozione dell’occupazione; si augura che la Commissione consideri i suoi programmi come un corollario delle politiche nazionali; 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 304/65 Martedì 18 gennaio 2000 15. sottolinea la necessità di misure integrate per lottare contro la disoccupazione strutturale; rinvia in particolare alla necessità di misure di riqualificazione e formazione professionale continua per la forza lavoro; 16. fa presente l’effetto positivo sull’occupazione delle piccole e medie imprese; sottolinea che occorre seguire con attenzione il rafforzamento del potenziale imprenditoriale delle PMI e che occorre sviluppare ulteriormente i servizi per le PMI; fa presente che ai fini di un efficiente impiego degli aiuti occorre armo- nizzare le misure incentivanti con un’ampiamente diversificata promozione dell’industria piccola e media e della creazione di nuove attività imprenditoriali; ritiene che le regioni meno sviluppate debbano avere la possibilità di utilizzare incentivi economici, che non costituiscano distorsioni della concorrenza, affinché le imprese dispongano delle medesime possibilità, ad esempio per ovviare alle difficoltà dovute alle lunghe distanze; che, in tal modo, si potrebbe sostenere l’insediamento di imprese in tali regioni; prende atto del fatto che in molte regioni i flussi migratori incontrollati aggravano le differenze 17. economiche, in quanto le aree colpite dallo spopolamento entrano in una spirale di regressione e la loro infrastruttura resta scarsamente utilizzata, mentre quelle che sono meta dei flussi migratori devono misu- rarsi con problemi dovuti all’insufficienza dei servizi di base; 18. sottolinea la necessità che la Commissione e gli Stati membri orientino le strategie politiche in base alle necessità economiche delle imprese, in particolare quando queste siano connesse alla creazione di posti di lavoro; 19. rileva con preoccupazione la crescente emarginazione di talune persone dal mercato del lavoro, con specifico riferimento al tasso di disoccupazione superiore alla media riscontrato fra le donne e i giovani; richiama gli Stati membri e la Commissione al loro impegno di adoperarsi nell’ambito dei fondi strutturali a favore delle pari opportunità; sostiene gli sforzi della Commissione di integrare in altre politiche le poli- tiche finalizzate a dette categorie di persone; reputa necessario, quale base per proficue strategie di azione, proseguire con maggiore intensità l’analisi delle condizioni di una migliore integrazione di dette fasce della popolazione; esprime profonda preoccupazione per i notevoli squilibri nei settori della ricerca e dello sviluppo; 20. sottolinea in tale contesto la rilevanza del trasferimento di tecnologie e di know-how quale impulso per le attività innovative delle imprese e/o quale premessa per il recepimento dei risultati di R&S nell’ambito di prodotti innovativi; propone alla Commissione ed agli Stati membri di migliorare il trasferimento di cono- scenze tra le regioni allo scopo di massimizzare gli effetti di trascinamento (spill-over) dei progressi scienti- fici e tecnologici e di promuovere l’integrazione nel ciclo di produzione; rileva in tale contesto le opportunità offerte dalle telecomunicazioni; sottolinea la necessità di poten- 21. ziare i collegamenti nelle regioni ultraperiferiche e meno sviluppate; 22. annette non poca rilevanza all’incidenza di fattori «morbidi» sull’occupazione e la crescita; condivide la tesi della Commissione secondo cui la politica strutturale imprime impulsi positivi all’efficienza delle amministrazioni nazionali; annette in tale contesto grande importanza al monitoraggio ed alle attività di controllo della Commissione; 23. mette nuovamente in evidenza il ruolo importante delle autorità e degli enti locali e regionali, non- ché del settore del volontariato, nell’eliminazione delle disuguaglianze regionali e sociali; accoglie favore- volmente le prescrizioni relative al partenariato nel quadro della politica strutturale; sottolinea l’importanza di reti istituzionali e sociali per la competitività; richiama l’attenzione sugli effetti positivi della politica strutturale per la creazione di una cultura della cooperazione; invita la Commissione a migliorare le basi giuridiche di una cooperazione fra le regioni degli Stati 24. membri e dei paesi candidati all’adesione; 25. ribadisce che, per quanto riguarda il cofinanziamento, il contributo finanziario della Comunità potrà portare solo lentamente a un’eliminazione delle disuguaglianze economiche e sociali; invita la Commis- sione a valutare con precisione gli interventi degli Stati membri in regioni per le quali sono state auto- rizzate risorse finanziarie dai fondi strutturali, e ad applicare rigorosamente le misure di controllo; chiede agli Stati membri di fare in modo che gli interventi finanziari o politici nelle regioni aventi diritto all’assi- stenza rafforzino e puntellino l’obiettivo della coesione economica e sociale; rileva la particolare necessità di consolidare il bilancio quale premessa per il successo dell’Unione 26. economica e monetaria e dell’allargamento dell’Unione verso Est; C 304/66 Gazzetta ufficiale delle Comunità europee IT 24. 10. 2000 Martedì 18 gennaio 2000 27. invita gli Stati membri che non abbiano ancora inoltrato un elenco completo delle regioni da incen- tivare a farlo quanto prima e chiede alla Commissione di esaminare senza indugio ed alla luce dei risultati della sesta relazione periodica, i programmi operativi delle regioni per il nuovo periodo (2000-2006) non- ché a fare tutto il possibile per consentire un inizio puntuale di detto periodo; 28. deplora che nella sua sesta relazione la Commissione non faccia riferimento all’incidenza regionale del settore della pesca, in molte regioni europee, quale fattore endogeno di sviluppo economico e sociale, né alla conseguente necessità di mantenere una politica strutturale che tenga conto delle sue peculiarità, onde contribuire in modo efficace alla coesione economica e sociale delle regioni dell’Unione; 29. incarica la sua Presidente di trasmettere la presente risoluzione al Consiglio e alla Commissione. 9. Modernizzazione delle norme per l’applicazione degli ex articoli 85 e 86 del trattato CE A5-0069/1999 Risoluzione del Parlamento europeo sul Libro bianco della Commissione sulla modernizzazione trattato CE (COM(1999) 101 ’ delle norme per l’applicazione degli articoli 85 e 86 del C5-0105/1999 ’ 1999/2108(COS)) Il Parlamento europeo, 0 visto il Libro bianco della Commissione sulla modernizzazione delle norme per l’applicazione degli articoli 85 e 86 del trattato CE (1) (COM(1999) 101 0 C5-0105/1999), 0 vista la sua risoluzione del 18 luglio 1997 sul Libro verde della Commissione concernente le restri- zioni verticali nella politica di concorrenza comunitaria (2), 0 visti i suoi pareri del 9 febbraio 1999 sulla XXVII relazione della Commissione europea sulla politica di concorrenza (3), 0 visto il suo parere del 15 aprile 1999 sulla proposta di regolamento (CE) del Consiglio che modifica il regolamento 19/65/CEE relativo all’applicazione dell’articolo 85, paragrafo 3 del trattato a categorie di accordi e pratiche concordate, e sulla proposta di regolamento (CE) del Consiglio che modifica il rego- lamento n. 17 del Consiglio, primo regolamento di applicazione degli articoli 85 e 86 del trattato (4), 0 visti i risultati dell’audizione tenuta sull’argomento il 22 settembre 1999 dalla commissione per i pro- blemi economici e monetari, 0 visto l’articolo 160 del suo regolamento, 0 vista la relazione della commissione per i problemi economici e monetari (A5-0069/1999), A. considerando che la politica di concorrenza costituisce un elemento fondamentale dell’economia sociale di mercato, B. considerando che un’efficace politica di concorrenza stimolerà la competitività dell’industria europea, C. D. considerando che un’efficace politica di concorrenza è anche nell’interesse dei consumatori, in quanto la competitività induce costantemente le imprese a mettere a disposizione prodotti e servizi migliori e a prezzi più favorevoli, considerando che l’attuale sistema di attuazione delle norme europee in materia di concorrenza è rimasto pressoché invariato sin dalla sua introduzione nei primi anni della Comunità, nonostante il radicale cambiamento delle condizioni quadro, (1) Attualmente artt. 81 e 82 del trattato CE. (2) GU C 286 del 22. 9. 1997, pag. 347. (3) GU C 150 del 28. 5. 1999, pag. 53. (4) GU C 219 del 30. 7. 1999, pagg. 422 e 424


title: WRITTEN QUESTION E-2843/99 by Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) to the Commission. Climate changes and variations on the mainland of the European continent.

eurovoc_concepts:
EU research policy
Europe
climate change

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/145 (2000/C 280 E/161) WRITTEN QUESTION E-2841/99 by Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Priority given to research tasks relating to the Arctic and polar regions What research tasks relating to the Arctic and polar regions have been identified as matters of priority by European Commission officials, or their advisers? Answer given by Mr Busquin on behalf of the Commission (10 February 2000) Research tasks relating to polar regions (Arctic and Antarctic) are described in the work programme under the area 2. 1. 4 Climate variability and abrupt climate changes (e. g. hydrological cycle and its link to polar processes, quantification of its changes and its impacts on and interactions with cryosphere). In addition, research on stratospheric ozone and impacts in the Arctic remains an important research task (e. g. Theseo: Third European stratospheric experiment on ozone). (2000/C 280 E/162) WRITTEN QUESTION E-2843/99 by Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Climate changes and variations on the mainland of the European continent What priority (cid:129) if any (cid:129) will be given under research task 2. 1. 4. (cid:145)Climate variability and abrupt climate change(cid:146) to understanding climate changes interacting with variations on the mainland (including moun- tains and lakes) of the European continent? (2000/C 280 E/163) WRITTEN QUESTION E-2844/99 by Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) to the Commission Subject: EU-supported research on climate change (18 January 2000) Has the Commission undertaken any analysis of the extent to which EU-supported research onclimate change and its future impact has given attention to the main European continental land mass relevant to the majority of EU citizens? Joint answer to Written Questions E-2843/99 and E-2844/99 given by Mr Busquin on behalf of the Commission (14 February 2000) The area (cid:145)Climate variability and abrupt climate changes(cid:146) does include understanding of climate changes and its impacts on European land masses both in the past and the future. For instance, the hydrological cycle and its interactions and impacts with the geosphere-biosphere are important research tasks


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2839/99 υποβολή: Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Κλιματικές μεταβολές σε προηγούμενα ερευνητικά προγράμματα και στο Πέμπτο Πρόγραμμα Πλαίσιο Έρευνας.

