title: Komission kertomus neuvoston direktiivin 93/99/ETY 5 artiklan nojalla tekemästä toisesta vierailukierroksesta jäsenvaltioihin virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevien kansallisten järjestelmien arvioimiseksi

eurovoc_concepts:
food inspection
foodstuff
health control
import
research body

formats: html pdf

text: EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO Bryssel, 12. 01. 2000 KOM(1999) 751 lopullinen KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTON DIREKTIIVIN 93/99/ETY 5 ARTIKLAN NOJALLA TEKEMÄSTÄ TOISESTA VIERAILUKIERROKSESTA JÄSENVALTIOIHIN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSTA KOSKEVIEN KANSALLISTEN JÄRJESTELMIEN ARVIOIMISEKSI SISÄLLYSLUETTELO 1. JOHDANTO. 3 2. ELINTARVIKKEIDEN VIRALLISEN VALVONNAN KEHITYS ENSIMMÄISTEN ARVIOINTIKÄYNTIEN JÄLKEEN:. 4 2. 1 Tarkastusrakenteet. 4 2. 2 HACCP yrityksissä, hyvän hygieniakäytännön ohjeet: valvontaviranomaisten kouluttaminen ja toiminta. 4 2. 3 Tarkastuksia suorittavien laboratorioiden hyväksyntä. 5 2. 4 Elintarvikealan yritysten rekisteröinti ja toimiluvat. 5 2. 5 Henkilöstöresurssit. 5 3. MAAHANTUOTUJEN, MUIDEN KUIN ELÄINPERÄISTEN ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUKSET. 5 3. 1 Rajanylityspaikoilla suoritettavat tarkastukset. 6 3. 2 Markkinoille pääsyn jälkeen suoritettavat elintarvikkeiden tarkastukset. 8 3. 3 Maahantuojien harjoittama omavalvonta ja valvontaviranomaisten suorittamat tarkistukset. 9 4. PÄÄTELMÄT. 11 4. 1 Virallisen valvonnan kehitys. 11 4. 2 Maahantuotujen, muiden kuin eläinperäisten elintarvikkeiden tarkastukset. 11 KOMISSION KERTOMUS NEUVOSTON DIREKTIIVIN 93/99/ETY 5 ARTIKLAN NOJALLA TEKEMÄSTÄ TOISESTA VIERAILUKIERROKSESTA JÄSENVALTIOIHIN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSTA KOSKEVIEN KANSALLISTEN JÄRJESTELMIEN ARVIOIMISEKSI 1. JOHDANTO elintarvikkeiden Virallista annetun neuvoston direktiivin 93/99/ETY 5 artiklassa säädetään, että komissio tarkastaa ja arvioi virallisen elintarvikkeiden tarkastuksen järjestelmien vastaavuutta ja tehokkuutta. lisätoimenpiteistä jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten soveltamien tarkastusta koskevista Jäsenvaltioihin tehdyistä alustavista käynneistä laadittiin raportti vuonna 1997. Tämän jälkeen päätettiin, että vierailujen toisessa vaiheessa keskityttäisiin päivittämään ensimmäisten arviointikäyntien aikana kerättyjä tietoja ja tutkimaan erityisesti maahantuotujen, muiden kuin eläinperäisten elintarvikkeiden tarkastuksia. Virallista 93/99/ETY) olivat tiedonhaun keskeisin perusta. elintarvikkeiden tarkastusta koskevat direktiivit (89/397/ETY ja Elintarvikkeiden tarkastusyksiköt olivat tietoja: toimittaneet seuraavia yksityiskohtaisia I. II. virallisen elintarvikkeiden valvonnan kehitys alustavien käyntien jälkeen maahantuotujen, muiden kuin eläinperäisten elintarvikkeiden tarkastukset. Tarkastuskäynnit tehtiin helmikuun 1998 ja maaliskuun 1999 välisenä aikana, ja ne kestivät yleensä viikon. Tarkastuskäynneistä huolehti kaksi komission toimenhaltijaa (Pääosasto XXIV, Kuluttajapolitiikka ja kuluttajien terveyden suojelu), joiden mukana oli useimmissa tapauksissa muun kuin tarkastuksen kohteena olevan maan kansallinen asiantuntija, joka oli valittu jäsenvaltioiden toimittamasta luettelosta. Jäsenvaltioilta oli saatu edellä mainittuihin aloihin liittyviä ennakkotietoja pysyville edustustoille osoitetun kyselylomakkeen avulla. Kaikissa tarkastuskäynneissä noudatettiin samaa kaavaa: I. II. III. IV. V. alustava keskuslaboratorioissa kokous toimivaltaisten keskusviranomaisten kanssa, käynti kokous alueellisten ja paikallisten viranomaisten kanssa (maan hallinnollisen rakenteen mukaan), käynti lentokentillä, maantieliikenteen rahtiasemilla ja laboratorioissa sekä maahantuojien luona satamissa, lopullinen arviointikokous toimivaltaisten viranomaisten kanssa raporttiluonnos, toimivaltaisille viranomaisille joka toimitettiin tarkastuksen kohteena olevan maan raportin jäsenvaltioita koskevien raporttien päätelmät ovat tämän asiakirjan liitteenä. pääosaston XXIV Internet-sivuille. Kaikkia syöttäminen 3 Kokousten ja käyntien aikana kerättiin tietoja komission toimenhaltijoiden käytössä olevan kyselylomakkeen avulla. Tarkastuskäyntien tekeminen oli helppoa, sillä kaikki viranomaiset olivat halukkaita yhteistyöhön. 2. ELINTARVIKKEIDEN VIRALLISEN VALVONNAN KEHITYS ENSIMMÄISTEN ARVIOINTIKÄYNTIEN JÄLKEEN: Huomiot elintarvikkeiden virallisen valvonnan eri näkökohtiin. liittyvät ensimmäisiä arviointikäyntejä koskevassa raportissa esitettyihin 2. 1 Tarkastusrakenteet Vaikka elintarvikevalvonnan rakenne oli pysynyt pääosin ennallaan puolessa toteutettu huomattavia muutoksia. jäsenvaltioista, oli muissa Seuraavaksi ryhmitellä joiden tarkoituksena oli elintarvikevalvonnan rakenteet uudelleen, koordinoida niiden toimintaa, saada aikaan yhteisvaikutus ja lisätä rakenteiden toimintatehoa: jäsenvaltioissa luetellaan nämä muutokset, I. II. III. IV. V. Elintarvikealan eri sektorien valvonta ryhmitellään uudelleen yhden ministeriön alaisuuteen. Tehostetaan sekä eri ministeriöiden välistä yhteistyötä keskus- ja aluetasolla että paikallisviranomaisten kanssa tehtävää yhteistyötä. elintarvikevalvonnasta Perustetaan yhdistetään nykyiset valvontayksiköt. vastaava uusi elin, johon Perustetaan elintarviketurvallisuusvirasto, valvontaelinten ja riskien arviointi. jonka päätehtävänä on Vastuu keskusviranomaisille. elintarvikevalvonnasta siirretään paikallisviranomaisilta 2. 2 HACCP valvontaviranomaisten kouluttaminen ja toiminta yrityksissä, hyvän hygieniakäytännön ohjeet: Ensimmäisiä arviointikäyntejä koskevasta raportista käy ilmi, että yritykset olivat viivytelleet elintarviketurvallisuutta koskevan HACCP-järjestelmän toteuttamisessa. Toinen vierailukierros osoitti, että asiassa oli tapahtunut lievää kehitystä. Valvontaviranomaisille annettava HACCP-koulutus on edelleen etusijalla jäsenvaltioissa. Joissakin jäsenvaltioissa järjestettävillä kursseilla rajoitutaan kuitenkin käsittelemään vain joitakin perusperiaatteita, kun taas toiset jäsenvaltiot ovat järjestäneet monialaista erityiskoulutusta, jossa käsitellään elintarvikealan eri sektoreita. Elintarvikehygieniaa koskevan direktiivin 93/43/ETY sekä sen sisältämien HACCP-järjestelmää koskevien säännösten saattaminen osaksi kansallista 4 lainsäädäntöä on viivästynyt useissa jäsenvaltioissa. Tämä on osasyynä siihen, että yritykset ovat vasta sangen myöhään soveltaneet kyseistä järjestelmää. tiedot osoittavat yhä, että suuryritykset Kerätyt ateriapalvelut ja laajat soveltamisessa. Pienet toimivat yritykset ovat sen sijaan selvästi myöhässä sen soveltamisessa. samoin kuin julkiset jakeluyritykset ovat edistyneet hyvin järjestelmän ja keskisuuret, erityisesti vähittäiskaupan alalla Hyvän hygieniakäytännön ohjeita pidetään erittäin tärkeänä välineenä HACCP-järjestelmän soveltamisen kannalta. Ohjeiden laatiminen edistyy hyvin vaihtelevasti eri jäsenvaltioissa. Valvontaviranomaiset eivät yrityksiä, jotka ovat jättäneet soveltamatta HACCP-järjestelmää. tähän mennessä yleensä näytä rankaisseen 2. 3 Tarkastuksia suorittavien laboratorioiden hyväksyntä lailla eri Hyväksyntämenettely on edistynyt eri jäsenvaltioissa. Useissa jäsenvaltioissa noudatettiin direktiivissä 93/99/ETY säädettyä määräaikaa (1. marraskuuta 1998 mennessä), joka koski kaikkien elintarvikkeiden virallisesta tarkastuksesta vastaavien laboratorioiden hyväksyntää. Osa jäsenvaltioista oli kuitenkin hyväksynyt vain joitakin laboratorioita, ja joissakin jäsenvaltioissa hyväksyntämenettely oli vielä kesken. 2. 4 Elintarvikealan yritysten rekisteröinti ja toimiluvat Alalla on havaittu kehitystä. Tämä kehitys on erityisen selvää eräässä jäsenvaltiossa, jossa kaikilta elintarvikealan yrityksiltä nykyään edellytetään toimilupaa, joissa yritysluetteloita siirretään vähitellen sähköiseen muotoon. sekä eräissä muissa jäsenvaltioissa, 2. 5 Henkilöstöresurssit Ylimääräistä valvontahenkilökuntaa on otettu palvelukseen ainakin yhdessä jäsenvaltiossa, yksiköiden on jäsenvaltiossa toisessa yhdistämisen avulla saatu lisää elintarvikevalvojia. puolestaan ja Joissakin jäsenvaltioissa ei ole määrärahojen niukkuuden vuoksi voitu lisätä henkilökunnan määrää, vaikka henkilökuntaa onkin käytössä vain rajoitetusti. 3. MAAHANTUOTUJEN, MUIDEN KUIN ELÄINPERÄISTEN ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUKSET Ensimmäisten arviointikäyntien perusteella selvisi, että jäsenvaltiot sovelsivat kolmea eri menetelmää näiden tarkastusten suorittamiseen: I. II. III. tarkastukset rajanylityspaikoilla Euroopan yhteisöön tultaessa markkinoille pääsyn jälkeen suoritettavat elintarvikkeiden tarkastukset periaate maahantuojan ensisijaisesta vastuusta; tätä periaatetta sovelletaan yhdessä maahantuojien harjoittaman omavalvonnan tarkistusten kanssa. 