eurovoc_concepts:
EU research policy
climate change

text: 24. 10. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 303 E/119 (2000/C 303 E/118) GRAPTH ERVTHSH E-2839/99 ypobolh·: Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Κλιµατικε΄ς µεταβολε΄ς σε προηγου΄µενα ερευνητικα΄ προγρα΄µµατα και στο Πε΄µπτο Προ΄γραµµα Πλαι΄σιο Έρευνας Υπα΄ρχουν α΄ραγε τοµει΄ς της ε΄ρευνας η΄ µεθοδολογι΄ας της ε΄ρευνας για την κατανο΄ηση της διεργασι΄ας των κλιµατικω΄ν µεταβολω΄ν οι οποι΄οι ε΄χουν περιληφθει΄ σε προηγου΄µενα ερευνητικα΄ προγρα΄µµατα και περιλαµβα΄νονται και στο Πε΄µπτο Προ΄γραµµα Πλαι΄σιο Έρευνας; Αν ναι, οι τοµει΄ς αυτοι΄ περιλαµβα΄νονται στο Πε΄µπτο Προ΄γραµµα Πλαι΄σιο επειδη΄ τα κονδυ΄λια που προορι΄ζονταν για αυτο΄ν τον χω΄ρο κατα΄ τα προηγου΄µενα ε΄τη η΄ταν ανεπαρκη΄, η΄ επειδη΄ ει΄χαν παραληφθει΄ πολυ΄ λι΄γες αιτη΄σεις υποβολη΄ς προτα΄σεων για χρηµατοδο΄τηση, η΄ επειδη΄ η απαιτου΄µενη ε΄ρευνα κα΄λυπτε ευρυ΄τερο φα΄σµα δραστηριοτη΄των και δεν θα µπορου΄σε να αντιµετωπισθει΄ επαρκω΄ς µε΄σα σε ε΄να µο΄νο προ΄γραµµα πλαι΄σιο; Apa·nthsh toy K. Busquin Ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Febroyari·oy 2000) Η ε΄ρευνα για τις κλιµατικε΄ς διεργασι΄ες συνεχι΄ζεται στους κο΄λπους του Πε΄µπτου προγρα΄µµατος πλαισι΄ου, ειδικο΄τερα δε σε ο΄, τι αφορα΄ τη µεταβλητο΄τητα και τις απο΄τοµες αλλαγε΄ς του κλι΄µατος. Η κατανο΄ηση των διεργασιω΄ν αυτω΄ν ει΄ναι απαραι΄τητη πρου¤πο΄θεση για να µπορει΄ να γι΄νει δια΄κριση µεταξυ΄ φυσικω΄ν και ανθρωπο- γενω΄ν κλιµατικω΄ν µεταβολω΄ν. Η απαιτου΄µενη στον τοµε΄α αυτο΄ν ε΄ρευνα ει΄ναι πολυ΄ εκτεταµε΄νη και µακρα΄ς πνοη΄ς. (2000/C 303 E/119) GRAPTH ERVTHSH E-2847/99 ypobolh·: Lucio Manisco (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Επιστροφη΄ των Ελγινει΄ων µαρµα΄ρων Συ΄µφωνα µε αποκαλυ΄ψεις που δηµοσιευ΄θηκαν στον Τυ΄πο του Ηνωµε΄νου Βασιλει΄ου, ο Βρετανο΄ς Πρωθυπουργο΄ς Tony Blair ε΄λαβε την «αµετα΄κλητη απο΄φαση» να µην επιστραφου΄ν πλε΄ον στην Ελλα΄δα τα Ελγι΄νεια µα΄ρµαρα του Παρθενω΄να, αγνοω΄ντας ε΄τσι τις θεµιτε΄ς προσδοκι΄ες της Ελληνικη΄ς κυβε΄ρνησης, προσδοκι΄ες οι οποι΄ες απο΄ ετω΄ν στηρι΄ζονται απο΄ την ευρωπαι¤κη΄ κοινη΄ γνω΄µη και την πλειοψηφι΄α των βουλευτω΄ν της Ένωσης. ∆εν κρι΄νει η Επιτροπη΄ πως θα ε΄πρεπε να προσφε΄ρει α΄µεσα τις καλε΄ς της υπηρεσι΄ες για την θετικη΄ επι΄λυση αυτου΄ του ζητη΄µατος, πει΄θοντας την κυβε΄ρνηση του Ηνωµε΄νου Βασιλει΄ου να α΄ρει αυτη΄ την απο΄φαση΄ της; Apa·nthsh thw kaw Reding ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Marti·oy 2000) Το α΄ρθρο 151 (πρω΄ην α΄ρθρο 128) της συνθη΄κης ΕΚ αναγνωρι΄ζει στην Κοινο΄τητα την αρµοδιο΄τητα να ενθαρρυ΄νει τη συνεργασι΄α στον πολιτιστικο΄ τοµε΄α. Το θε΄µα που ε΄θεσε το αξιο΄τιµο µε΄λος του Κοινοβουλι΄ου δεν εµπι΄πτει στην αρµοδιο΄τητα της Κοινο΄τητας αλλα΄, λο΄γω της αρχη΄ς της επικουρικο΄τητας, στην αποκλειστικη΄ αρµοδιο΄τητα των κρατω΄ν µελω΄ν. Επειδη΄ ο΄µως επιθυµει΄ να βρεθει΄ µια ταχει΄α λυ΄ση στην εν λο΄γω διαφορα΄ µεταξυ΄ ΗΒ και Ελλα΄δας, η Ευρωπαι¤κη΄ Επιτροπη΄ ει΄ναι ε΄τοιµη να αναλα΄βει ρο΄λο πολιτικου΄ µεσολαβητη΄ στην υπο΄θεση αυτη΄ εα΄ν τα δυ΄ο αυτα΄ τα κρα΄τη το ζητη΄σουν


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2824/99 från Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) till kommissionen. Transport av stora mängder farligt avfall från Ungern till EU-länder.

eurovoc_concepts:
Czechia
EU Member State
EU environmental policy
Hungary
Slovakia
accession to the European Union
application of EU law
competence of the Member States
export of waste
international agreement

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/139 grupper i Central- och (cid:214)steuropa(cid:148) skickas direkt till parlamentsledamoten och till Europaparlamentets generalsekretariat. Ytterligare uppgifter (cid:229)terfinns p(cid:229) webbsidan: http://europa. eu. int/comm/dgs/enlarge- ment/index. htm. Kommissionen deltar i de m(cid:246)ten som h(cid:229)lls tv(cid:229) g(cid:229)nger om (cid:229)ret i Europar(cid:229)dets expertgrupp om 8. romerna. 1999 undertecknades ett avtal med Europar(cid:229)det vars syfte (cid:228)r att fr(cid:228)mja ett n(cid:228)ra samarbete mellan det europeiska centrumet f(cid:246)r (cid:246)vervakning av rasism och fr(cid:228)mlingsfientlighet och Europar(cid:229)dets kommission mot rasism och intolerans (ECRI). I samband d(cid:228)rmed har gemensamma program betr(cid:228)ffande romernas situationen i Europa f(cid:246)reslagits. Den romska minoritetens situation behandlas i kontakterna med Ukraina och Moldova och kommis- 9. sionen har st(cid:246)tt program som syftar till att f(cid:246)rb(cid:228)ttra romernas situation i dessa l(cid:228)nder. (1) (2) KOM(1999) 500 slutlig. KOM(1999) 531 slutlig, KOM(1999) 530 slutlig, KOM(1999) 525 slutlig, KOM(1999) 521 slutlig. (2000/C 280 E/150) SKRIFTLIG FR¯GA E-2824/99 fr(cid:229)n Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Transport av stora m(cid:228)ngder farligt avfall fr(cid:229)n Ungern till EU-l(cid:228)nder Under de n(cid:228)rmaste dagarna kommer (cid:246)ver 14 000 ton avfall och jordrester som inneh(cid:229)ller PCB att transporteras fr(cid:229)n Gare i Ungern till EU-l(cid:228)nder f(cid:246)r f(cid:246)rbr(cid:228)nning, trots att Ungern har tillr(cid:228)cklig kapacitet f(cid:246)r f(cid:246)rbr(cid:228)nning och slutlagring av avfallet. Vet kommissionen om och i vilken omfattning f(cid:246)rordning (EEG) nr 259/93 (1) om (cid:246)vervakning och 1. kontroll av avfallstransporter inom, till och fr(cid:229)n EG redan har inf(cid:246)rlivats i den nationella lagstiftningen och genomf(cid:246)rts i kandidatl(cid:228)nderna, t. ex. Ungern, Slovakien och Tjeckien (det sistn(cid:228)mnda som transitland)? Vet kommissionen om transportvillkoren i 2. f(cid:246)rordning (EEG) nr 259/93 verkligen efterlevs av transportf(cid:246)retag och de myndigheter som skall godk(cid:228)nna s(cid:229)dana farliga avfallstransporter, n(cid:228)r det g(cid:228)ller f(cid:246)rebyggande milj(cid:246)skydd, allm(cid:228)n ordning och s(cid:228)kerhet samt skydd av h(cid:228)lsan? 3. Har kommissionen uppfyllt sin kontrolluppgift och i s(cid:229) fall med vilka resultat? Anser kommissionen att principen om n(cid:228)rhet har prioriterats d(cid:229) man fattat beslut om f(cid:246)rbr(cid:228)nnings- 4. ort i samband med transporten av ytterst farligt avfall fr(cid:229)n Gare till mer avl(cid:228)gsna EU-l(cid:228)nder? (cid:129) Om svaret (cid:228)r ja (cid:129) hur motiverar kommissionen detta? (cid:129) Om svaret (cid:228)r nej (cid:129) vad (cid:228)mnar kommissionen g(cid:246)ra f(cid:246)r att skydda befolkningen och milj(cid:246)n mot dessa faror? (1) EGT L 30, 6. 2. 1993, s. 1. Svar fr(cid:229)n Margot Wallstr(cid:246)m p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 februari 2000) R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 259/93 av den 1 februari 1993 om (cid:246)vervakning och kontroll av avfallstrans- porter inom, till och fr(cid:229)n Europeiska gemenskapen g(cid:228)ller som s(cid:229)dan inte i tredje land. Oberoende av den C 280 E/140 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 kommande anslutningen till gemenskapen (cid:228)r emellertid b(cid:229)de Ungern, Slovakiska republiken och Tjeckiska republiken parter till Baselkonventionen om kontroll av gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande transporter och slutligt omh(cid:228)ndertagande av farligt avfall, och (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r skyldiga att till(cid:228)mpa de kontrollf(cid:246)rfaranden som anges i konventionen, s(cid:228)rskilt i artiklarna 4(cid:129)9. Genom f(cid:246)rordning (EEG) nr 259/93 inf(cid:246)rlivas Baselkonventionens best(cid:228)mmelser med gemenskapslag- stiftningen. Under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att transporten i fr(cid:229)ga (cid:228)r att betrakta som import till gemenskapen av avfall avsett f(cid:246)r bortskaffande (cid:228)r artiklarna 19 och 20 i f(cid:246)rordningen till(cid:228)mpliga. Enligt artikel 19. 3 (cid:228)r exportlandet, i detta fall Ungern, skyldigt att till den beh(cid:246)riga myndigheten i destinationsmedlemsstaten l(cid:228)mna en vederb(cid:246)rligen motiverad beg(cid:228)ran av vilken framg(cid:229)r att de inte har eller rimligen kan f(cid:246)rv(cid:228)rva den tekniska kapacitet och de anl(cid:228)ggningar som (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndiga f(cid:246)r att bortskaffa avfallet p(cid:229) ett milj(cid:246)v(cid:228)nligt s(cid:228)tt. Import till gemenskapen f(cid:246)ruts(cid:228)tter ocks(cid:229) att en anm(cid:228)lan l(cid:228)mnas till destinationsmyndigheten, dvs. till den importerande medlemsstaten. Enligt artikel 20. 6 f(cid:229)r transporten inte ske f(cid:246)rr(cid:228)n anm(cid:228)laren har beviljats tillst(cid:229)nd av destinationsmyndigheten, dvs. fr(cid:229)n medlemsstaten i fr(cid:229)ga. Myndigheten f(cid:229)r i enlighet med artikel 20. 5 ange vilka villkor som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r beviljande av tillst(cid:229)ndet. Kommissionen har inte tillg(cid:229)ng till n(cid:229)gon information som tyder p(cid:229) att de till(cid:228)mpliga f(cid:246)rfarandena inte har f(cid:246)ljts i fr(cid:229)ga om den aktuella importen. Kommissionen som s(cid:229)dan ut(cid:246)var ingen kontrollfunktion n(cid:228)r det g(cid:228)ller enskilda avfallstransporter inom ramen f(cid:246)r f(cid:246)rordningen. De (cid:246)vervaknings- och kontrollf(cid:246)rfaranden som fastst(cid:228)lls i f(cid:246)rordningen och som (cid:228)r direkt till(cid:228)mpliga i medlemsstaterna sk(cid:246)ts av de myndigheter som medlemsstaterna utser i enlighet med artikel 36 i f(cid:246)rordningen. Skyldigheten av att beakta n(cid:228)rhetsprincipen vid import av avfall till gemenskapen (cid:229)terspeglas, s(cid:229)som framg(cid:229)r ovan, i artikel 19. 3. Genom denna artikel inf(cid:246)rlivas Baselkonventionens artikel 4. 9 a, i vilken m(cid:229)ls(cid:228)ttningen om n(cid:228)rhet vid bortskaffande av avfall v(cid:228)gs mot behovet av att avfallet bortskaffas p(cid:229) ett milj(cid:246)v(cid:228)nligt s(cid:228)tt. Kommissionen har inte tillg(cid:229)ng till tillr(cid:228)cklig information om det aktuella fallet f(cid:246)r att kunna avg(cid:246)ra huruvida avfallet skulle ha kunnat bortskaffas p(cid:229) ett milj(cid:246)v(cid:228)nligt s(cid:228)tt i Ungern. (2000/C 280 E/151) SKRIFTLIG FR¯GA E-2827/99 fr(cid:229)n Ioannis Souladakis (PSE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Plundring och smuggling av v(cid:228)rdef(cid:246)rem(cid:229)l i Kosovo Enligt pressuppgifter (cid:246)kar plundringen av minnesm(cid:228)rken och smugglingen av tillh(cid:246)rande v(cid:228)rdef(cid:246)rem(cid:229)l i Kosovo konstant utan att n(cid:229)gonting egentligen g(cid:246)rs f(cid:246)r att skydda och r(cid:228)dda dem. Arkeologiska minnes- m(cid:228)rken fr(cid:229)n den hellenistiska tiden och romartiden (cid:129) kloster och kyrkor med ov(cid:228)rderliga klenoder som bevarats i (cid:229)rhundraden (cid:129) (cid:228)r d(cid:228)rf(cid:246)r f(cid:246)r n(cid:228)rvarande oskyddade mot den vanvettiga, illegala handeln med antikviteter. Till dags dato har inga initiativ tagits f(cid:246)r att f(cid:246)rs(cid:246)ka sp(cid:229)ra upp smugglarna och skydda minnesm(cid:228)rkena ifr(cid:229)n plundring, vilka d(cid:228)rf(cid:246)r direkt hotas att o(cid:229)terkalleligt f(cid:246)rst(cid:246)ras eller f(cid:246)rsvinna. Har kommissionen vidtagit n(cid:229)gra skydds(cid:229)tg(cid:228)rder vad g(cid:228)ller minnesm(cid:228)rkena i Kosovo, vilka utg(cid:246)r en del av den europeiska kulturen, och hur har det i framtiden f(cid:246)r avsikt att agera f(cid:246)r att f(cid:229) ett slut p(cid:229) denna smuggling? Svar fr(cid:229)n Christopher Patten p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 februari 2000) Kommissionen inser Kosovos kulturarvs betydelse. Verksamhet p(cid:229) kulturomr(cid:229)det st(cid:246)ds inom ramen f(cid:246)r kommissionens (cid:229)teruppbyggnadsprogram i Kosovo (under Obnova-programmet). Kulturverksamheten