5 3. 1 Rajanylityspaikoilla suoritettavat tarkastukset Tätä menetelmää käyttää pääosin viisi jäsenvaltiota (ja kuudes osittain). Menetelmä ei sulje pois markkinoille pääsyn jälkeen suoritettavia eikä maahantuojien luona tehtyjä maahantuotujen elintarvikkeiden tarkastuksia. Menetelmä edellyttää elintarvikevalvonnan yksiköiden ja tulliviranomaisten välillä. Tulliviranomaiset ovat vastuussa jäsenvaltion sisällä suoritettavista tarkastuksista. tiivistä yhteistyötä raja-asemilla suoritettavien Kahdessa jäsenvaltiossa, joissa tarkastukset pohjautuvat alueellisiin rakenteisiin, on toimivalta edelleen tekemiseen rajojen läheisyyteen sijoittuvia terveysministeriöllä. Ministeriö on perustanut tarkastusasemia terveystarkastuksia varten (yhdessä jäsenvaltiossa näihin kuuluvat myös jäsenvaltiossa tarkastuksista vastaavat hajautetusti yhden (maatalous) tai kahden (maatalous ja rahoitus, elintarviketyypin mukaisesti jaoteltuna) ministeriön yksiköt. tarkastusasemat). eläinlääkinnän tarkastusten kahdessa Toisissa Taustana kaikissa viidessä jäsenvaltioissa tehtäviin tarkastuksiin on se, että maahantuojan (tai hänen edustajansa) on esitettävä valvontaviranomaiselle joissa elintarvikkeita tulliviranomaisilla on valtuudet suorittaa tarkastuksia), jotta se saisi tarkastukseen perustuvan maahantuontiluvan (tai hylkäävän päätöksen). Tämä on edellytyksenä sille, että tulliviranomaiset päästävät tavaran vapaaseen liikkeeseen. tulli-ilmoitus ottamatta valtioita, koskeva (lukuun lupa Kolme jäsenvaltiota edellyttää, että tulli-ilmoitus tehdään kaikista elintarvikkeista. Neljäs jäsenvaltio ei näytä vaativan viljatuotteita eikä alkoholipitoisia juomia ja viides ei edellytä ilmoituksia elintarvikkeiden kanssa koskevia ilmoituksia, kosketuksiin joutuvista materiaaleista. ja että seuraa, ilmoitusvelvollisuudesta vaihtelevassa määrin joiden lisäksi voidaan tarvittaessa tarkastetaan Maahantuojien silmämääräisiä järjestelmällisesti tarkastuksia, tehdä laboratoriokokeita. Tarkastusta, näytteenottoa tai analyysejä koskevat päätökset pohjautuvat riskianalyysiin, jossa puolestaan otetaan huomioon sekä kansallisista yksiköistä että elintarvikkeita koskevasta EU:n nopeasta hälytysjärjestelmästä saadut tarkastustilastot (tuotteen, tuottajan, alkuperämaan ja maahantuojan osalta). suoritetaan ottaa asiakirjoja näytteitä että ja ja ei valtion vaihtelee saa maahantulolupaa tarkastusaseman mukaan seuraavasti: Tarkastusaste silmämääräisten tarkastusten vaihteluväli on 100–35 % ja näytteenottoaste analyysejä (tai tavallisia kokeita) varten vaihtelee välillä 25–4 %. Noin 0,5–1 % kaikkia tuotteista ilmoitusvelvollisuuden alaisia elintarvikkeita käsitellään kokonaisuutena. Havaitut tietyssä määrin olla seurausta tarkastusasemilla työskentelevän erot saattavat henkilöstön määrästä, jota voidaan joissakin tapauksissa pitää riittämättömänä. Lisäksi viranomaiset vastaavat yleensä tarkastuksista ja analyyseistä aiheutuvista kuluista (yhdessä jäsenvaltiossa tarkastuksista peritään kuitenkin kiinteä, pieni maksu). eri maissa, yhteisön kun Edellä mainittu riskianalyysi, joka on osa suoritettavia tarkastuksia, on perusteena sille, että kaikissa asianomaisissa jäsenvaltioissa asetettujen tarkastustoiminnan lähellä muiden valtioiden kriteerejä. Jäsenvaltiot painopisteiden kriteerit ovat 6 noudattavat yhteisön lainsäädännöstä aiheutuvia velvoitteita, jotka koskevat erityiselintarvikkeita kuten Iranista peräisin olevia pistaasipähkinöitä. Tämän lisäksi ne ovat yleensä ottaen valinneet pähkinöiden aflatoksiinipitoisuuden ensisijaisen tärkeäksi tarkastuskohteekseen. Näytteenottoaste vaihtelee kuitenkin hedelmätyypin (maapähkinöitä testataan eniten), jäsenvaltioiden sekä tarkastusasemien mukaan. Jäsenvaltiot ovat vähemmässä määrin keskittyneet kahvin ja omenamehun sisältämien mykotoksiinien tutkimiseen samoin kuin hedelmien ja vihannesten sisältämien torjunta-ainejäämien analysointiin (toisin kuin muissa tarkastuksissa, tässä yhteydessä ei edellytetä, että tuotteen liikkeeseenlasku keskeytettäisiin ensi tilassa laboratoriokokeiden valmistumiseen asti). että ja näytteenotot Arviointikäynnit osoittivat, eivät kolmen tarkastukset jäsenvaltion osalta useimmissa tapauksissa tapahdu tyydyttävissä olosuhteissa, joissa tuotteiden silmämääräinen tarkastus voitaisiin suorittaa asianmukaisesti, huonot sääolosuhteet eivät olisi haitaksi ja joissa otetut näytteet olisivat edustavia. Tarkastus suoritetaan itse asiassa yleensä laitureilla (jotka toimivat konttien säilytyspaikkana), ja se kohdistuu kontin avaamisen jälkeen välittömästi saatavilla olevaan tuote-erään. Tarkastus suoritetaan laitureilla sellaisessakin jäsenvaltiossa, jossa henkilökunta vastaa myös eläinlääkintätarkastuksiin käytettävistä raja-asemista, ja eräässä toisessa valtiossa käytetään näiden tarkastusasemien laitteistoja (asemilla, joille on asennettu erillisiä välineitä), mutta konttien sisältö puretaan kokonaan vain äärimmäisissä tapauksissa. Kahdessa jäsenvaltiossa tarkastukset hoidetaan tulliviranomaisten kanssa tehdyn sopimuksen mukaan paremmissa olosuhteissa maahantuojan toimitiloissa konttien purkamisen jälkeen. Toisessa jäsenvaltiossa tämä mahdollisuus edellyttää kuitenkin tiettyjen ehtojen täyttymistä, eivätkä tarkastukset näin ollen ole systemaattisia. Rajanylityspaikoilla suoritettavat tarkastukset eivät sulje pois sitä mahdollisuutta, että asiakirjojen tarkastuksen tai fyysisen tarkastuksen seurauksena toimivaltainen valvontaviranomainen voi jälkitarkastusmenettelyn mukaisesti suorittaa tuotteiden ja tarkastuksen myös niiden vaatimustenmukaisuuden (kuten pakkausmerkintöjen) tuotteiden lopullisessa määränpäässä. Tällöin kyseisen valvontaviranomaisen käytössä oleva asiantuntemus ja tiedot eivät välttämättä aina ole yhtä hyvät kuin rajanylityspaikoilla tarkastuksista vastaavilla viranomaisilla. rajatarkastusasemien välisen jäsenvaltion vaihtelee Eri kehittynein jäsenvaltioittain. Yhden tarkastusasemat tiedonvaihtojärjestelmä yhdistävään tietokonejärjestelmään. Järjestelmän avulla välitetään erityisesti kaikki tuotteita koskevat hälytykset ja ilman maahantulolupaa jääneiden tuotteiden ominaispiirteet, mikä tekee mahdolliseksi kaikkien maahantuontihakemusten seulonnan. tietojenvaihdon käytössä keskusyksikön kehitysaste kaikkein oleva, ja perustuu kaikki omasta tekevät yhteistyötä elintarvikevalvonnasta Tulliviranomaiset vastaavien viranomaisten kanssa, kun tuotteiden luovutus vapaaseen liikkeeseen edellyttää elintarvikevalvonnan viranomaisten myöntämää lupaa. Tulliviranomaiset eivät luovuttamista kuitenkaan näytä kolmansista maista koskevien säännöstenmukaisuuden tarkastamisesta annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 339/93 2 artiklan mukaisesti, poikkeuksena tästä on valtio, jossa tulliviranomaiset ovat vastuussa tarkastuksista. Tulliviranomaiset perustelevat tilannetta toteamalla, että niiltä puuttuu elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvä syvällinen tuntemus ja 7 aloitteestaan peruuttavan tuotteiden tuoteturvallisuutta tuotavien tuotteen valvontaviranomaisilta saatavat erikoistiedot. Valvontaviranomaisilla ei ole oikeutta lentokoneiden) käyttää elektronisia tulliselvitysjärjestelmiä eikä rahtiluetteloita koskevissa ilmoituksissa käytettäviä tietokonejärjestelmiä saadakseen elintarvikkeita koskevia tietoja. Yhdessä jäsenvaltiossa on esitetty aloitteita tämän käyttöoikeuden myöntämiseksi. laivojen (tai Maahantulopaikan passitusmenettelyyn kuuluvia elintarvikkeita, jäsenvaltio kuin se, jonka kautta ne saapuivat yhteisön alueelle. viranomaiset periaatteessa ulkoiseen joiden määränpäänä on jokin muu tarkasta eivät 3. 2 Markkinoille pääsyn jälkeen suoritettavat elintarvikkeiden tarkastukset Arviointikäyntien aikana kävi ilmi, että vaikka seitsemän jäsenvaltiota (ja erityisesti tätä jo kohdassa 3. 1 mainittu kahdeksas menetelmää, tiettyjen suorittaa myös niistä elintarvikkeiden kohdennettuja rajatarkastuksia. vähäisemmässä määrin soveltaa ensisijaisesti jäsenvaltio) neljä Markkinoilla tehtävät tarkastukset keskitetään monissa jäsenvaltioissa maahantuojien ja tukkukauppiaiden toimitiloihin. lisäksi) tehneet koskevien sopimusten tarkastuksia tehneet maahantuojat Rajanylityspaikoissa tehtävien kohdennettujen tarkastuksien edellytyksenä on, että tarkastuksia suorittavat viranomaiset ja tulliviranomaiset ovat (yhteisön päätösten edellyttämiä kyseisiä elintarvikkeita koskevan sopimuksen. Tämänkaltainen sopimus on tehty kolmessa valtiossa, ja ja neljännessä vastaavan sopimuksen ovat tarkastuksista vastaavat viranomaiset keskenään. Kohdennetusti tarkastettavat elintarvikkeet ovat yleensä edellä kohdassa 3. 