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2824/99 von Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) an die Kommission. Transport großer Mengen von gefährlichem Abfall aus Ungarn in Länder der EU.

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/139 Rahmen der Programme Sokrates und Jugend f(cid:252)r Europa werden Projekte zugunsten der Roma unterst(cid:252)tzt. Die Brosch(cid:252)re (cid:132)EU Support for Roma Communities in Central and Eastern Europe(cid:147) wird dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt zugeschickt. Weitere Einzelheiten sind unserer Website http://europa. eu. int/comm/dgs/enlargement/index. htm zu entnehmen. Die Kommission arbeitet in der Roma-Expertengruppe des Europarates mit, die halbj(cid:228)hrlich zusam- 8. mentritt. 1999 wurde mit dem Europarat ein Abkommen zur F(cid:246)rderung einer engen Zusammenarbeit zwischen dem Europ(cid:228)ischen Zentrum zur Beobachtung von Rassismus und Fremdenfeindlichkeit und der Kommission gegen Rassismus und Intoleranz (ECRI) des Europarates geschlossen. In diesem Zusammen- hang wurden zur Situation der Roma in Europa gemeinsame Programme vorgeschlagen. 9. In den Beziehungen zur Ukraine und Moldawien wird die Situation der Roma-Minderheit ber(cid:252)ck- sichtigt, und Programme zur Verbesserung der Lage der Roma-Bev(cid:246)lkerung in diesen L(cid:228)ndern werden von der Kommission unterst(cid:252)tzt. (1) (2) KOM(1999) 500 endg. KOM(1999) 531 endg. , KOM(1999) 530 endg. , KOM(1999) 525 endg. , KOM(1999) 521 endg. (2000/C 280 E/150) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2824/99 von Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Transport gro(cid:223)er Mengen von gef(cid:228)hrlichem Abfall aus Ungarn in L(cid:228)nder der EU Aus dem Ort GarØ (Ungarn) sollen in den n(cid:228)chsten Tagen (cid:252)ber 14. 000 Tonnen PCB-haltige Abf(cid:228)lle und Erdreste in L(cid:228)nder der Europ(cid:228)ischen Union zur Verbrennung transportiert werden, obwohl Ungarn ausreichende Kapazit(cid:228)ten zur Verbrennung und zur Endlagerung dieser Abf(cid:228)lle hat. Ist der Kommission bekannt, ob und inwieweit die Verordnung EWG 259/93 (1) zur (cid:220)berwachung 1. und Kontrolle der grenz(cid:252)berschreitenden Verbringung von Abf(cid:228)llen in den Beitrittsl(cid:228)ndern, wie Ungarn sowie Slowakei und Tschechien (letztere als Transportkorridore) bereits in nationales Recht (cid:252)bernommen und umgesetzt worden ist? 2. Hat die Kommission Erkenntnisse dar(cid:252)ber, ob bez(cid:252)glich der Transportbedingungen, der Transport- unternehmen und der Beh(cid:246)rden, die solche gef(cid:228)hrlichen Abfalltransporte genehmigen m(cid:252)ssen, wirklich die Bedingungen der Verordnung EWG 259/93 zum pr(cid:228)ventiven Schutz der Umwelt und zur Wahrung der (cid:246)ffentlichen Sicherheit und Ordnung und zum Schutz der Gesundheit eingehalten werden? 3. Hat die Kommission hier ihre Kontrollfunktion wahrgenommen und wenn ja, mit welchem Ergebnis? Ist die Kommission der Meinung, da(cid:223) beim Transport der hochgef(cid:228)hrlichen Abf(cid:228)lle aus GarØ in 4. weiter entfernte EU-L(cid:228)nder das Prinzip der N(cid:228)he bei der Entscheidung f(cid:252)r den Verbrennungsort Vorrang gefunden hat? (cid:129) Wenn (cid:132)Ja(cid:147), wie begr(cid:252)ndet sie das? (cid:129) Wenn (cid:132)Nein(cid:147), was versucht sie zu unternehmen, um die Gef(cid:228)hrdung der Bev(cid:246)lkerung und der Umwelt zu unterbinden? (1) ABl. L 30 vom 6. 2. 1993, S. 1. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (11. Februar 2000) Die Verordnung (EWG) Nr. 259/93 des Rates vom 1. Februar 1993 zur (cid:220)berwachung und Kontrolle der Verbringung von Abf(cid:228)llen in der, in die und aus der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft gilt nicht f(cid:252)r Drittl(cid:228)nder. Unabh(cid:228)ngig von einem k(cid:252)nftigen Beitritt zur Gemeinschaft sind jedoch sowohl Ungarn als auch die Slowakische und die Tschechische Republik Vertragsparteien des (cid:220)bereinkommens von Basel (cid:252)ber die C 280 E/140 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 Kontrolle der grenz(cid:252)berschreitenden Verbringung gef(cid:228)hrlicher Abf(cid:228)lle und ihrer sicheren Entsorgung und somit an die Kontrollverfahren gem(cid:228)(cid:223) Artikel 4-9 des (cid:220)bereinkommes gebunden. Die Verordnung (EWG) Nr. 259/93 setzt das Baseler (cid:220)bereinkommen f(cid:252)r das Gebiet der Gemeinschaft um. Geht man davon aus, da(cid:223) es sich bei der betreffenden Verbringung um eine Einfuhr von zur Beseitigung bestimmten Abf(cid:228)llen in die Gemeinschaft handelt, gelten hierf(cid:252)r Artikel 19 und 20 der Verordnung (EWG) Nr. 259/93. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 19 Absatz 3 wird das Ausfuhrland, in diesem Fall Ungarn, ersucht, zuvor der zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rde des Empf(cid:228)ngermitgliedstaats einen ausreichend begr(cid:252)ndeten Antrag zu unterbreiten, der sich darauf st(cid:252)tzt, da(cid:223) es die technische Kapazit(cid:228)t und die erforderlichen Anlagen f(cid:252)r die Beseitigung der Abf(cid:228)lle in einer umweltvertr(cid:228)glichen Weise nicht besitzt und billigerweise nicht erwerben kann. Zudem setzt die Einfuhr in die Gemeinschaft die Notifizierung an die zust(cid:228)ndige Beh(cid:246)rde am Bestimmungsort, d. h. in dem Einfuhrmitgliedstaat voraus. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 20 Absatz 6 kann die Verbringung erst erfolgen, wenn die notifizierende Person von der zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rde am Bestimmungsort, d. h. in dem betreffenden Mitgliedstaat, die Genehmigung erhalten hat. Die Genehmigung kann auch an Bedingungen f(cid:252)r die Verbringung der Abf(cid:228)lle gem(cid:228)(cid:223) Artikel 20 Absatz 5 gekn(cid:252)pft werden. Der Kommission liegen keinerlei Erkenntnisse dar(cid:252)ber vor, da(cid:223) die erforderlichen Verfahren f(cid:252)r die fraglichen Einfuhren nicht eingehalten wurden. Die Kommission selbst (cid:252)bt im Einzelfall bei Verbringungen von Abf(cid:228)llen im Sinne der Verordnung keine Kontrollfunktion aus. Die in der Verordnung niedergelegten und in den Mitgliedstaaten direkt anwend- baren (cid:220)berwachungs- und Kontrollverfahren werden von den durch die Mitgliedstaaten gem(cid:228)(cid:223) Artikel 36 der Verordnung bestimmten Beh(cid:246)rden durchgef(cid:252)hrt. Wie bereits gesagt, ist im Sinne von Artikel 19 Absatz 3 bei der Einfuhr von Abf(cid:228)llen in die Gemeinschaft dem Prinzip der N(cid:228)he Rechnung zu tragen. Damit wird Artikel 4 Absatz 9 Buchstabe a des (cid:220)berein- kommens von Basel umgesetzt, in dem das Ziel der N(cid:228)he bei der Abfallbeseitigung der Notwendigkeit, Abf(cid:228)lle auf umweltfreundliche Weise zu entsorgen, zur Abw(cid:228)gung gegen(cid:252)ber gestellt wird. Die Kommission verf(cid:252)gt in dem betreffenden Fall nicht (cid:252)ber ausreichende Informationen, um zu beurteilen, ob die fragliche Entsorgung von Abf(cid:228)llen auch in Ungarn auf umweltfreundliche Weise h(cid:228)tte erfolgen k(cid:246)nnen. (2000/C 280 E/151) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2827/99 von Ioannis Souladakis (PSE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Pl(cid:252)nderungen von und Schwarzhandel mit Kultursch(cid:228)tzen des Kosovo Nach Pressemeldungen kommt es im Kosovo immer (cid:246)fter zu Pl(cid:252)nderungen von Kulturdenkm(cid:228)lern und zum Schwarzhandel mit ihren Sch(cid:228)tzen. Es werden jedoch keinerlei Ma(cid:223)nahmen zu ihrem Schutz und zu ihrer Rettung ergriffen. Genauer gesprochen sind arch(cid:228)ologische Denkm(cid:228)ler aus der hellenistischen und r(cid:246)mischen Zeit, Kl(cid:246)ster und Kirchen mit historisch wertvollen Objekten von unsch(cid:228)tzbarem Wert, die (cid:252)ber die Jahrhunderte erhalten werden konnten, heute schutzlos dem Ansturm der Antiquit(cid:228)tenschmuggler ausgesetzt. Bis heute ist keine Initiative zur Ergreifung der Schmuggler und zum Schutz der Denkm(cid:228)ler vor ihnen in die Wege geleitet worden, und daher besteht die unmittelbare Gefahr, da(cid:223) Sch(cid:228)tze von unerh(cid:246)rtem Wert endg(cid:252)ltig zerst(cid:246)rt und vernichtet werden. Kann die Kommission mitteilen, ob sie Schritte zum Schutz der Denkm(cid:228)ler im Kosovo unternommen hat, die einen Bestandteil der europ(cid:228)ischen Kultur darstellen, und wie sie in Zukunft vorgehen will, um diesem Schwarzhandel ein Ende zu bereiten? Antwort von Herrn Patten im Namen der Kommission (15. Februar 2000) Die Kommission erkennt an, welche Bedeutung dem Kulturerbe in Kosovo zukommt. Aktivit(cid:228)ten den Kultursektor betreffend werden im Zuge des Wiederaufbauprogramms f(cid:252)r Kosovo (das sogenannte Obnova-Programm) gef(cid:246)rdert. Mit der Schaffung des neuen Amtes f(cid:252)r Wiederaufbau, zu dessen Mandat