1 mainittuja ensisijaisen tärkeitä tarkastuskohteita, joita ovat erityisesti pähkinät (ennen kaikkea maapähkinät, mutta markkinatarkastuksia näytteitä jäsenvaltiot maapähkinöistä kuin rajatarkastuksiin keskittyvät valtiot) ja myös kuivatut viikunat (aflatoksiinipitoisuuden tarkastukset). Lisäksi yhdessä valtiossa tarkastetaan tiettyä alkuperää olevien paprikoiden aflatoksiinipitoisuus ja Itä-Euroopasta peräisin olevien luonnonvaraisten sienien radioaktiivisuus. Tarkastuksissa tutkitaan myös hedelmien ja vihannesten sisältämiä torjunta-ainejäämiä. Yksi neljästä maasta on asettanut riskialttiina pidettävien elintarvikkeiden, kuten pähkinöiden, kuivattujen viikunoiden sekä erityisesti kookoshiutaleiden ja kaakaojauhon (salmonellatesti) maahantuonnin ehdoksi valvontaviranomaisten myöntämän luvan. Maahantuojan on luvan saadakseen mm. esitettävä todistus viejämaassa suoritetusta aflatoksiinianalyysistä tai maahantuonnin yhteydessä tehdyistä bakteriologisista (salmonella)tutkimuksista. vähemmän tekevät ottavat pääsyn jälkeisiin tarkastuksiin elintarvikkeiden Markkinoille keskittyvien jäsenvaltioiden tulliviranomaiset eivät edellä mainittua yhteistyötä lukuun ottamatta näytä omasta aloitteestaan puuttuvan maahantuotujen, muiden kuin eläinperäisten elintarvikkeiden tarkastuksiin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 339/93 mukaisesti. Syyt tähän menettelyyn on mainittu edellä. Elintarvikevalvonnasta vastaavilla viranomaisilla ei ole oikeutta käyttää elektronisia tulliselvitysjärjestelmiä eikä rahtiluetteloita koskevissa ilmoituksissa käytettäviä tietokonejärjestelmiä saadakseen elintarvikkeita koskevia tietoja. Kohdassa 3. 1 mainitussa jäsenvaltiossa on kuitenkin kauppa- ja teollisuusministeriön tekemän aloitteen ansiosta annettu vain satamia koskevien elektronisessa muodossa olevien tietojen rajoitettu käyttöoikeus, jonka tarkoituksena on helpottaa tavaroiden liikkumista ja terveystarkastuksia koskevien päätösten tekemistä. 8 3. 3 Maahantuojien harjoittama suorittamat tarkistukset omavalvonta ja valvontaviranomaisten Kahdessa jäsenvaltiossa pääasiallinen tarkastusmenetelmä pohjautuu periaatteeseen maahantuojan ensisijaisesta vastuusta. Tämän periaatteen soveltaminen ei kuitenkaan sulje pois mahdollisuutta suorittaa maahantuotujen tuotteiden virallisia tarkastuksia (yhdessä valtiossa tarkastetaan markkinoilla olevia tuotteita, ja saadut tiedot lähetetään maahantuojan toimipaikan tehdään maahantuojan toimivaltaisille viranomaisille, varastoissa). Erityisten tarkastuskampanjoiden järjestäminen on myös mahdollista. ja toisessa tarkastukset jäsenvaltiot myöntävät kuitenkin, toteuttavat Molemmat omavalvontaa vähitellen ja eri tavoin. Yllykkeenä omavalvonnan kehittämiselle voivat olla kuluttajien sekä toimialajärjestöjen vaatimukset. Toisen valtion paikalliset valvontaviranomaiset ovat ilmoittaneet, että ne haluaisivat, että keskusviranomaiset tukisivat voimakkaammin maahantuojien omavalvontaa koskevaa arviointia. että maahantuojat Näiden kahden valtion tulliviranomaiset eivät myöskään näytä omasta aloitteestaan puuttuvan maahantuotujen, muiden kuin eläinperäisten elintarvikkeiden tarkastuksiin neuvoston asetuksen (ETY) N:o 339/93 mukaisesti. Syyt tähän menettelyyn on mainittu edellä kohdassa 3. 1. Valvontaviranomaisilla ei ole oikeutta käyttää elektronisia tulliselvitysjärjestelmiä eikä rahtiluetteloita koskevissa ilmoituksissa tietoja. käytettäviä Tulliviranomaiset toimittavat kuitenkin toisessa valtiossa elintarvikevalvonnan keskusviranomaisille maahantuontia koskevia tilastotietoja kolmen kuukauden välein. saadakseen elintarvikkeita koskevia tietokonejärjestelmiä Arviointikäyntien aikana kerättiin tietoja myös maahantuojien omavalvonnasta muissa jäsenvaltioissa. Vaikuttaa siltä, että monissa jäsenvaltioissa tällainen jo osan suuryritysten liiketoiminnasta. Analyysien omavalvonta muodostaa tekemisessä käytetyt menetelmät ja analyysien suoritustiheys vaihtelevat kuitenkin yrityksen mukaan. Nämä analyysit rajoittuvat usein satokauden alussa lähetettyihin tuote-eriin sekä uusilta viejiltä saataviin ja kolmansista maista peräisin oleviin tuotteisiin. Liiketoiminta perustuu usein keskinäisen luottamuksen periaatteeseen. HACCP-järjestelmää sovelletaan hajanaisesti, eikä kaikkia vaaratekijöitä useimmiten oteta huomioon, sillä riskianalyysissä on puutteita. Osoituksena positiivisesta kehityksestä voidaan pitää aloitetta, jonka hedelmien ja vihannesten maahantuonnista ja jakelusta vastaavien yritysten muodostama yhdistys on tehnyt yhdessä jäsenvaltiossa. Tämän aloitteen tarkoituksena on järjestää ja valvoa yhdistyksen jäseniltä pienempien maahantuontiyritysten suorittama omavalvonta on yleensä huomattavan niukkaa. Tämän vuoksi on erittäin valitettavaa, että maahantuotuja elintarvikkeita koskevan hyvän hygieniakäytännön ohjeiden laatiminen on viivästynyt, sillä nämä ohjeet olisivat tärkeä apuväline elintarvikealan omavalvonnassa. omavalvontaa. Vaikuttaa vaadittavaa siltä, että _________________________ 9 Seuraavassa taulukossa esitetään menetelmät, tarkastaessaan maahantuotuja, muita kuin eläinperäisiä elintarvikkeita. joita kukin jäsenvaltio soveltaa Jäsenvaltio Rajanylitys- paikoilla suoritettavat tarkastukset Markkinoille pääsyn jälkeen suoritettavat tarkastukst Maahantuojien harjoittaman omavalvonnan tarkistukset XX X XX X X XX XX X XX XX XX X X XX XX BELGIA TANSKA SAKSA KREIKKA ESPANJA RANSKA IRLANTI ITALIA LUXEMBURG ALANKOMAAT ITÄVALTA PORTUGALI SUOMI RUOTSI YHDISTYNYT KUNINGAS- KUNTA X - X XX XX - X XX - X - XX XX X XX XX= ensisijainen tarkastusmenetelmä X = toissijainen tarkastusmenetelmä - = tarkastusmenetelmä, jota ei käytetä X XX X X X XX X X X X X X X X X ei oteta Taulukossa pakollisia huomioon rajanylityspaikoissa tarkastuksia, jotka perustuvat komission erityisiin päätöksiin (esim. Iranista peräisin olevat pistaasipähkinät). suoritettavia 10 4. PÄÄTELMÄT Jäsenvaltioihin tehtyjen arviointikäyntien aikana keskityttiin tarkastelemaan kahta osa-aluetta, ja niistä tehtiin seuraavat päätelmät: 4. 1 Virallisen valvonnan kehitys Arviointikäynnit osoittivat, että HACCP-järjestelmän täytäntöönpano on viivästynyt elintarvikealan yrityksissä (ja erityisesti pienissä ja keskisuurissa yrityksissä). Kyseessä on ensisijaisen tärkeä ongelma, ja jäsenvaltioiden tulisikin ratkaista se mahdollisimman pian. Virallisten tarkastuslaboratorioiden hyväksyntään ei ole kiinnitetty yhtä paljon huomiota kaikissa jäsenvaltioissa. Direktiivin 93/99/ETY 5 artiklan mukaisesti suoritettavia arviointikäyntejä on jatkettava ensimmäisiä arviointikäyntejä koskevassa vuoden 1997 raportissa esitettyjä menettelytapoja noudattaen. 4. 2 Maahantuotujen, tarkastukset muiden kuin eläinperäisten elintarvikkeiden Jäsenvaltiot ovat valinneet kolme pääasiallista lähestymistapaa: rajanylityspaikoilla suoritettava tarkastukset, markkinoille pääsyn jälkeen suoritettavat elintarvikkeiden tarkastukset liittyvät harjoittama valvontaviranomaisten suorittamat tarkistukset. Mikään näistä lähestymistavoista ei sulje täysin pois muiden menetelmien käyttöä. ja maahantuojien omavalvonta, johon Rajanylityspaikoilla suoritettaviin tarkastuksiin perustuva menetelmä on epäilemättä kaikkein varmin elintarviketurvallisuuden kannalta, koska sen avulla voidaan estää muiden kuin vaatimustenmukaisten elintarvikkeiden pääsy vapaaseen liikkeeseen Euroopan yhteisössä. Jäsenvaltioiden oloihin liittyvien erilaisten näkökohtien vuoksi tehdään kuitenkin seuraavat ehdotukset tarkastusten toteuttamiseksi: - - - Kun otetaan huomioon muihin kuin eläinperäisiin sekä eläinperäisiin elintarvikkeisiin liittyvät vaaratekijät, voidaan todeta, että näiden tuotteiden tuontitarkastuksia koskevia ohjeita pitäisi lähentää toisiinsa. Näin voitaisiin laatia elintarvikkeiden tarkastuksen yleiset puitteet, joihin sisältyisivät erityisesti seuraavat seikat: Elintarviketarkastuksesta vastaavien viranomaisten on ehdottomasti oltava sillä viimeksi mainitut vastaavat yhteistyössä tulliviranomaisten kanssa, tuotteiden tarvittavat saatuaan liikkeeseen vapaaseen luovuttamisesta ilmoitukset erityisesti sovellettaessa neuvoston asetusta (ETY) N:o 339/93. olisi mahdollisesti Elintarviketarkastuksesta annettava ja rahtiluetteloita koskevissa ilmoituksissa käytettäviin tietokonejärjestelmiin, jotta ne saisivat elintarvikkeita koskevia tietoja. tulliselvitysjärjestelmään viranomaisille elektroniseen käyttöoikeus vastaaville Fyysiset jäsenvaltioissa käytetyn) tarkastukset laboratoriokokeet ja (monissa olisi riskianalyysiin perustuvan ensisijaisen tärkeiden tehtävä 11 tarkastuskohteiden luettelon pohjalta. Muitakaan elintarvikkeita ei kuitenkaan saa jättää tarkastamatta. Ensisijaisten tarkastuskohteiden luetteloa olisi pidettävä ajan tasalla erityisesti elintarvikkeita koskevasta EU:n nopeasta hälytysjärjestelmästä saatavien ilmoitusten sekä