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2847/99 esittäjä(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle. Elgin-marmoreiden palauttaminen.

eurovoc_concepts:
EU policy
Greece
United Kingdom
architectural heritage
competence of the Member States
international dispute

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/119 (2000/C 303 E/118) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2839/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Ilmastonmuutos aiemmissa tutkimusohjelmissa ja viidenness(cid:228) puiteohjelmassa Onko aiemmissa tutkimusohjelmissa ollut ilmastonmuutosprosessien ymm(cid:228)rt(cid:228)miseen liittyvi(cid:228) tutkimuksen tai tutkimusmetodologian alueita, jotka sis(cid:228)ltyv(cid:228)t my(cid:246)s viidenteen puiteohjelmaan? Jos on, onko ne otettu mukaan siksi, ett(cid:228) asian k(cid:228)sittelyyn osoitetut resurssit ovat aiempina vuosina olleet riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)mi(cid:228) tai rahoitusta koskevia hakemuksia on saatu liian v(cid:228)h(cid:228)n, vai onko vaadittava tutkimus hyvin laajaa niin, ett(cid:228) sit(cid:228) ei olisi todenn(cid:228)k(cid:246)isesti voitu toteuttaa riitt(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin yhden puiteohjelman avulla? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2000) Ilmastonmuutosprosessia koskeva tutkimus jatkuu viidenness(cid:228) puiteohjelmassa erityisesti ilmaston vaihte- luiden ja (cid:228)kkin(cid:228)isten ilmastonmuutosten osalta. T(cid:228)llaisten prosessien ymm(cid:228)rt(cid:228)minen on v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)nt(cid:228), jotta voidaan erottaa toisistaan luonnollinen ja ihmisen aiheuttama ilmaston muuttuminen. T(cid:228)t(cid:228) varten tarvitaan eritt(cid:228)in laajaa ja pitk(cid:228)aikaista tutkimusty(cid:246)t(cid:228). (2000/C 303 E/119) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2847/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Elgin-marmoreiden palauttaminen Yhdistyneen kuningaskunnan lehdist(cid:246)ss(cid:228) julkaistujen tietojen mukaan p(cid:228)(cid:228)ministeri Tony Blair on tehnyt ehdottoman p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen olla palauttamatta Parthenonin Elgin-marmoreita Kreikkaan. H(cid:228)n ei n(cid:228)in ollen ota huomioon Kreikan kansan oikeutettuja toiveita, ja suurin osa Euroopan parlamentin j(cid:228)senist(cid:228) on useiden vuosien ajan yhtynyt. joihin my(cid:246)s eurooppalaiset Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) sen olisi tuettava t(cid:228)m(cid:228)n erimielisyyden ratkaisemista siten, ett(cid:228) se kehottaa Yhdistyneen kuningaskunnan hallitusta per(cid:228)(cid:228)ntym(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksest(cid:228)(cid:228)n? Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 2000) EY:n perustamissopimuksen 151 artiklassa (ent. 128 artiklassa) annetaan yhteis(cid:246)lle toimivalta rohkaista j(cid:228)senvaltioita yhteisty(cid:246)h(cid:246)n kulttuurialalla. Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen esiin ottama asia ei kuulu yhteis(cid:246)n toimivaltaan vaan toissijaisuusperiaatteen mukaisesti ainoastaan j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaan. Komissio kuitenkin haluaa, ett(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n Yhdistyneen kuningaskunnan ja Kreikan v(cid:228)liseen riita-asiaan l(cid:246)ydett(cid:228)isiin nopea ratkaisu, jos kyseiset j(cid:228)senvaltiot sit(cid:228) pyyt(cid:228)v(cid:228)t. ja se on valmis toimimaan asiassa poliittisena v(cid:228)litt(cid:228)j(cid:228)n(cid:228),


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2854/99 van Jonas Sjöstedt (GUE/NGL) aan de Commissie. Het schandaal rond het voorlichtingsbureau in Stockholm.

eurovoc_concepts:
European Commission
Sweden
fraud against the EU
information centre

text: C 203 E/178 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 18. 7. 2000 Antwoord van de heer Verheugen namens de Commissie (1 februari 2000) Het geachte parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op mondelinge vraag H-669/99 van de heer Mar(cid:237)nos tijdens het vragenuur in de vergaderperiode van het Parlement van december 1999 (1). (1) Handelingen van het Europees Parlement (december 1999). (2000/C 203 E/231) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2783/99 van Alexandros Alavanos (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Technische tekortkomingen bij openbare werken in Griekenland (18 januari 2000) In haar antwoord (P-2120/98) (1) op mijn vraag (2) over de naleving van de kwaliteitsvoorschriften bij openbare werken in Griekenland deelde de Commissie, nadat zij had vastgesteld dat het eerste drie- maandelijks verslag van ESPEL (Raad voor kwaliteitscontrole) aangaf dat de genoemde problemen inder- daad waren opgetreden, mede dat zij een snelle afwikkeling van dit dossier verwachtte en hoopte dat de eventuele financiºle disciplinaire, strafrechtelijke of andere gevolgen voor de verantwoordelijken ook consequenties voor de toekomst zouden hebben en zouden leiden tot een duurzame verbetering van de situatie rond de kwaliteit. Ook gaf zij aan dat al naar gelang de omvang van de tekortkomingen de projecten door de ondernemers zouden worden gecorrigeerd, de uitgaven daarvoor van de betalingen zouden worden afgetrokken of de projecten op kosten van de ondernemers zouden moeten worden hersteld. Aangezien ESPEL onlangs aan de diensten van het Ministerie van Financiºn de verslagen over 44 openbare werken heeft voorgelegd, waarbij bleek dat slechts vier projecten aan alle voorschriften voldeden, kan de Commissie de volgende vragen beantwoorden: 1. Welke procedure wordt per geval toegepast bij de vastgestelde tekortkomingen waarvan de Com- missie melding maakt in haar antwoord en waarvan zij een (cid:132)snelle afwikkeling(cid:148) verwacht? Over welke gegevens over de nieuwe tekortkomingen beschikt zij? Welke maatregelen worden 2. genomen? (1) (2) PB L 135 van 14. 5. 1999, blz. 16. E-2592/98, PB C 31 van 5. 2. 1999, blz. 151. Antwoord van de heer Barnier namens de Commissie (27 januari 2000) De Commissie is doende de ter beantwoording van de vraag nodige gegevens te verzamelen. Zij zal de resultaten van haar onderzoek zo spoedig mogelijk mededelen. (2000/C 203 E/232) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2854/99 van Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Het schandaal rond het voorlichtingsbureau in Stockholm (cid:132)De Commissie zou het voorlichtingsbureau in Stockholm moeten sluiten(cid:148), aldus Per Stenmark, conserva- tief Zweeds politicus en lid van het EP in de Zweedse krant Aftonbladet van 20 november 1999. 18. 7. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 203 E/179 De publieke opinie in Zweden is geschokt over het recente schandaal rond het voorlichtingsbureau in Stockholm betreffende betalingen aan fictieve personen. Welke maatregelen heeft de Commissie getroffen ten aanzien van degenen die voor deze betalingen verantwoordelijk waren, en is zij van oordeel dat het toenmalige bureauhoofd de uiteindelijke verantwoordelijkheid voor het schandaal draagt? Antwoord van de heer Prodi namens de Commissie (1 februari 2000) Het geachte parlementslid wordt verwezen naar het antwoord dat de Commissie heeft gegeven op mondelinge vraag H-712/99 van de heer Schori tijdens het vragenuur in de vergaderperiode van het Parlement van december 1999 (1). (1) Handelingen van het Europees Parlement (december 1999)


title: WRITTEN QUESTION E-2767/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission. Support for inland waterways vessels under 1 000 tonnes.