elintarvikkeiden tarkastuksia koskevien tietojen avulla. Myös jäsenvaltioiden ja yhteisön tarkastusohjelmista saatavat tulokset lisättäisiin luetteloon. Ilmoitukset voitaisiin lähettää kaikkien raja-asemien muodossa. Maahantulopaikoissa vaatimustenmukaisuutta jo koskevia tarkastuksia tuoreiden hedelmien ja vihannesten laatutarkastuksista annetun komission asetuksen (ETY) N:o 2251/92 mukaisesti. Samassa yhteydessä voitaisiin tarvittaessa ottaa myös näytteitä. valvontaviranomaisille suoritetaan elektronisessa tuotteiden ja olisi suoritettava tarkastukset näytteenotto tyydyttävissä Fyysiset olosuhteissa, jotka antavat mahdollisuuden tarkastella tuotetta asianmukaisesti ja ottaa edustavat näytteet. Maahantuojien varastotilat tarjoavan parhaat olosuhteet tarkastuksen suorittamiseen. Tulliviranomaisten antama lupa on kuitenkin tullialueelle tuontiin sovellettavien menettelyjen puitteissa edellytys sille, että tuotteet voidaan tulliviranomaisten valvonnassa kuljettaa kyseisiin tiloihin. Elintarvikkeet lopulliseen määränpäähänsä sen jälkeen, kun näytteet on otettu, ja ennen kuin testien toimivaltainen tulokset edellyttää valvontaviranomainen lopullisessa määränpäässä. voitaisiin myös kuljettaa valmistuvat. Tämä tarkastuksen tuotteiden kuitenkin, suorittaa tuntuvat että ulkopuolella Yhteisön virallisten sijaitsevien valvontaviranomaisten on taattava, että elintarvikkeet vastaavat yhteisön vaatimuksia. Kyseisiin viranomaisiin on otettava tässä asiassa yhteyttä virallisella tasolla, ja tiettyihin elintarvikkeisiin on tarvittaessa liitettävä tuontitodistus. Komission yksiköiden on myös voitava käydä arvioimassa näiden maiden käyttämiä virallisia elintarvikkeiden tarkastusjärjestelmiä. viejämaiden - - Näiden suositusten täytäntöönpano edellyttää kuitenkin, että voimassa olevaa yhteisön lainsäädäntöä vahvistetaan osana sitä menettelyä, joka on tällä hetkellä käynnissä elintarvikevalvonnan yksinkertaistamiseksi. koskevien sääntöjen hygieniaa ja Valvontaviranomaisten suorittama maahantuojien käyttämien turvamenettelyiden valvonta on yhä tärkeä osa elintarvikevalvontaa. Arviointikäynnit osoittivat, että työtä riittää vielä. Maahantuojien rekisteröinnin olisi oltava ennakkoehtona koko yhteisön alueella. ___________________________ 12 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET PÄÄTELMÄT 2. –6. helmikuuta 1998 1. Elintarvikkeiden tarkastusta koskevan lainsäädännön ja toimintatapojen kehitys komission ensimmäisen arviointikäynnin jälkeen Arviointikäynnin ja erityisesti Penningtonin raportin jälkeen on tapahtunut monia muutoksia. Kuluttajien suojelu kuuluu tästä lähtien hallituksen päätavoitteisiin. Maatalous- , kalastus- ja elintarvikeministeriön sekä terveysministeriön elintarvikeasioista vastaavista yksiköistä on muodostettu yhteinen ryhmä (JFSSG). Tämä on ensimmäinen askel kohti elintarvikestandardien viraston (Food Standards Agency) perustamista, minkä on ennakoitu tulisi lopulla. Kyseisestä jolla olisi valtuudet terveysministereiden alaisuudessa toimiva itsenäinen organisaatio, tarkastaa, kuinka paikalliset viranomaiset panevat täytäntöön elintarviketurvallisuutta koskevaa lainsäädäntöä. tapahtuvan virastosta vuoden 1999 toimintasääntöjä Lukuisia ja annettu elintarviketurvallisuutta voitaisiin tehostaa ja (ennen kaikkea kuluttajille suunnattua) tiedotusta parantaa. Tuontielintarvikkeita koskevia säännöksiä on tarkistettu. tai muutettu, valvontaa jotta joko on 2. Elintarviketuonnin valvonta Tuontielintarvikkeita koskevat säännökset muodostavat lainsäädännön perustan. Tiettyjen sisältyy erityissäännöksiin. Muissa tuotteiden sisältämien aflatoksiinien valvonta maahantuonnin valvonnan kannalta merkittävissä säännöksissä käsitellään elintarvikkeiden lisä- ja väriaineita sekä tuotemerkintöjä. Tarkastukset eivät ole systemaattisia, ja niiden tulisi perustua riskinanalyysiin, jolloin jokainen omien valvontaviranomainen kokemustensa ja saamiensa tietojen perusteella. tarpeellisuudesta tarkastuksen päättää Vaikka elintarviketuonnin valvontajärjestelmä onkin jo toiminut pitkään, ei tarkastuksia kuitenkaan välttämättä tehdä tasaisesti koko maassa, vaan ne saattavat vaihdella valvontaviranomaisten ja muiden asiaan vaikuttavien seikkojen mukaan. – Satamien hyvin (merisatamien) terveysviranomaisten on täyttää vaatimukset. Henkilökunta perehtynyttä. Maahantuotavia elintarvikkeita koskevien tietojen keruujärjestelmä on riittävä, ja sen toimintaa helpotetaan ja tehostetaan käyttämällä kauppa-alan laatimaa elektronista järjestelmää, jota myös tulliviranomaiset käyttävät. Tarkastuksissa käytettävät toimitilat ovat osa raja-asemilla tehtävissä eläinlääkintätarkastuksissa käytettäviä tiloja. Satamien terveysviranomaisten liiton (Association of Port Health Authorities, APHA) merkittävänä tehtävänä on levittää tarkastuksiin liittyvää hyödyllistä tietoa. suorittama ja koulutettua valvonta asioihin 13 ja tiedonsiirtoihin suorittamaa – Lentokenttien terveysviranomaisten palveluksessa oleva henkilökunta on aivan yhtä ja myös se kuuluu APHA:han, mutta valitettavasti tietyt pätevää kuin satamissa, haittaavat lentokenttien kauppaan terveysviranomaisten tavaroiden maahantuontia tapahtuvassa tiedonkeruussa ei käytetä elektronista tietojenkäsittelyjärjestelmää (joka on ainoastaan tulliviranomaisten käytössä), eikä tavaroita koskevaa ilmoituspakkoa ole, joten terveysviranomaiset eivät saa tietää monien tavaroiden maahantulosta eivätkä näin ollen myöskään tarkasta niitä. Merkittävä osa näistä tavaroista siirretään terveysviranomaisten toimivaltaan kuuluvan alueen lentokentän ja mahdollisesti ulkopuolella sijaitseviin transitvarastoihin (Enhanced Remote Transit Sheds, ERTS). liittyvät tekijät valvontaa. Ennen – Tuotteet, joita ei ole tarkastettu siinä satamassa tai sillä lentokentällä, jonka kautta ne tulivat maahan, voidaan lykätyn tarkastusmenettelyn mukaisesti tarkastaa sisämaassa tuotteiden määränpäässä. satamien terveysviranomaisille helpompi tehtävä kuin lentokenttien vastaaville viranomaisille, koska, kuten aikaisemmin mainittiin, monista tavaroista ei ilmoiteta lentokenttien terveysviranomaisille. Komission arviointiryhmä ei voinut arvioida sisämaassa toimivien paikallisviranomaisten suorittamaa maahantuonnin valvontaa (eikä sen rahoitusta). järjestelmän valvominen Tämän on – Kemiallisista analyyseista aiheutuvat kustannukset (analyysejä suorittavien julkisten laboratorioiden (Public Analysts) veloittamat kulut) saattaisivat olla tarkastuksiin vaikuttava määräävä tekijä. Bakteriologisiin tutkimuksiin sisältyy kuitenkin tietty määrä ilmaisia näytteitä. Elintarvikevalvonnan budjetti saa rahoituksensa keskushallinnolta ja paikallisista verotuloista, ja jokainen valvontaviranomainen voi itse päättää, kuinka rahat käytetään. Maahantuotujen tuotteiden viralliset tarkastukset ovat maahantuojille ilmaisia. ______________________ 14 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, ESPANJAN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET 23. - - 27. helmikuuta 1998 PÄÄTELMÄT tammikuuta Terveys- ja kuluttaja-asioiden ministeriön tehtävät raja-asemien terveystarkastuksissa määrittävä kuninkaallinen asetus 1418/1986 ja terveys- ja kuluttaja-asioiden ministeriön 20. perustan antama määräys muodostavat maahantuotujen elintarvikkeiden terveysvalvonnassa. Lisäksi sovelletaan myös yhteisön lainsäädäntöä teknisluonteisia terveysmääräyksiä sellaisten tuotteiden osalta, joista ei ole olemassa yhdenmukaistettua Euroopan unionin lainsäädäntöä. (niin laaja-alaista kuin alakohtaista) ja kansallisia lainsäädännön 1994 Tarkastuksissa ei kiinnitetä huomiota elintarvikkeiden kanssa kosketuksissa oleviin materiaaleihin. Tulevassa 20. tammikuuta 1994 annettuun määräykseen tehtävässä muutoksessa on määrä sisällyttää mukaan nämä materiaalit sekä pakkaamattomat tuotteet. niin koskee valvonta eläinperäisiä Maahantuonnin kuin muitakin kaikenlaisia elintarvikkeita. Tarkastukset toteuttaa sama henkilöstö, joka tekee terveystarkastukset raja-asemilla, ja käytetyt menetelmät ovat myös samat. Rajatarkastusasemien nykyisiä tarkastusjärjestelyjä ei käytetä muiden kuin eläinperäisten tuotteiden tarkastamiseen, koska tarkastukset toteutetaan kuljetuskontin äärellä ulkoilmassa, mistä aiheutuu ongelmia niin koko kuljetuskontin sisältöön pääsyssä kuin tuotteiden hygienian kannalta. Tarkastusyksiköillä on jonkin verran joustonvaraa tarkastustoimien priorisoinnissa, vaikkakin näiden toimien tärkeysjärjestys määräytyy ensisijaisesti hälytysten ja aiempien hylkäämisten perusteella. Tarkastushenkilöstö on hyvin koulutettua, ja sille jaetaan järjestelmällisesti kaikki tiedot (kiertokirjeet, ohjeet jne. ) ja lainsäädäntö (kansallinen ja EUn). SISAEX-tietojärjestelmä on erittäin hyödyllinen väline, jonka avulla eri tarkastusyksiköt