eurovoc_concepts:
common transport policy
inland waterway fleet

text: C 303 E/108 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 following a timetable that is related to the progress of the World trade organisation (WTO) year, negotiations and the free trade agreement for the Americas (FTAA) negotiations. It is not possible to foresee how long the negotiations with Mercosur will take. (2000/C 303 E/104) WRITTEN QUESTION E-2767/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Support for inland waterways vessels under 1 000 tonnes If used to the full by inland navigation, Europe(cid:146)s network of waterways could make a major environmen- tally compatible contribution towards solving the problem of mobility. A properly developed, well maintained network of waterways could be the trump card in diverting some transport from roads to water. In addition to a proper infrastructure, however, what is needed is a substantial fleet. The main approach adopted by the European Union has been to increase scale following a 10-year major modernisation programme (the scrap and build scheme). In addition a directive in 1996 abolished the (cid:145)queuing(cid:146) system which resulted in a sharp drop in freight rates. Despite the increase in productivity, freights on vessels under 1 000 tonnes no longer covered costs. Nevertheless, proper attention should be paid to maintaining a sufficiently large fleet of vessels of up to 1 000 tonnes. Vessels of 350 to 400 tonnes and small river craft are ideally suited for supplying large parts of the hinterland of some ports via smaller waterways. This is also true of relatively small consignments of goods. 1. What is the Commission(cid:146)s attitude towards the upkeep of a sufficiently large fleet of vessels of less than 1 000 tonnes? 2. What efforts is the Commission prepared to make to ensure the viability of this form of inland navigation and to make this policy part of an endeavour to reduce the problem of mobility by road? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (3 March 2000) 1. Maintaining a fleet of inland waterway vessels of up to 1 000 tonnes is the responsibility of the operators in the sector and the Commission does not have a view on the matter. The Commission nevertheless observes that the fleet of small vessels of under 650 tonnes still represents 40 % of the Community fleets. 2. The Community(cid:146)s new capacity policy which has operated since April 1999 favours the construction of the smallest craft if that is what the market decides. The Commission will continue to take action in favour of transport by inland waterway so that it can offer competitive alternatives to other modes of transport. (2000/C 303 E/105) WRITTEN QUESTION E-2774/99 by Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Progress of work on Athens underground rail system Can the Commission answer the following: 1. What was the initial budget for the construction of the Athens underground rail system and how much is the final cost of the work expected to be?


eurovoc_concepts:
Mexico
competitiveness
customs duties
interim agreement (EU)
preferential agreement

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 22. 2. 2000 KOM(2000) 9 endelig/4 2000/0024 (CNS) CORRIGENDUM Suppression de l'article 2 de la Proposition CONCERNE UNIQUEMENT : FR/DE/EN Changement du nom de la Décision dans le titre et au dernier § de l'exposé des motifs CONCERNE UNIQUEMENT : DA/DE/NL MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET VEDFØJET DEN ENDELIGE TEKST TIL UDKASTENE TIL AFGØRELSER TRUFFET AF DET FÆLLES RÅD EF-MEXICO Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om den holdning, Fællesskabet skal indtage i Det Fælles Råd EF-Mexico med hensyn til gennemførelsen af artikel 3, 4, 5, 6 og 12 i interimsaftalen (Forelagt af Kommissionen) MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET VEDFØJET DEN ENDELIGE TEKST TIL UDKASTENE TIL AFGØRELSER TRUFFET AF DET FÆLLES RÅD EF-MEXICO RESUMÉ Vedlagte udkast truffet af Det Fælles Råd EF-Mexico dækker alle handelsaspekter af aftalen om økonomisk partnerskab, politisk samarbejde og samarbejde, der blev undertegnet med Mexico den 8. december 1997. til afgørelser Denne globale aftale, der er baseret på demokratiske principper og respekten for menneskerettighederne, skaber en regelmæssig politisk dialog og udvider det bilaterale samarbejde. Den markerer afgjort en ny fase i EU's relationer med Mexico. Vedlagte tekster indeholder resultaterne af Kommissionens handelsforhandlinger på grundlag af de forhandlingsdirektiver, der blev godkendt af Rådet den 25. maj 1998. Disse resultater er vidtrækkende og vil fremme handel og investeringer mellem EF og Mexico. før har indrømmet nogen af Med hensyn til dækning vil denne "pakke" give erhvervsdrivende i EF hurtigere sine præferencebehandling end Mexico nogensinde præferencepartnere, og vil give dem meget bedre muligheder for at konkurrere på det mexicanske marked, som er strategisk vigtigt og har et betydeligt vækstpotentiale. Alle industrivarer vil være toldfri i 2007. Af den samlede handel vil 52% af EF's eksport kunne kommme ind på det mexicanske marked toldfrit i 2003, mens der for de resterende 48% vil blive anvendt et maksimalsats på 5% fra 2003. Samtidig med at den tager hensyn til følsomme varer som landbrugs- og fiskerivarer, vil den pakke, der er forhandlet for disse eksportvarer. For varer, tjenesteydelsernes vedkommende vil EF's erhvervsdrivende få bedre adgang, end den der for tiden gælder for Mexicos andre præferencepartnere, særlig USA og Canada. Denne pakke vil blive yderligere udbygget med et liberalisere investeringer og hermed tilsagn om at beslægtede betalinger. Der vil også blive sikret betydelig adgang til det mexicanske marked for offentlige indkøb i lighed med NAFTA. Endelig vil pakken indeholde veldefinerede regelsæt for konkurrencespørgsmål, beskyttelse af intellektuel ejendomsret og en effektiv ordning for bilæggelse af uoverensstemmelser. yde hurtig og fuld markedsadgang for EF's vigtigste Stort set al handel med varer vil være omfattet, med en samlet dækning på 95% den samlede løbende handel og med fjernelse af stort set al diskriminering inden for handelen med tjenesteydelser. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at aftalen er forenelig med de relevante WTO-bestemmelser, især artikel XXIV i GATT og artikel V i GATS. 1. FRIHANDELSOMRÅDE FOR VARER Mexico er traditionelt en af EF's vigtigste handelspartnere i Latinamerika og er et strategisk vigtigt marked for EF's eksport med et betydelig vækstpotentiale. EF er Mexicos næststørste handelspartner efter USA. Den bilaterale handel med varer beløber sig til 11,2 mia. EUR 2 (EF's eksport beløber sig til 7,6 mia. EUR, mens Mexicos eksport til EF kun beløber sig til 3,9 mia. EUR, hvilket giver EF et handelsoverskud på 3,6 mia. EUR)1. 1. 1 Industrivarer foretaget sikre effektiv Den afbalancering, der er markedsadgang, både med hensyn til toldsatser og oprindelsesregler. Det vil hermed blive muligt for EF-produkter at konkurrere på det mexicanske marked på lige fod med USA og Canada på grundlag af oprindelsesregler, for hvilke de fleste af alle EF-harmoniserede regler vil gælde. sigter mod at industripakken, i 1. 1. 1. Industritold For industrivarer, som tegner sig for 92,8% af den samlede bilaterale handel med varer, har målsætningen været at genoprette konkurrenceevnen i EF's eksport til Mexico og sikre ækvivalent adgang til dette marked, især med hensyn til den adgang, som varer med oprindelse i NAFTA-lande nyder godt af. I denne forbindelse kan den toldpakke, der i sidste ende blev enighed om, betragtes som tilfredsstillende. Mexico vil liberalisere alle industrivarer, så tolden på 52% af varerne vil blive fjernet den 1. januar 2003 (47% ved ikrafttrædelsen og 5% i 2003). For at de resterende 48% kan være enighed om en toldafviklingsordning, hvor der vil gælde et maksimalt toldniveau på 5% i 2003, hvorved man sikrer, at der er adgangsbetingelser, der vil gøre det muligt for EF-produkter at konkurrere effektivt med produkter fra USA og Canada. Til gengæld vil EF liberalisere alle industrivarer pr. 1. januar 2003, med 82% ved ikrafttrædelsen og de resterende 18% pr. 1. januar 2003. i 2005 eller 2007, er der opnået liberaliseret På begge sider vil udgangspunktet for toldafviklingen være den effektivt anvendte told. For Mexico betyder dette en forpligtelse til at fjerne toldforhøjelserne fra 1. januar 1999 fra ikrafttrædelsesdatoen. Desuden vil Mexico fjerne de toldforhøjelser, der har været gældende siden 1995 for fodtøj og visse tekstilvarer (nedsættelse af tolden til 15% eller 20% i forhold til de nugældende toldsatser på 25% eller 35%). For EF's vedkommende vil toldafviklingen begynde fra de anvendte GSP-niveauer eller, hvor dette ikke er relevant, fra de anvendte MFN satser. Der blev opnået enighed om en specifik pakke for automobilsektoren, som omfatter et tilsagn fra Mexicos side om at ophæve sit dekret om denne sektor pr. 1. januar 2004, samt forbedret markedsadgang for biler med oprindelse i EF. Biler fra EF vil kunne komme ind på det mexicanske marked på samme, og i nogle tilfælde bedre betingelser end biler fra NAFTA. Toldsatserne vil blive sat ned fra 20% til 3,3% ved ikrafttrædelsen og vil være fjernet i 2003. I modsætning til NAFTA vil biler fra EF, der importeres af virksomheder, der ikke er etableret i Mexico, også nyde godt af disse præferencebetingelser. Disse betingelser vil gælde inden for en præferencetoldkontingent på 15% af det mexicanske marked (til sammenligning udgør den nuværende import fra EF omkring 2% af det mexicanske marked) og denne kvantitative begrænsning fjernes den 1. januar 2007. Desuden vil der blive sikret favorabel adgang for vigtige reservedele og komponenter. 1 Gennemsnitlige tal for den samlede bilaterale handel 1996-1998 3 1. 1. 2. Oprindelsesregler I overensstemmelse med forhandlingsdirektiverne er de oprindelsesregler, der er aftalt med Mexico, "inspireret af den model, der er foreslået for harmoniseringsprocessen i forbindelse med de præferenceoprindelsesregler, der gælder for tredjelande”. Den generelle struktur og de generelle bestemmelser i EF's standardprotokoller er blevet opretholdt i bilaget vedrørende definitionen af begrebet varer med oprindelse og metoderne for administrativt samarbejde. Hvad angår de specifikke regler vil de EF-harmoniserede oprindelsesregler gælde for de fleste industrivarer (langt over 90% af reglerne). På nogle få områder var det imidlertid nødvendigt med kompromiser for at imødekomme særlige ønsker fra begge parter og nå frem til enighed om en tilfredsstillende løsning på markedsadgangen. Til dette formål fulgte man forskellige fremgangsmåder. Inden for visse sektorer (f. eks. biler og komplekse reservedele såsom motorer og chassiser samt for beklædningsgenstande), blev man som overgangsforanstaltning enig om en lempelse af EF's regler for at give den mexicanske industri tid til at tilpasse sig europæiske standarder. Andre regler fik en ny udformning for at skabe en forenkling, samtidig med at man har undgået simple samlebåndsoperationer (f. eks. for visse dele til biler og elektroniske apparater). I de fleste af de tilfælde, hvor oprindelsesregler er blevet tilpasset, er der taget hensyn til manglen på råmaterialer eller komponenter i Mexico (f. eks. for nogle kemikalier, bildele og maskineri). Endelig har stramningen af reglerne i nogle tilfælde (nogle tekstiler, sko) været ledsaget af ad hoc-løsninger for at skabe effektiv fortsat markedsadgang under præferencetoldbehandling (se mexicanske kvoter indrømmet for bomuldsstoffer og fodtøj). Det syntetiske i stoffer større succes oprindelsesreglerne markedsadgangspakke. fra EF samt blev anvendt med indrømmelser betydeligt begrænsede at til antal en opnå 1. 2 Landbrugs- og fiskerivarer Af landbrugsvarerne, som tegner sig for 7% af den samlede bilaterale handel med varer (omkring 0,8 mia. EUR, gennemsnitlige tal 1996-1998), vil 62% blive liberaliseret i fuldt omfang. EF vil få fuld og hurtig adgang til en række af sine højest prioriterede eksportvarer såsom vin, spiritus og olivenolie. Desuden har begge parter i en fælles erklæring givet tilsagn om at indlede forhandlinger om en vinaftale inden længe. Til gengæld for disse indrømmelser omfatter pakken delvis liberalisering for visse produkter af interesse for Mexico, såsom koncentreret appelsinsaft, avokadoer og afskårne blomster, men der er taget fuldt hensyn til at visse EF-produkter er særligt følsomme. Toldpakken vil blive suppleret med bestemmelser om sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger (SPS), idet der nedsættes et særligt udvalg til at behandle og løse eventuelle problemer på dette område. I den forbindelse har Mexico også forpligtet sig til straks at finde en løsning på et udestående SPS-spørgsmål med hensyn til svinekødsprodukter fra EF. Med hensyn til fiskeri blev der enighed om en pakke, som vil sikre liberalisering af over 99% af den nuværende handel (74 mio. EUR i gennemsnit, tal for 1996-1998), dog således at der tages hensyn til EF-produkter, der er særlig følsomme. EF's oprindelsesregler vil gælde for alle landbrugsvarer, der for tiden er omfattet af toldindrømmelser, samt for alle fiskerivarer. 2. HANDEL MED TJENESTEYDELSER Handelspakken indeholder en aftale om økonomisk integration inden for tjenesteydelser, som er af central offensiv interesse for EF. Som fastlagt i forhandlingsdirektiverne vil aftalen gradvis liberalisere handelen med tjenesteydelser mellem parterne ud over de tilsagn, der er 4 afgivet i forbindelse med GATS, inden for en tidsramme på i princippet ikke mere end ti år. Den vil dække alle sektorer - herunder bl. a. finansielle tjenesteydelser, telekommunikation, distribution, energi, turisme og miljø - med undtagelse af audiovisuelle tjenesteydelser, maritim cabotage og lufttransport. Fra ikrafttrædelsen vil aftalen i kraft af en standstill- bestemmelse sikre serviceudbydere fra EF en adgang til det mexicanske marked, som vil svare til, eller være bedre end den, som for tiden gælder for udbydere fra Mexicos andre præferencepartnere, især USA og Canada. I sektoren for finansielle tjenesteydelser vil banker og forsikringsselskaber fra EF få tilladelse til at drive virksomhed og etablere sig direkte på mexicansk territorium ligesom deres amerikanske og canadiske modparter. Endelig indeholder den skitserede aftale ordninger, der vil gøre det muligt for parterne at gå ud over dette allerede ambitiøse liberaliseringsniveau inden for en maksimal tidsfrist på 10 år. 3. INVESTERINGER OG HERMED FORBUNDNE BETALINGER vedrørende investeringer Pakken at hermed liberaliseringen af investeringer vil begynde om tre år, mens den gradvise liberalisering af betalinger med relation til investeringer vil finde sted fra ikrafttrædelsen. Denne pakke er baseret på et formandskabskompromis, som alle medlemsstaterne tilsluttede sig. beslægtede betalinger forudser, og 4. OFFENTLIGE INDKØB Med aftalen vil der blive skabt adgang til det mexicanske marked for offentlige indkøb, som principielt svarer til NAFTA. Vigtige EF-prioriteringer som naturgasprodukter (PEMEX), elektricitet (CFE) og bygge- og anlægsarbejder er dækket i meget betydeligt omfang. Til gengæld vil EF tilbyde samme adgang, som det tilbyder sine partnere inden for rammerne af WTO's aftale om offentlige indkøb. For tiden er underniveauerne ikke omfattet af aftalen. Med hensyn til statistiske oplysninger er begge parter blevet enige om bl. a. at udveksle oplysninger vedrørende en indikativ liste over offentlige værker. Kapitlet om offentlige indkøb træder i kraft, når først der er udvekslet oplysninger. 5. INTELLEKTUEL EJENDOMSRET, KONKURRENCE OG BILÆGGELSE AF TVISTER Beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder, f. eks. patenter, varemærker og copyright, er indrettet efter de højeste internationale standarder. Desuden vil der blive nedsat et særlig udvalg til at behandle spørgsmål vedrørende en effektiv håndhævelse af disse rettigheder. Med hensyn til konkurrencespørgsmål vil den aftalte pakke omfatte samarbejdsordninger, der skal sikre og lette håndhævelsen af parternes respektive konkurrencelovgivninger. Endelig vil den aftalte pakke omfatte en effektiv mekanisme for bilæggelse af tvister for at sikre håndhævelsen af aftalens bestemmelser, uden at dette berører de respektive rettigheder, parterne har inden for rammerne af WTO. 6. WTO-FORENELIGHED Det kan først bekræftes endeligt, om en regional handelsaftale er forenelig med de relevante WTO-bestemmelser, når aftalen er anmeldt og gennemgået i henhold til de relevante WTO- bestemmelser. Imidlertid er Kommissionen på grundlag af gældende praksis og jurisprudens af den opfattelse, at den forhandlede handelspakke bør betragtes som forenelig med de relevante WTO-bestemmelser 5 6. 1 Handel med varer Med hensyn til handel med varer vil den fulde liberalisering i henhold til aftalen dække 100% af handelen med industrivarer, 62% af handelen med landbrugsvarer2 og 99,5% af handelen inden for fiskerisektoren2. Dette svarer til en samlet handelsdækning på 95% af den løbende bilaterale handel. I henhold til artikel XXIV:8, litra b, i GATT 1994 skal told og andre restriktive reguleringer af handelen fjernes for en væsentlig del af handelen mellem parterne. Selv om definitionen heraf stadig er åben, går man i EF internt ud fra den opfattelse, at den fulde liberalisering skal dække mindst 90% af handelen. Da aftalerne opfylder disse kriterier, og da der desuden ikke er nogen større handelssektor, der er udelukket, finder Kommissionen, at disse krav er opfyldt. inden for en Liberaliseringen vil ske på afbalanceret grundlag og vil blive afsluttet overgangsperiode på højst ti års varighed, hvilket er den højst tilladte overgangsperiode i henhold til artikel XXIV:5 og stk. 3 til forståelsen om artikel XXIV i GATT 1994. Desuden er der intet i aftalen, der kræver, at partene skal hæve det toldniveau, der gælder for handelen med tredjepartsmedlemmer af WTO. Dette er i overensstemmelse med kravene i artikel XXIV:5, litra b), i GATT 1994. 6. 2 Handel med tjenesteydelser luftfartøjer tjenesteydelser Hvad handelen med tjenesteydelser angår finder Kommissionen, at aftalen er en aftale om økonomisk integration, som opfylder de relevante krav i artikel V i GATS. Selv om visse undersektorer, dvs. den audiovisuelle sektor og lufttransport (med undtagelse af reparation, salg og markedsføring af forbindelse med edb- samt reservationssystemer) og tillige maritim cabotage udtrykkeligt er udelukket fra at være omfattet af aftalen, bør den stadig betragtes som havende "betydelig sektoral dækning" i den i artikel V:1, litra a), i GATS anvendte betydning. Desuden er der ingen leveringsmåde, der a priori er udelukket fra dækning. Aftalen vil forbyde indførelse af enhver ny form for diskriminering mellem eller blandt parterne inden de sektorer, der er dækket, og den indeholder bestemmelser om fjernelse af stort set alle former for eksisterende diskriminering inden for de sektorer, der er dækket, inden for en tidsramme på højst ti år. Selv om der ikke er konsensus i WTO om, hvad der er den maksimale varighed af "den rimelige tidsramme", der er forudset til fjernelse af stort set al diskriminering i henhold til artikel V:1 i GATS, har EF forsvaret det synspunkt, at en periode på højst ti år er rimelig i denne forbindelse. i Aftalen vil ikke føre til en generel forøgelse af hindringerne for handel med tjenesteydelser med andre medlemmer af WTO inden for de dækkede sektorer og undersektorer. Desuden vil princippet om ligebehandling af serviceudbydere fra andre WTO-medlemsstater, der er etableret på en af aftaleparternes territorium, ikke blive berørt. I disse henseender kan aftalen derfor betragtes som forenelig med forpligtelserne i artikel V:4 og V:6 i GATS. 7. GENNEMFØRELSE AF FORHANDLINGSRESULTATERNE Disse resultater vil blive gennemført ved hjælp af to beslutninger vedtaget af de fælles råd, interimsaftalen om samhandel og handelsrelaterede der er nedsat anliggender og aftalen om økonomisk partnerskab og politisk samordning og samarbejde. i henhold til hhv. Et forslag om en fælles EF-holdning er vedføjet denne meddelelse, så det bliver muligt for Det Fælles Råd, der er nedsat ved interimsaftalen, at vedtage alle de beslutninger, der er 2 Gennemsnitlige handelstal 1996-1998 6 i aftalen med hensyn til handel med varer, offentlige indkøb, konkurrence og forudset intellektuel fastlæggelse af en konsultationsordning for ejendomsret. Ved ikrafttrædelsen af aftalen om økonomisk partnerskab og politisk samordning og samarbejde vil interimsaftalen bortfalde, og denne beslutning skal betragtes som værende vedtaget af Det Fælles Råd under den tidligere aftale3. spørgsmål med relation til tjenesteydelser, intellektuel Beslutningen, der dækker ejendomsret, der ikke er dækket af interimsaftalen, kan først træffes, når de relevante procedurer, der er krævet for ikrafttrædelsen af aftalen om økonomisk partnerskab og politisk samordning og samarbejde, er fuldt afsluttet, og når det heri omtalte fælles råd er oprettet. Når først disse betingelser er opfyldt, vil Kommissionen forelægge et forslag til EF's fælles holdning med henblik på at muliggøre vedtagelsen af sidstnævnte afgørelser. investeringer og de aspekter af KONKLUSION Kommissionen anmoder Rådet om at: • Godkende resultaterne af handelsforhandlingerne mellem EF og dets medlemsstater på den side og Mexico på den anden side, som omhandlet i vedlagte forslag til afgørelser truffet af Det Fælles Råd EF-Mexico, som er nedsat i henhold til interimsaftalen om samhandel og handelsrelaterede anliggender, og af Det Fælles Råd EF-Mexico, som er nedsat i henhold til aftalen om økonomisk partnerskab og politisk samordning og samarbejde, og i vedføjede fælleserklæring om forhandlingerne om en aftale mellem Mexico og EF om handel med vin. • Vedtage det forslag til afgørelse, der er vedføjet denne meddelelse om fastlæggelse af EF's fælles holdning i Det Fælles Råd EF-Mexico, som er nedsat i henhold til interimsaftalen om samhandel og handelsrelaterede anliggender. 3 Art. 16 interimsaftalen & art. 60 i den globale aftale 7 2000/0024 (CNS) Forslag til RÅDETS AFGØRELSE om den holdning, Fællesskabet skal indtage i Det Fælles Råd EF-Mexico med hensyn til gennemførelsen af artikel 3, 4, 5, 6 og 12 i interimsaftalen RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 47, stk. 2, sidste punktum, artikel 55 og artikel 133, sammenholdt med artikel 300, stk. 3, første afsnit heri, under henvisning til forslag fra Kommissionen4, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet5 og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) (5) (6) Interimsaftalen om samhandel og handelsrelaterede anliggender mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Mexicanske Stater trådte i kraft den 1. juli 1998. Artikel 3 i interimsaftalen fastsætter, at Det Fælles Råd fastlægger nærmere bestemmelser og en tidsplan for en gradvis og gensidig liberalisering af samhandelen med varer. Artikel 4 i interimsaftalen fastsætter, at Det Fælles Råd fastlægger passende ordninger og en tidsplan for gradvis at give hinanden adgang til visse dele af deres respektive markeder for offentlige indkøb på gensidigt grundlag. Artikel 5, stk. 1, i interimsaftalen fastsætter, at Det Fælles Råd fastlægger ordninger for samarbejde og samordning mellem de myndigheder, der er ansvarlige for håndhævelse af konkurrencereglerne. Artikel 6, stk. 2, interimsaftalen fastsætter, at Det Fælles Råd fastlægger en konsultationsordning, således at der kan findes gensidigt tilfredsstillende løsninger på eventuelle problemer i forbindelse med beskyttelsen af intellektuel ejendomsret. i Artikel 12 i aftalen fastsætter, at Det Fælles Råd med henblik på handelsmæssige eller fastlægger en specifik forligsprocedure i handelsrelaterede uoverensstemmelser overensstemmelse med Verdenshandelsorganisationens bestemmelser herom. 4 5 EFT C EFT C 8 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE: Artikel 1 indtage i Det Fælles Råd, der er nedsat ved Den holdning, som Fællesskabet skal interimsaftalen om samhandel og handelsrelaterede anliggender mellem Det Europæiske Fællesskab og De Forenede Mexicanske Stater om gennemførelse af artikel 3, 4, 5, 6 og 12 i denne aftale, fremgår af det i bilaget vedlagte udkast til afgørelse truffet af Det Fælles Råd. Udfærdiget i Bruxelles, På Rådets vegne Formand 9