ja keskusyksikkö voivat olla jatkuvasti yhteydessä toisiinsa. SISAEX-järjestelmän avulla toimet asetetaan tärkeysjärjestykseen (hälytykset) auttaa yhdenmukaistamaan tarkastustoimintaa. Tätä neljä vuotta käytössä ollutta ohjelmaa muutetaan ja uudistetaan parhaillaan (näytteenottomääristä päättäminen). seulotaan (hylkäämiset), mikä toimia ja Koska tarkastettavia tuotteita on paljon, henkilökuntaa ei ehkä ole riittävästi (menettely 15 uuden tarkastajan valitsemiseksi saadaan pian päätökseen). Raja-asemien terveystarkastuksia toteuttavien laboratorioiden hyväksyntä on käynnissä, vaikka näyttääkin, että määräajoissa ei kaikissa tapauksissa voida pysyä. Maahantuonnin valvontaa sovelletaan yhteisymmärryksessä kaikkien tarkastuskäyntien kohteena olevien paikkojen kanssa yhtenäisesti kaikissa raja-alueiden tarkastuspaikoissa. Ajatuksena on, että valvonta on parasta toteuttaa maahantuontihetkellä. Yhteistyö tullin tarkastusyksikköjen kanssa helpottaa tarkastusten suorittamista asianmukaisesti, koska 15 - - raja-asemien terveystarkastuksista vastaavan tahon on annettava hyväksyntänsä, ennen kuin tuote voidaan vapauttaa markkinoille. Tulliviranomaisten lausunto riippuu terveysviranomaisten lausunnosta. Espanjan viranomaiset katsovat, että koska kansanterveyden ja kuluttajien suojelun vuoksi maahantuonnin yhteydessä muille kuin eläinperäisille elintarvikkeille tehtävien tarkastusten järjestelmiä ei ole yhdenmukaistettu kaikissa jäsenvaltioissa, se, että Espanja toteuttaisi järjestelmää systemaattisesti, johtaisi kaupan vääristymiin suhteessa niihin maihin, jotka eivät tee tarkastuksia rajoilla. __________________________ 16 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, BELGIAN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET 23. – 27. MAALISKUUTA 1998 PÄÄTELMÄT 1. Kehitys vuoden 1996 jälkeen (lainsäädäntö, politiikka, IGDAn toiminta) Belgiassa on lainsäädännön ja elintarvikevalvontapolitiikan (muut kuin eläinlääkinnässä käytetyt tuotteet) alalla tapahtunut lukuisia muutoksia sen jälkeen, kun komissio teki maahan ensimmäisen tarkastuskäynnin vuonna 1996. Direktiivin 93/43/ETY saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä teki HACCP- ovat järjestelmästä lähettäneet ohjeita arvioitaviksi. pakollisen elintarvikealan yrityksissä. Useat (elintarviketarkastuslaitos) hygieniakäytännön toimialajärjestöt IGDAlle hyvän Vaatimusta, että kaikki elintarvikealan yritykset on hyväksyttävä, pidetään myönteisenä, koska sen ansiosta yritysten valvonnan aste nousee ja hygieniavaatimukset saadaan paremmin täytettyä. Monet yritykset eivät ole kuitenkaan esittäneet hyväksyntähakemusta asetetussa määräajassa. Hyväksymiskäsittelyn kohteena oleviin yrityksiin järjestettävät tarkastuskäynnit olisi asetettava tärkeysjärjestykseen kuhunkin yritykseen liittyvän riskin perusteella. Saman pitäisi koskea rutiiniluonteisia tarkastuskäyntejä. joiden tutkintoon kuuluu Elintarvikevalvontaan on otettu 40 uutta tarkastajaa, yliopistotutkinnon jälkeen kolmen vuoden opinnot (BAC+3). Tämä henkilöstönhankinta on merkittävä, koska näin yrityksiin tehtävien tarkastuskäyntien määrä on voitu koulutusohjelma. on kolminkertaistaa. Uusille Henkilökunnan lisäyksestä huolimatta tarvitaan kaksi vuotta, jotta saadaan tehtyä laitosten hyväksyntähakemusten käsittelyyn liittyvät tarkastukset. tarkastajille järjestetty sisäinen Käytössä on ammatillinen jatkokoulutusohjelma yhteistyössä muiden ministeriöiden kanssa. Lisäksi koko henkilöstön käytettävissä olevaa IGDAn laatukäsikirjaa päivitetään jatkuvasti. Koelaboratorioiden hyväksyntä edistyy. Tähän mennessä on hyväksytty 20 laboratoriota (Institut scientifique de la santé publique – Louis Pasteur mukaan luettuna). 2. - Muiden valvontatahojen tehtävät Kunnat isoa kaupunkia (kuten vuonna 1996 mainittiin) ja 20 pienempää kaupunkia Viisi suorittavat hygieniatarkastuksia elintarvikkeiden vähittäismyyntipaikoissa ja catering- yrityksissä. Niiden Bruxellesia (Laboratoire lukuunottamatta) ei ole valtuuksia ottaa näytteitä. Ne voivat kuitenkin tarvittaessa pyytää IGDAn (tai IEV:n) apua ja asiantuntemusta. intercommunal tarkastajilla de 17 kursseille järjestämille IGDAn ja kuntien välisiä suhteita tiivistetään siten, että kuntien tarkastajat kutsutaan yhteistyötä IGDAn ruokamyrkytysilmoitusten yhteydessä ja niihin liittyvissä tutkimuksissa sekä antamaan tietoja elintarvikkeita koskevaan nopeaan hälytysjärjestelmään. Kuntien ja IGDAn käyttämiä tarkastajien työhönottojärjestelmiä ei kuitenkaan ole yhdenmukaistettu, eikä IGDAn laatukäsikirjaa sovelleta kunnissa, joissa on säilytetty tietty itsemääräämisoikeus. pyydetään tekemään kuntia ja - Maatalousministeriö ja on hedelmien torjunta-ainejäämien vihannesten Ministeriöllä valvontaohjelma (lähinnä tuotantoasteella), ja se käynnistää maahantuontiohjelman vuonna 1998, kun taas IGDAlla on markkinoilla olevien elitarvikkeiden torjunta-ainejäämien ja ja nitraattien valvontaohjelma (huutokaupat, vähittäismyyjät). Maatalousministeriö ja IGDA ovat tehneet sopimuksen tarkastuksista meijereissä ja kananmuna-alalla. tukkukauppiaat, maahantuojat, jalostajat nitraatti- ja - Talousasioista vastaava ministeriö Tämän ministeriön palveluksessa toimihenkilöt pakkausmerkintöjä yhteistyössä IGDAn henkilöstön kanssa. olevat valvovat elintarvikkeiden - Eläinlääkintälaitos (Institut d’expertise vétérinaire, IEV) Laitoksen lihakauppoihin. tarkastajat tekevät yhteistyössä IGDAn kanssa tarkastuskäyntejä IEV ja IGDA ovat tehneet sopimuksen lihantuotantoyritysten tarkastuksista. Vaatimusta, jonka mukaan työhön otettavilla henkilöillä on oltava ylioppilastutkinto ja kolmen vuoden opinnot, ei sovelleta vielä IEV:n tarkastajiin, mutta tätä suunnitellaan. 3. Elintarviketuonnin valvonta 3. a) IGDAn toiminta erityisesti korosta ei IGDA maahantulopaikoilla, tällaiset markkinoilla olevien elintarvikkeiden yleisen valvonnan yhteydessä. tuontielintarvikkeiden elintarvikkeet tarkastetaan vaan tarkastamista niiden todennäköisemmin rajoittuu valvonta päätöksillä säädeltyihin ja maapähkinät, yrtit ja mausteet täytäntöönpanoviranomaisten tuotteisiin yhteisön Maahantuonnin (pistaasipähkinät Iranista ja hedelmät ja vihannekset Itä-Afrikasta) sekä joihinkin tiettyihin ja kuivatut viikunat) Flepin tuotteisiin (pistaasi- 1995 foorumin) (elintarvikelainsäädännön vuonna käynnistämän maahantuonnin valvontaohjelman perusteella - tällöin maahantuojien on satamassa Antwerpenin tuotteista analysoitaviksi (aflatoksiinit, salmonella) otettavien näytteiden määrä on kuitenkin rajallinen (vuonna 1997 otettiin yhteensä 5 näytettä ja vuoden 1998 ensimmäisten kymmenen viikon aikana 5 näytettä [192 konttiin sisältyneistä 71 tavaralähetyksestä]). Tällaiseen maahantuonnin omissa valvontapiireissään useita muita elintarvikevalvontaan liittyviä tehtäviä, mikä saattaa selittää maahantuonnin valvonnan vähäisyyttä. IGDAlle. Näistä etukäteisilmoitus osallistuvalla henkilöstöllä valvontaan annettava on 18 3. b) Tulliviranomaisten tehtävät Tulliviranomaisilla on keskeinen tehtävä maahantuonnin valvonnassa. Elintarvikkeiden maahantuonnin valvonnasta 9. helmikuuta 1981 annetun kuninkaallisen asetuksen ja asetuksen ETY N:o 339/93 nojalla tulliviranomaiset voivat ilmoittaa IGDAlle tiettyyn elintarvikkeeseen liittyvistä epäilyistä. Tulliviranomaiset näyttävät kuitenkin raportoivan IGDAlle vain hyvin harvoista tapauksista (ilmoituksia tulee enemmän kosmeettisten valmisteiden osalta). Tiettyjen elintarvikkeiden tuonnin valvonnasta tehtyjen yhteisön päätösten velvoittamina tullin keskusyksikkö jakaa ohjeita raja-asemille - Itä-Afrikasta tuotavista hedelmistä ja vihanneksista tehdyn komission tuoreimman päätöksen osalta tosin pienellä viiveellä. IGDAn tehostuisi, pääsy Tulliviranomaisten yhteistyö ja tietokonepohjaiseen SATBEL-järjestelmään, josta se saisi yksityiskohtaisempia tietoja maahantuoduista elintarvikkeista ja jonka avulla se voisi paremmin toteuttaa tarkastuksia. Toisaalta tiedonvälitys paranisi myös, jos tulliviranomaisilla olisi pääsy IGDAn Videotex- ja liittyvien maahantuotuja elintarvikkeita koskevien ilmoitusten toimittaminen tulliviranomaisille mahdollistaisi tiukemman maahantuonnin valvonnan maahantulopaikoissa. hälytysjärjestelmään Infana-järjestelmiin. Nopeaan IGDAlla olisi jos _______________________ 19 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, ALANKOMAIDEN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET 20. –24. huhtikuuta 1998 PÄÄTELMÄT 1. Kehitys vuoden 1995 jälkeen Käynnissä on tarkastuspalveluiden merkittävä uudelleenjärjestely, jonka on määrä valmistua 1. syyskuuta 1998. Tällöin terveysministeriön molemmat tarkastusosastot, IGB liitetään yhteen (Inspectie gezondheidsbescherming) ja eläinlääkintätarkastuslaitos VI, IW&V:ksi, jonka toimialaan kuuluu