title: QUESTION ÉCRITE E-2836/99 posée par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) à la Commission. Avenir de la recherche sur les changements climatiques.

text: C 280 E/144 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/158) QUESTION (cid:201)CRITE E-2834/99 posØe par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Montants approximatifs des crØdits de la recherche directement liØe aux changements climatiques Quels sont les montants approximatifs des crØdits affectØs (cid:224) la recherche directement liØe aux changements climatiques dans les premier, deuxiŁme, troisiŁme, quatriŁme et cinquiŁme programmes de recherche et de dØveloppement? RØponse donnØe par M. Busquin au nom de la Commission (11 fØvrier 2000) Les montants approximatifs des crØdits affectØs (cid:224) la recherche climatique ont ØtØ de 17 millions d(cid:146)Øcus dans le premier programme-cadre, de 40 millions d(cid:146)Øcus dans le deuxiŁme, de 90 millions d(cid:146)Øcus dans le troisiŁme, de 150 millions d(cid:146)Øcus dans le quatriŁme et de 240 millions d(cid:146)euros dans le cinquiŁme. (2000/C 280 E/159) QUESTION (cid:201)CRITE E-2836/99 posØe par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Avenir de la recherche sur les changements climatiques (18 janvier 2000) Quand les travaux de recherche sur les changements climatiques cesseront, selon la Commission, d(cid:146)Œtre nØcessaires ou pourront se limiter (cid:224) un nombre restreint de domaines, et en vertu de quels critŁres? (2000/C 280 E/160) QUESTION (cid:201)CRITE E-2837/99 posØe par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Domaines de la recherche sur les climats ne figurant plus dans les programmes Existe-t-il des domaines de la recherche sur les climats qui Øtaient inscrits dans les programmes antØrieurs et sont dØsormais exclus? Si oui, quels sont-ils? RØponse commune aux questions Øcrites E-2836/99 et E-2837/99 donnØe par M. Busquin au nom de la Commission (10 fØvrier 2000) La recherche sur les changements climatiques est un travail (cid:224) long terme, car il implique une comprØhen- sion gØnØrale du systŁme terrestre, qui est complexe, de son Øvolution et de ses changements, ainsi que la prØdiction, la dØtection et la surveillance desdits changements ou le rassemblement d(cid:146)une documentation. (cid:201)tant donnØ l(cid:146)absence de linØaritØ du systŁme terrestre et l(cid:146)enjeu politique de la question, il est souhaitable que la CommunautØ continue (cid:224) accorder son soutien (cid:224) ces travaux pendant une pØriode de temps indØterminØe. Des prioritØs doivent Œtre fixØes, (cid:224) l(cid:146)exemple de ce qui a ØtØ fait pour le dernier appel


title: PREGUNTA ESCRITA E-2838/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisión. Variabilidad estacional y fluctuaciones regionales en los análisis del cambio climático.

text: C 303 E/118 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 La Comisi(cid:243)n comparte la preocupaci(cid:243)n expresada por Su Seæor(cid:237)a acerca de la seguridad del suministro de energ(cid:237)a y estÆ convencida de que la manera mÆs eficaz de alcanzar este objetivo consiste en animar a los Estados miembros a diversificar las fuentes de energ(cid:237)a. Por consiguiente, la Comisi(cid:243)n tiene la intenci(cid:243)n de elaborar un exhaustivo documento de consulta sobre una estrategia global que garantice la seguridad de los suministros en el futuro. Lo que se pretende es analizar la dependencia de las importaciones de todas las incluido el carb(cid:243)n, en el contexto del cambio climÆtico y de la ampliaci(cid:243)n de la fuentes de energ(cid:237)a, Comunidad. La Comisi(cid:243)n tiene previsto iniciar este proceso de consulta antes de finales de aæo. (1) «European Union Energy Outlook to 2020» y «Economic Foundations for Energy Policy». Nœmeros especiales de Energy in Europe, publicada por la Direcci(cid:243)n General de Transportes y Energ(cid:237)a. OPOCE (cid:129) ISBN 92-828-7533-4. (2000/C 303 E/116) PREGUNTA ESCRITA E-2835/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: `mbitos del Quinto Programa marco abiertos a convocatorias de propuestas de investigaci(cid:243)n ¿Va a restringir la Comisi(cid:243)n de aæo en aæo los Æmbitos del Quinto Programa marco abiertos a convocatorias de propuestas de investigaci(cid:243)n y, en caso afirmativo, por quØ motivo (cid:129)por ejemplo, si es por conveniencia administrativa, o porque los recursos son muy limitados, o porque considera que los proyectos de investigaci(cid:243)n que cuentan con apoyo de la UE(cid:129) son suficientes para proporcionar la comprensi(cid:243)n global necesaria en todos los Æmbitos relacionados con el cambio climÆtico? Respuesta del Sr. Busquin en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) Los Æmbitos del Quinto Programa Marco abiertos a convocatorias de propuestas se estudian con el grupo consultivo de expertos y el comitØ de gesti(cid:243)n del programa, teniendo en cuenta el presupuesto disponible y la importancia pol(cid:237)tica de los temas. As(cid:237), por ejemplo, en la convocatoria de propuestas en curso se ha vuelto a incluir el subtema «Reducci(cid:243)n del cambio global y adaptaci(cid:243)n a sus efectos» a fin de no retrasar el proceso post-Kioto. (2000/C 303 E/117) PREGUNTA ESCRITA E-2838/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Variabilidad estacional y fluctuaciones regionales en los anÆlisis del cambio climÆtico ¿QuØ anÆlisis ha llevado a cabo la Comisi(cid:243)n (cid:129)o quØ proyectos de investigaci(cid:243)n han recibido su apoyo(cid:129) en relaci(cid:243)n con la variabilidad estacional y las fluctuaciones regionales que se producen en los anÆlisis de la variabilidad natural del clima y del cambio climÆtico? Respuesta del Sr. Busquin en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) Varios proyectos en curso y de reciente financiaci(cid:243)n (p. ej. Provost y Demeter) se refieren a la variabilidad estacional y regional del clima. Los proyectos del Cuarto Programa Marco han servido para desarrollar una capacidad de predicci(cid:243)n sin igual que ha permitido por primera vez pronosticar la aparici(cid:243)n de El Niæo y sus repercusiones en Europa


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2723/99 esittäjä(t): Rosa Miguélez Ramos (PSE) komissiolle. Kalastusalueiden uusiutuminen.