koko elintarvikeketju. Aluetoimistojen (mukaan luettuina tarkastus- ja laboratoriotoiminnat) lukumäärä vähenee viiteen (kaksi niistä on vielä perustettava), ja niillä on kullakin oma erikoisalansa. Yhteenliittämisen etuna tarkastuksia varten on saavutetaan molempien nykyisten osastojen synergiavaikutus: enemmän henkilökuntaa, ja suuria, monimuotoisia elintarvikealan yrityksiä varten voidaan perustaa erityisiä monialaisia tarkastusryhmiä. Kiinnostava yksityiskohta on kuhunkin toimistoon perustettava viestintäyksikkö, joka pitää yllä tieteellisiä yhteyksiä yliopistoihin, laatii ohjelmia koskevia raportteja ja kehittää analyysimenetelmiä kullekin viidelle laboratoriolle. Alankomaiden akkreditointilaitos STERLAB hyväksyi helmikuussa 1998 IGB:n toimi elintarviketarkastuslaboratorioiden koko yhteistyössä IGB:n koskevan laadunvarmistusosaston kanssa. Tätä tulee pitää Alankomaiden järjestelmän erikoisuutena, mutta näin kuitenkin noudatettiin direktiivissä 93/99/ETY säädettyä määräaikaa. toimipaikkaa). Se verkoston (13 laboratorioita lausunnon antaneen toisen IGB valvoo tarkkaan HACCP-järjestelmän käyttöönottoa elintarvikealan yrityksissä (poikkeuksen muodostavat pienet, myös hotelli- ja ravintola-alan, suoramyyntiyritykset, joiden tulee noudattaa terveysministerin jo hyväksymiä erityisiä hygieniamääräyksiä). Eteneminen asiassa on varsin hidasta: 23 prosenttia yrityksistä, joissa käytiin, ei ollut ryhtynyt laatimaan elintarviketurvallisuussuunnitelmaa. Lisäksi IGB ei pitänyt sertifioijien IGB lähettää elintarvikealan yrityksille myöntämiä HACCP-todistuksia tyydyttävinä. viralliset aloittaneet ole yrityksille, elintarviketurvallisuussuunnitelman tekemistä. varoitukset jotka eivät 2. Elintarviketuonnin valvonta IGB ei korosta erityisesti tuontielintarvikkeiden valvontaa maahantuontipaikoissa, vaan tämä valvonta on pikemminkin osa markkinoilla olevien elintarvikkeiden yleistä valvontaa. Komission elintarvikearviointiryhmä teki käynnin Alankomaiden kahteen tärkeimpään yhteisön ulkopuolisten elintarvikkeiden maahantuontipaikkaan, Rotterdamin satamaan ja Amsterdamin lentokentälle. Näin saatiin riittävä yleiskuva käytetyistä menettelyistä. IGB:n maahantuontipaikoissa rajoittuu maahantuontipaikan viranomaisten päättämien profiilien avulla tehdyn valinnan kohteisiin. Profiilit perustuvat harjoittama valvonta 20 riskianalyysiin ja niissä otetaan huomioon yhteisön päätöksistä aiheutuvat velvoitteet (Iranista peräisin olevat pistaasipähkinät ja Itä-Afrikasta tulevat hedelmät ja vihannekset). Rotterdamissa valintaprofiilit ovat peräisin vuonna 1995 käynnistetystä FLEP- tuontivalvontaohjelmasta, lähinnä tietyistä maista tuotuja pähkinöitä. Koleratarkastusten lisäksi Amsterdamin lentokentällä otetaan näytteitä hedelmistä ja vihanneksista kaksi kertaa kuukaudessa torjunta-ainejäämien toteamiseksi (10 prosenttia tuloksista on toistaiseksi ylittänyt sallitun enimmäisrajan). Pistaasipähkinöitä lukuun ottamatta erät, joista näytteet on otettu, lasketaan yleensä liikkeeseen. ja ne koskevat Yhteistyö tullin kanssa on tämän valvonnan kannalta välttämätöntä, sillä maahantuojien ei tarvitse tehdä ilmoitusta IGB:lle. Maahantuontipaikkojen tulliviranomaiset ja IGB ovat tehneet seuraavanlaiset sopimukset: IGB:n Rotterdamin toimistolle tiedotetaan kaikista tehtävä valintaprofiilin mukaisten tarkastuspäätös kolmen tunnin kuluessa. Amsterdamin lentokentällä tulli tiedottaa IGB:lle tämän pyynnöstä, kun hedelmiä ja vihanneksia saapuu maahan. T1-järjestelyllä maahan saapuvia tuotteita ei tarkasteta. tuonti-ilmoituksista, tuotteiden näistä on ja kertoi komission Vaikuttaa siltä, ettei tulli koskaan ilmoita elintarvike-eriä koskevista epäilyistään IGB:lle. Tulli liittyvät tuontielintarvikkeiden CN-koodeihin ja mahdollisuuteen muuttaa tuotteen käyttötarkoitus (rehusta elintarvikkeeksi). Arviointiryhmä katsoo, että oikeus käyttää tullin tuonti- ilmoituksia käsittelevää tietokonejärjestelmää antaisi IGB:lle mahdollisuuden valvoa tuontia paremmin. arviointiryhmälle ongelmista, joistakin jotka Käyntien aikana kävi ilmi, että elintarviketuonnin valvontaan osoitetusta henkilökunnasta on hieman pulaa (erityisesti kun otetaan huomioon, että pähkinöiden näytteenotto Rotterdamissa tehdään jo nyt myöhemmin hyväksyttävän komission direktiivin mukaisesti). Tarkastukset tehdään aina sisätiloissa varastoissa. Hedelmiä ja vihanneksia maahantuovaan yritykseen tehdyn käynnin aikana ei pystytty toteamaan, että yrityksellä on HACCP-suunnitelma maahantuotuja tuotteita koskevine takuineen. ______________________ 21 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, TANSKAN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUS- JÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET 27. –30. huhtikuuta 1998 PÄÄTELMÄT Komission arviointiryhmä arvosti Tanskan hallituksen yhteistyöhalukkuutta, sillä niin keskus- arvioinnin onnistumiseen. Arviointikäynti oli hyvin järjestetty ja kaikki arviointiryhmän pyytämät tiedot toimitettiin sille viipymättä ja ilman varauksia. virkamiehet myötävaikuttivat maan paikallistasonkin kuin Arviointiryhmä piti erityisesti arvossa sitä, että kaikki vierailukäynnit järjestettiin asianmukaisesti ja ilman viivytyksiä, vaikka yleislakko vaikeutti julkisen liikenteen ja useiden palvelujen toimintaa. 1. RAKENNE Toukokuussa 1996 järjestetyn edellisen arvioinnin jälkeen on tehty huomattava muutos, sillä elintarvikevalvonta kuului ennen terveysministeriölle ja nyt siitä vastaa elintarvike- maatalous- ja kalastusministeriö. Arviointiryhmälle kerrottiin uuden eläinlääkinnästä ja elintarvikkeista vastaavan hallintoelimen (Veterinær- og Fødevaredirektoratet, VFD) perustamisesta vuonna 1997. Lisämuutoksia on kuitenkin vielä suunnitteilla. Parlamentille on esitetty rakennemuutoksia koskeva ehdotus, jossa annetaan lisää valtaa keskusviranomaisille. Tämä muutos voisi yhdenmukaistaa elintarvikkeiden tarkastusta. Keskus- ja paikallisviranomaisten välillä tapahtuva tiedon ja ohjeiden välitys on joskus viivästynyt. Kesti pitkään ennen kuin 4 päivänä helmikuuta 1998 tehty komission päätös 98/116/EY (kolera: velvollisuus ottaa näytteitä Euroopan yhteisöön ilmateitse Ugandasta, Keniasta, Tansaniasta ja Mosambikista tuotavista tai niistä peräisin olevista hedelmistä ja vihanneksista) tavoitti paikallisviranomaiset. Kyseinen päätös saatettiin osaksi Tanskan lainsäädäntöä, ja keskusviranomaiset lähettivät sen paikallisviranomaisille 8. huhtikuuta 1998. Päätöksen oli määrä tulla voimaan 21. huhtikuuta 1998. Komission päätöksen 98/116/EY johdanto-osaa ei kuitenkaan ollut sisällytetty Tanskan lainsäädäntöön, joten viittaus ilmateitse kuljetettuihin elintarvikkeisiin (alle 10 päivää kestäviä kuljetuksia koskeva sääntö) jäi puuttumaan. Keskusviranomaisten olisi tässä tapauksessa tullut antaa enemmän ohjeita paikallisille viranomaisille. 2. AFLATOKSIINIT – IRANISTA TUOTAVAT TAI IRANISTA PERÄISIN OLEVAT PISTAASIPÄHKINÄT Komissio teki 8 päivänä syyskuuta 1997 päätöksen 97/613/EY, jolla keskeytettiin väliaikaisesti Iranista tuotavien tai Iranista peräisin olevien pistaasipähkinöiden ja eräiden niistä valmistettujen tuotteiden tuonti. Väliaikaista tuontikieltoa muutettiin 11 päivänä jossa säädetään Iranin joulukuuta 1997 tehdyllä komission päätöksellä 97/830/EY, viranomaisten velvollisuudesta antaa kasviterveystodistus. Keskusviranomaiset vastasivat 22 väliaikaisen tuontikiellon täytäntöönpanosta, täytäntöön VFD. ja Tanskassa sen pani asianmukaisesti tietoa Iranin viranomaisten todistuksenantovelvollisuudesta, Toisen päätöksen (97/830/ETY) täytäntöönpano vei viisi viikkoa (13. tammikuuta 1998 asti). Århusin paikallinen ympäristön ja elintarvikkeiden valvontayksikkö (lokale miljø- og levnedsmiddelkontrolenhed, LMK) ilmoitti kuitenkin arviointikäynnin aikana, ettei se ollut saanut josta oli kerrottu kirjeessä 13. tammikuuta 1998. Päätöksen voimaantulo Tanskassa mainittiin ensimmäisen kerran 1. helmikuuta 1998. Oli hyvä, että myöhemmin esitettiin asiaa koskeva tiedonanto, johon sisältyvissä 7. huhtikuuta 1998 päivätyissä lisäohjeissa neuvottiin kaikkia asianosaisia. Glostrupin alueen tarkastaja löysi paikalliseen varastointiyritykseen tehdyn vierailun aikana neljä 1000 kilon kuormalavallista iranilaisia pistaasipähkinöitä sekä yli 1000 kiloa merkitsemättömiä pistaasipähkinöitä, joiden alkuperä oli tuntematon. Pistaasipähkinöitä oli varastoitu epämääräisissä olosuhteissa, ja ne olivat olleet varastossa viimeksi kuluneet kuusi kuukautta eli siitä lähtien kun pistaasipähkinöiden tuontikielto tuli voimaan. Pistaasipähkinöistä ei ollut tämän jälkeen otettu näytteitä, vaikka Glostrupin alueen valvontayksikkö oli ottanut yhteyden tuotteen tunnettuihin maahantuojiin. Tilanteeseen vaikutti osaltaan myös paikallisten valvontayksiköiden välinen työnjako. Tukkukauppiaan luo tehdyn vierailun perusteella ei selvinnyt, oliko pistaasipähkinöitä Alankomaista Tanskaan tuovalla vähittäiskauppiaalla velvollisuus ilmoittaa toiminnastaan elintarvikevalvonnasta vastaaville viranomaisille. Sisämarkkinoiden periaatteiden mukaan on selvää, että tavaroita, jotka on tuotu Euroopan yhteisöön toisen jäsenvaltion kautta ja jotka liikkuvat vapaasti sisämarkkinoilla, käsitellään toisesta jäsenvaltiosta peräisin olevina elintarvikkeina. 3. OMAVALVONTA / HACCP-järjestelmä / MAAHANTUONNIN VALVONTA Vuoden 1996 toukokuussa tehdyn ensimmäisen arviointikäynnin aikana vaikutti siltä, että tarpeen niiden erilaisiin toimitiloihin sovellettavien omavalvonnan lisäkoulutus oli periaatteiden osalta, annettuun direktiiviin elintarvikehygieniasta 93/43/ETY. sisältyivät jotka Tarkastajien suorittamaa ateriapalveluiden ja vähittäiskauppiaiden toimitilojen arviointia pidettiin tarpeellisena, vaikkakin arviointiryhmä pani että tämäntyyppisiä toimitiloja koskevia yksityiskohtaisia tietoja kootaan. tyytyväisenä merkille, Teollisuus on ensimmäisen arviointikäynnin jälkeen kehittänyt sarjan omavalvonnan sääntöjä, ja supermarketteihin ja kalakauppiaisiin sovellettavat säännöt ovat parhaillaan leipomoita, VFD:n hyväksyttävinä. Muita aloja kuten elintarvikkeiden kuljetusta, ravintoloita ja julkisia ateriapalveluita (sairaalat, koulut jne. ) koskevia sääntöjä kehitetään. Vuosina 1996–1997 järjestettiin useita HACCP-järjestelmää (vaarojen analysointi, kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi) käsitteleviä kursseja. Vuonna 1998 järjestetään tai on jo järjestetty seitsemän kahden päivän mittaista lisäkurssia. HACCP-järjestelmää käsittelevän kurssin on jo suorittanut 350 henkeä (700 mahdollisen koulutettavan joukosta). 23 kyseessä Kaksi päivää kestävä HACCP-kurssi ei kuitenkaan riitä henkilökunnan kouluttamiseen, ja on monimutkainen sillä enemmän aikaa. Paikallisten tapauskohtaiseen tarkasteluun tulisi voida käyttää valvontayksiköiden suuryritysten tarkastamaan omavalvontajärjestelmiä, ja tämä edellyttää paljon aikaa ja rahaa vievää erikoiskoulutusta. asiakokonaisuus. Käytännön henkilökunta harjoitteluun joutuu Elintarvikehygieniaa koskeva direktiivi 93/43/ETY saatettiin osaksi Tanskan kansallista lainsäädäntöä vuonna 1995. VFA suunnitteli julkaisevansa vuoden 1998 aikana sarjan konsolidoituja asetuksia, joihin sisältyy viisi elintarvikehygieniasta annettua direktiiviä. Århusin paikallinen LMK-valvontayksikkö ilmoitti, että se oli monena vuonna varannut budjetin HACCP-järjestelmän täytäntöönpanoa varten. Keskusviranomaisilta on monta kertaa pyydetty lisätietoja, mutta paikalliset valvontayksiköt ja liikeyritykset eivät ole saaneet tarvitsemaansa HACCP-järjestelmää koskevaa ohjausta. Tanskan elintarvikevalvonnasta vastaavien viranomaisten toiminta perustuu lähinnä omavalvontajärjestelmään eikä niinkään maahantuotavien tuotteiden rajatarkastuksiin. Maahantuojan vastuu on näin ollen toiminnan pohjana, ja maahantuojan onkin itse luotava omavalvontajärjestelmänsä. olivat Eri arviointikäyntien aikana kävi kuitenkin ilmi, että ainoastaan erittäin harvat omavalvontajärjestelmän. maahantuojat Tanskan Elintarvikevalvonnan omavalvontajärjestelmään perustuva maahantuonnin valvontajärjestelmä voisi toimia tehokkaasti. keskusviraston hyväksytyn tarjottava ohjausta, käyttöön ottaneet jotta on Vaikuttaa siltä, etteivät Tanskan tulliviranomaiset tavallisesti osallistu maahantuotujen muiden kuin eläinperäisten elintarvikkeiden virallisiin tarkastuksiin. Kolmansista maista tuotavien tuotteiden tuoteturvallisuutta koskevan säännöstenmukaisuuden tarkastamisesta 8 päivänä helmikuuta 1993 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 339/93 2 artiklassa säädetään, että jos tulliviranomaiset suorittaessaan vapaaseen liikkeeseen luovutettaviksi tuote-erällä on ilmoitettujen tavaroiden tarkastuksia toteavat, että tuotteella tai ominaisuuksia, jotka herättävät vakavaa epäilystä vakavasta tai välittömästä vaarasta terveydelle tai turvallisuudelle, jos tuotetta käytettäisiin tavanomaisissa ja ennakoitavissa olosuhteissa, ne peruuttavat kyseisen tuotteen tai tuote-erän luovuttamisen ja ilmoittavat asiasta viipymättä markkinoiden valvonnasta vastaaville kansallisille toimivaltaisille viranomaisille. Nämä määräykset sisällytettiin Tanskan lainsäädäntöön 14. syyskuuta 1995 päivätyllä kiertokirjeellä nro 144. siis eivätkä tapahtumista vain menneistä Keskusviranomaisten saamat maahantuontia koskevat tiedot ovat kolme kuukautta vanhoja, kun taas paikalliset valvontayksiköt saavat tietoja kerran vuodessa. Nämä luvut kertovat tilanteesta. Tulliviranomaisia voi kuitenkin pyytää ilmoittamaan elintarvikevalvonnasta vastaaville viranomaisille ennen kuin tuotteet luovutetaan vapaaseen liikkeeseen tai kertomaan, mikäli tuotteita tuodaan maahan. Tilannetta parantaisi joitakin (CN-koodeilla merkittyjä) merkittävästi joka voitaisiin CN-koodien avulla rajoittaa koskemaan vain tiettyjä tuotteita tai tuoteryhmiä. Tulliviranomaisten ja elintarvikevalvonnasta vastaavien viranomaisten välisen yhteistyön on oltava tiivistä ja ripeää, jotta Itä-Afrikassa esiintyneen koleran kaltaisiin tapauksiin voitaisiin reagoida tehokkaasti. tulliviranomaisten ja valvontaviranomaisten välinen on-line-yhteys, tämänhetkisestä 24 4. LABORATORIOIDEN HYVÄKSYNTÄ Arviointiryhmä kävi Glostrupin ja Århusin laboratorioissa ja totesi, että niiden varusteet olivat hyviä. Laboratorioissa oli runsaasti henkilökuntaa, jolla oli riittävä koulutus ja asiantuntemus analyysien (kemiallisten suorittamiseen. ja mikrobiologisten) elintarvikevalvonnan EN 45001 -hyväksynnän on jo saanut 30 laboratoriota (32 laboratorion joukosta), ja loput laboratoriot hyväksyttäneen lähitulevaisuudessa. Tilanne on erittäin hyvä. Glostrupin kemiallinen laboratorio on kuitenkin tällä hetkellä akkreditoitu tekemään ainoastaan ympäristöä koskevia analyysejä eikä suorittamaan elintarvikevalvontaa. Glostrupin paikallisviranomaiset eivät vielä investoi laboratorioon, koska ne odottavat, että elintarvikevalvonnan ilmoitettu rakenneuudistus toteutetaan sekä keskus- että paikallistasolla. Glostrupissa tehdään vain noin 100 elintarvikevalvontaan kuuluvaa analyysiä vuodessa. ______________________ 25 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, ITALIAN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET PÄÄTELMÄT 11. –15. toukokuuta 1998 1. Kehitys vuoden 1995 jälkeen (lainsäädäntö, toimintatavat) Italiassa on ensimmäisen käynnin jälkeen saatettu voimaan useita elintarvikevalvontaa (myös hygieniaa) koskevia säädöksiä, joilla on ennen kaikkea saatettu yhteisön direktiivejä osaksi Italian kansallista lainsäädäntöä. – 14. heinäkuuta 1995 annetun presidentin asetuksen tarkoituksena on auttaa alueita joissa annetaan suosituksia laatimaan vuosittaisia elintarvikevalvonnan ohjelmia, erilaisissa elintarvikealan yrityksissä suoritettujen tarkastusten vähimmäisaikavälistä, kaikissa elintarvikealan yrityksissä sekä maahantuonnin valvonnan yhteydessä otettujen näytteiden vähimmäismäärästä (5 % muissa kuin epäilyttävissä tapauksissa) sekä yhteydessä. Kriteerit tärkeimmistä tarkistetaan kolmen vuoden välein. elintarvikkeiden analysoinnin seikoista eri – Direktiivi 93/99/ETY, johon sisältyy vaatimus elintarvikkeiden tarkastuksesta vastaavien laboratorioiden hyväksynnästä, saatettiin osaksi Italian lainsäädäntöä 26. toukokuuta 1997 annetulla asetuksella nro 156. Vaikuttaa siltä, että useimpien laboratorioiden hyväksyntämenettely on viivästynyt ja että laboratorioiden arvioinnista vastaavien laitosten nimeäminen aiheuttaa erimielisyyksiä (ainoastaan SINAL on tällä hetkellä nimetty). (Tilanne 12. 5. 1999: Istituto Superiore di Sanità on laboratorioiden arvioinnista vastaava virallinen laitos, mutta myös aikaisemmat akkreditoinnit ovat voimassa. ) – Direktiivi 93/43/ETY saatettiin osaksi Italian lainsäädäntöä 26. toukokuuta 1997 annetulla asetuksella nro 155, jota sovelletaan 26. toukokuuta 1998 alkaen kaikkiin elintarvikealan yrityksiin (lukuun ottamatta toreja, joiden osalta asetus tuli voimaan joulukuussa 1998). Tämä täytäntöönpanon viivästyminen on ilmeisesti syynä siihen, että HACCP-järjestelmän soveltaminen elintarvikealan yrityksissä on edistynyt hitaasti (lukuun ottamatta suuria yrityksiä, joissa kehitys on todennäköisesti ollut nopeaa). Yksi elintarvikealan alue on julkaissut oppaan HACCP-järjestelmän soveltamisesta yrityksissä. hyvän lukuisia hygieniakäytännön ohjeita, joista osa on vielä terveysministeriön arvioitavana. ammattijärjestöt Elintarvikealan laatineet ovat 2. Maahantuonnin valvonta elintarvikkeiden Maahantuotavien elintarvikkeiden maahantulopaikkaan, ja siitä vastaa 33 alueellisen toimiston verkosto (USMA), joka toimii terveysministeriön alaisuudessa. Parhaillaan on käynnissä tutkimus, jonka tarkoituksena on sovittaa nämä toimistot raja-asemilla tehtävien eläinlääkintätarkastusten yhteyteen. Maahantuotavat tuotteet on myös mahdollista kuljettaa pakollisen terveystakuun alaisena määräpaikkaansa asti, jossa toimivaltainen paikallisviranomainen (ASL) tarkastaa ne. keskittyy valvonta Tarkastukset ovat osa markkinoilla tehtäviä yleisiä elintarvikkeiden tarkastuksia. 