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
fishery resources

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/113 Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2000) Espanjan susikanta Duero-joen pohjoispuolella sis(cid:228)ltyy luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY liitteeseen V, jossa vahvistetaan lajit, joiden ottaminen luonnosta ja hyv(cid:228)ksik(cid:228)ytt(cid:246) voi vaatia hy(cid:246)dynt(cid:228)misen s(cid:228)(cid:228)ntely(cid:228). Espanjan viranomaiset ovat hyv(cid:228)ksyneet poikkeuksellisia s(cid:228)(cid:228)ntelytoimenpiteit(cid:228) n(cid:228)iden Dueron pohjoispuo- listen kantojen osalta. N(cid:228)it(cid:228) toimenpiteit(cid:228), joihin kuuluu mets(cid:228)stysmahdollisuus erityisolosuhteissa, toteu- tetaan karjojen suojelemiseksi. Kyseess(cid:228) olevassa tapauksessa n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) silt(cid:228), ett(cid:228) direktiivin 92/43/ETY 14 artiklaa on noudatettu. Komission hallussa olevien tietojen mukaan Dueron pohjoispuolinen Espanjan susikanta on lis(cid:228)(cid:228)ntym(cid:228)ss(cid:228). Espanjalla on j(cid:228)senvaltioista suurin susikanta. Maassa toteutetaan toimintaohjelmia, joihin sis(cid:228)ltyy vahinko- jen korvauksia sek(cid:228) kantojen radioseurantatutkimuksia ja tutkimuksia vaikutuksista infrastruktuuriin. Lis(cid:228)ksi Castilla y Le(cid:243)nin alueilla kuten Sierra de la Culebrassa toteutetaan erityisesti susien suojeluun tarkoitettuja maatalouden ymp(cid:228)rist(cid:246)toimenpiteit(cid:228). (2000/C 280 E/119) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2723/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Rosa MiguØlez Ramos (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Kalastusalueiden uusiutuminen Euroopan yhteis(cid:246) pyrkii varojen tasapainoisella hoidolla s(cid:228)ilytt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n kalastusalueiden eri kalalajit. T(cid:228)st(cid:228) huolimatta kuitenkin tietyill(cid:228) yhteis(cid:246)n perinteisill(cid:228) kalavesill(cid:228) voidaan havaita kalakantojen v(cid:228)henemist(cid:228). Voisiko komissio valtuuttaa teht(cid:228)v(cid:228)ksi perinteisten kalastusalueiden kalakannat? tieteellisen tutkimuksen, joka koskee mahdollisuutta uudistaa Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 2000) Kalakantojen uudistaminen onnistuu parhaiten lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) kantoja keinotekoisesti tai varmistamalla, ett(cid:228) s(cid:228)ilytt(cid:228)mistoimenpiteiden avulla riitt(cid:228)v(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) t(cid:228)ysikasvuisia kaloja voi kutea luonnollisissa olosuhteissa. Kantojen keinotekoinen lis(cid:228)(cid:228)minen meress(cid:228) on yleens(cid:228) osoittautunut tehottomaksi. Muutamissa tapauk- sissa, kuten It(cid:228)meren lohen kohdalla, menetelm(cid:228) on jopa uhannut johtaa luonnonvaraisten kantojen h(cid:228)vi(cid:228)miseen. Kalakantojen elvytt(cid:228)mist(cid:228) s(cid:228)ilytt(cid:228)mistoimenpiteiden avulla koskevat tutkimukset ovat yleisi(cid:228) kalataloudessa, ja niit(cid:228) tehd(cid:228)(cid:228)n useimmiten komission pyynn(cid:246)st(cid:228). Niihin osallistuvat Kansainv(cid:228)linen merentutkimusneu- vosto (ICES), sen ty(cid:246)- ja tutkimusryhm(cid:228)t, komiteat ja muut t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t elimet sek(cid:228) EY:n tieteellis-teknis- taloudellinen kalatalouskomitea (STECF) ja sen t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228)t elimet, ja ne sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t my(cid:246)s yhteist(cid:228) kalastus- politiikkaa tukevia tutkimuksia (budjettikohta B2-1810) sek(cid:228) erityisten tieteellisten perusteiden vuoksi tarvittaessa aiheellisiksi katsottuja tutkimuksia. Kaikkien n(cid:228)iden tutkimusten tulokset toimitetaan pyynn(cid:246)st(cid:228) arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle


title: WRITTEN QUESTION E-2825/99 by Emilia Müller (PPE-DE) to the Commission. Completion of the Amberg-Waidhaus section of the A6 motorway.

eurovoc_concepts:
Czechia
EU financing
air quality
common transport policy
motorway
noise pollution
road building
trans-European network
transport infrastructure

text: C 330 E/60 Official Journal of the European Communities EN 21. 11. 2000 3. ETF Start-up facility The Commission has approved investment commitments to nine funds selected by the EIF, for a total of up to € 54 million. Altogether, these nine funds are expected to raise a total pool of capital of € 306 million. The EIF signed contracts with seven of these funds for a total amount of € 38 million whereas other investors committed further € 151 million. Latest available figures show these seven funds had invested € 20,2 million. JEV Latest available figures show 104 applications have been submitted for a global amount of approximately € 8,75 million. The Commission has so far approved 65 applications for a budget of € 5,50 million, of which € 4,55 million come from the pilot action budget. SME guarantee facility The Commission has approved commitments to 15 financial intermediaries selected by the EIF for a total of up to € 90,2 million. The EIF has signed contracts with all 15 financial intermediaries. According to latest available figures the average utilisation rate of the EIF guarantees was 19,2 % (=actual volume guaranteed by the EIF/maximum contractual volume to be guaranteed by the EIF). The FIs have not claimed any loan defaults of the SMEs from the EIF so far. (2000/C 330 E/065) WRITTEN QUESTION E-2825/99 by Emilia M(cid:252)ller (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Completion of the Amberg-Waidhaus section of the A6 motorway The A6 motorway is part of the East-West artery of the trans-European transport network, linking Prague and Paris. It is of crucial importance especially in the context of enlargement to the East. However, according to the German Government(cid:146)s programme of works, the Amberg-Waidhaus section of the A6 is not due to be completed for the time being. Traffic flows from the East will continue to increase following the integration of the Czech Republic. The existing road network is congested and people living along highways in Germany are suffering from vehicle exhaust and noise pollution. What does the Commission intend to do to bring forward completion of the A6 motorway? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (6 March 2000) The new construction of the A6 motorway between Amberg and the German-Czech State border near Waidhaus has been identified in the guidelines for the development of a trans-European transport network (1) as a project of common interest. The Rozvadov (cid:129) Plzen (cid:129) Praha section is furthermore included in the (cid:145)TINA(cid:146) outline plan, established by the Member States and the acceding countries, which forms a basis for the future extension of the trans-European transport network (2). The Commission, which is fully aware of the importance of the entire N(cid:252)rnberg (cid:129) Praha axis for the traffic between current and future Member States, follows closely progress in the implementation of this project and supports it within the limits of its possibilities. The German section Amberg (cid:129) Waidhaus has already benefited from € 6,51 million financial aid under the trans-European transport network budget line. This contribution, the amount of which is limited by the corresponding Regulation (3), cannot however replace the financing of the project at national level. The German authorities informed the Commission that the project remains in the (cid:145)Bedarfsplan(cid:146) (priority programme) for national roads and will be completed according to the planned technical standards. However some sub-sections (in particular in the Pfreimd (cid:129) Woppenhof area) could not be included in the 21. 11. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 330 E/61 national investment plan for the period 1999(cid:141)2002 where priority was given to those projects for which building permits are already available. The Commission considers that the financial aid granted so far has already contributed to reducing the financial difficulties of the Amberg (cid:129) Waidhaus project. (1) Decision No 1692/96/EC of the Parliament and of the Council of 23 July 1996 on Community Guidelines for the development of the trans-European transport network (cid:129) OJ L 228, 9. 9. 1996. (2) TINA: Transport Infrastructure Needs Assessment, initiated in the context of the structured dialogue between the Transport Council of the Community and the Transport Ministers of the associated countries in 1995; final report published in October 1999. (3) Council Regulation (EC) No 2236/95 of 18 September 1995 laying down general rules for the granting of Community financial aid in the field of trans-European networks, OJ L 228, 23. 9. 1995 amended by Regulation (EC) No 1655/1999 of the Parliament and the Council of 19 July 1999. (2000/C 330 E/066) WRITTEN QUESTION E-2826/99 by Ioannis Souladakis (PSE) to the Council (17 January 2000) Subject: Looting and trafficking in cultural objects of value in Kosovo Press reports claim that instances of the looting of monuments in Kosovo and trafficking in valuable objects stolen from them are constantly increasing in number, while no effort at all is being made to protect and save them. Archaeological monuments dating from Hellenic and Roman times, monasteries and churches containing priceless relics handed down through the centuries are now defenceless against marauding looters. No effort has yet been made to track down the perpetrators or to protect monuments from looting and there is, therefore, an immediate risk that priceless cultural objects will be destroyed or disappear. Has the Council taken any action to protect the monuments of Kosovo, which form part of the European cultural heritage, and what steps does it intend to take in the future to stamp out the trafficking in such objects? Reply (2 May 2000) The Council is aware of the threats to the historic heritage of Kosovo. The question of the protection of sites and monuments of great cultural and/or religious value has been raised several times at Council meetings. Article 151(3) of the Treaty establishing the European Community stipulates inter alia that (cid:145)the Commun- ity and the Member States shall foster cooperation with third countries and the competent international organisations in the sphere of culture, in particular the Council of Europe. (cid:146) Implementation of Parliament and to the Council. this provision requires the Commission to submit a proposal to the European On 28 June 1999, at the meeting of Ministers for Culture and Audiovisual Matters, the Council invited the Commission to draw up a report on the current situation in the field, and a list of the measures taken until then. The European Commission promised to do so by the beginning of autumn 1999. The Council also stated that it favoured the idea of extending the mandate of the Agency for Reconstruction to culture. On 23 November 1999, it discussed the issue again on the basis of a report from the Commission on cultural actions implemented by the European Union, in the context of reconstruction aid aimed at Kosovo. This report contained proposals which addressed some of the concerns expressed by the Council


title: Reformen av kommissionen - Handlingsplan

eurovoc_concepts:
European Commission
action programme
administration of the Institutions
financial management
institutional reform