26 elintarvikkeiden terveysministeriön Maahantuotavien esitetään paikallistoimiston myöntämä tulliviranomaisille. Useissa paikoissa tulli-ilmoitukset käsitellään yhä paperimuodossa, mutta elektronisessa muodossa esitetyt ilmoitukset ovat yleistymässä. ("Nulla Osta Sanitario"), tulliselvityksen asiakirja pohjana joka on Pakollisia elintarvikkeiden tarkastuksia tehdään Euroopan yhteisön päätösten perusteella. Tämän lisäksi aikaisemmin saatujen kokemusten sekä elintarvikkeita koskevan EU:n nopean hälytysjärjestelmästä saatujen tietojen pohjalta on keskitetysti määritelty ensisijaisen tärkeitä tarkastuskohteita, joihin kuuluu ennen kaikkea pähkinöiden sisältämän aflatoksiinin analyysi. Pähkinöiden alkuperästä riippumatta joissakin tapauksissa otetaan näytteitä 100 prosentista maapähkinöitä ja nämä näytteet analysoidaan. Hedelmien ja vihannesten sisältämien torjunta-aineiden analyysejä ja mikrobiologisia analyysejä tehdään vähemmän, koska näitä tarkastuksia tehdään myös markkinoilla. ja pistaasipähkinöitä, Terveysministeriön keskustason viraston nro 5 ja paikallistason toimistojen välillä kommunikoitaviin tietoihin kuuluvat yhteisön lainsäädäntö, maahantuontia koskevat erikoispäätökset, elintarvikkeita koskevan EU:n nopean hälytysjärjestelmästä saadut ilmoitukset sekä tieto toimistojen hylkäämistä ja tuhoamista tavaraeristä. Nämä tiedot että välitetään myös muille paikallistoimistot olivat saaneet nopeasti tiedon Iranista tuotavien tai Iranista peräisin olevien pistaasipähkinöiden maahantuontia koskevasta komission päätöksestä, mutta tieto komission päätöksestä 98/116/EY, joka tehtiin koleranäytteiden (Vibrio cholerae) ottamisesta Itä-Afrikan maista tuotavista tai niistä peräisin olevista hedelmistä ja vihanneksista, saapui sen sijaan perille myöhään. paikallistoimistoille. Todettiin, terveysministeriön Käynnit paikan päällä ovat antaneet mahdollisuuden tarkastella keskustasolla määriteltyjen menetelmien täytäntöönpanoa. Elintarvikkeiden silmämääräisessä tarkastelussa ilmeni lievää vaihtelua, eivätkä pähkinöiden aflatoksiinianalyysejä varten otettujen näytteiden prosentuaaliset osuudet, kustakin tavaraerästä otettujen näytteiden määrä eivätkä suhteet tulliviranomaisiin täysin vastanneet toisiaan kaikissa paikoissa, joissa käytiin. Taloudelliset toimijat huomauttivat, että havaitut eroavaisuudet voivat johtaa siihen, että viralliset tarkastukset painottuvat epätasaisesti. Lisäksi erityisesti Venetsiassa ei ollut riittävästi henkilökuntaa tehtävien määrän ja katettavan maantieteellisen alueen laajuuden kannalta. sisältöön toteutetaan terveystarkastukset kohdistuvat joka ei tavalla Kuljetussäiliöiden (ulkoilmassa säiliön peräpäästä), tee mahdolliseksi koko tavaraerän helppoa tarkastamista. Näissä tarkastuksissa ei myöskään voida taata riittävää hygienian tasoa, sillä sääolosuhteilla saattaa olla epäedullinen vaikutus säiliön sisältöön. Todettiin, että näytteenotto voitiin joissakin tapauksissa suorittaa tullin varastotiloissa, jolloin tarkastus oli tehokkaampi kuin ulkona, mutta yleensä voimassa ei kuitenkaan ollut säännöksiä, joiden perusteella virallisia tarkastuksia olisi voitu toteuttaa maahantuojan varastoissa, joissa olosuhteet tarkastusta ja näytteenottoa varten olisivat olleet paremmat. Viralliset analyysit on suoritetaan nimenomaisesti USMA:n käyttöön osoitetuissa virallisissa laboratorioissa. Koetulosten saaminen saattaa tämän vuoksi viivästyä. Arviointikäynnin aikana kerätyistä tiedoista ilmeni, että maahantuojien ja erityisesti pienten maahantuontiyritysten oli vielä kehitettävä tapaa, jolla ne sovelsivat HACCP-järjestelmää. ______________________ 27 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, RANSKAN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET 2. –5. KESÄKUUTA 1998 PÄÄTELMÄT 1. KEHITYS VUODEN 1996 JÄLKEEN 1. 1 Suunnitelma perustaa elintarviketurvallisuusvirasto koskeva suojelua Terveyden elintarvikkeiden terveysturvallisuusvirasto ja kolme muuta elintä, jotka toimivat maatalous-, kauppa- ja terveysministeriöiden alaisina. Elintarvikkeiden terveysturvallisuusviraston vastuulla ovat kyseisten ministeriöiden valvontayksiköiden tarkastuskäynnit ja riskien arviointi, mutta sillä ei ole suoraa valtaa elintarvikevalvonnassa. Perustetaan lakiesitys edistyy. 1. 2 Terveysministeriön tehtävät elintarvikevalvonnassa Valvontaan kuuluu terveysriskien arviointi, järjestäminen, ravintoloiden ja leipomoiden hygienia. juomaveden tarkastukset terveysvalvonta, erityisvalvontaohjelmien ja vähäisessä määrin (yksinomainen vastuu) 1. 3 HACCP-järjestelmän niiden hallitsemiseksi) käyttöönotto laitoksissa ja hyvien hygieniakäytänteiden oppaat analysointi, (vaarojen kriittiset kohdat Laitoskohtaisia ole. Valvontaviranomaisten kouluttaminen (kuluttajavirasto DGCCRF ja elintarvikevirasto DGAL) on varmistettu. tilastoja HACCP-järjestelmän käyttöönotosta vielä ei on luotu Elintarvikehygieniasta annetun direktiivin 93/43/ETY saattamiseksi osaksi kansallista velvoittaa lainsäädäntöä kunnioittamaan hyvän hygieniakäytännön ohjeita tai laitoksen omia turvallisuusmenettelyjä. Koska HACCP- kun ole järjestelmä hygieniavaatimuksia ei noudateta. elintarvikealakohtaista HACCP-järjestelmän käytössä, muistio lainsäädäntöä, noudattamalla periaatteita toistaiseksi laaditaan silloin, joko joka vain ei Eri elintarvikealojen asiantuntijat ovat viranomaiset ovat jo hyväksyneet 11 opasta ja suosittelevat niiden käyttöä. laatineet hyvän hygieniakäytännön oppaita; 1. 4 Laboratorioiden hyväksyntä Ranskan akkreditointikomitea COFRAC on hyväksynyt monia kuluttajaviraston laboratorioita perusmääritysten osalta. Laboratorioiden määrä vähennee, jolloin kokeet, 28 jotka vielä toisinaan vievät paljon aikaa, laboratorioissa ja entistä nopeammin. tehdään jatkossa keskitetysti tietyissä 2. MAAHANTUONNIN VALVONTA 2. 1 Ranskan kuluttajaviraston DGCCRF:n toiminta DGCCRF:n toimivaltaan kuuluu suorittaa neuvoston direktiivin 89/397/ETY mukaiset maahantuontitarkastukset. DGCCRF ei ole keskittänyt tarkastuksia maahantuontipaikkoihin, vaan tarkastuksia on kahdenlaisia seuraavasti: - - jakeluportaassa yleisen markkinoilla olevien tuotteiden valvonnan tarkastukset yhteydessä; tarvittaessa tiedottaminen maahantuojan toimipaikan toimivaltaisille kuluttajaviraston alueyksiköille tarkastukset maahantuontiyrityksissä: turvallisuusvaatimusten noudattaminen (sisäiset tarkastukset); sisäisten tarkastusten edistymisen arviointi kuuluu DGCCRF:n vuoden 1998 toimintasuunnitelmaan. laatu- ja Lisäksi DGCCRF voi tarkastaa tuontielintarvikkeita neljästi vuodessa tehtävissä tutkimuksissa. Maiden rajat ylittävä valvontaviranomaisten yhteistyö on myös tärkeää tuontielintarvikkeiden valvonnassa. vastaa hedelmien standardoitujen DGCCRF vihannesten vaatimustenmukaisuustarkastuksista kyseisten tuotteiden laatua koskevan asetuksen (ETY) N:o 2251/92 mukaisesti. Tarkastukset tehdään aina maahantuonnin yhteydessä. Näissä tarkastuksissa otetaan Euroopan yhteisöjen lainsäädännön mukaisesti näytteitä torjunta-ainejäämien jäljittämiseksi ennalta laaditun suunnitelman mukaan. Koetuloksia on kuitenkin saanut odottaa kauan. Samalla valvotaan merkintöjä ja radioaktiivisuutta mutta ei muita (bakteriologisia tai kemiallisia) vieraita aineita. ja iranilaisten pistaasipähkinöiden Komission tarkastuskäynnin aikana Ranskassa oli tuontikielto. Itä-Afrikasta tuotaville hedelmille ja vihanneksille vibrio choleraen havaitsemiseksi tehtävästä tarkastuksesta annettiin hallinnollinen ohje yli kaksi kuukautta päätöksen 98/116/EY tekemisen jälkeen. 2. 2 Tullin tehtävät Tullitoimipaikoissa ei osallistuta sellaisten elintarvikkeiden jäljittämiseen, joista voi olla terveydelle vakavaa vaaraa (neuvoston asetuksen N:o 339/93 mukaisesti). Niissä lähinnä puututaan asiaan ainoastaan silloin, kun tarvitaan jotain tiettyä todistusta, eläinlääkärin todistusta, kasvien terveystodistusta tai laatutodistusta. DGCCRF:lle saattaisi olla hyödyllistä päästä maahantuotujen elintarvikkeiden tarkastuksia varten tullin SOFI-järjestelmään, jonne kerätään tiedot kaikesta tuonnista. 2. 3 Maahantuojien sisäiset tarkastukset Tarkastuskäynnin kohteeksi valittu hedelmiä ja vihanneksia maahan tuova yritys oli jo laatinut sisäisten tarkastusten ohjelman. Tarkastukset olivat ostajien painostuksesta yhden tutkittiin muun muassa jäsenvaltion markkinoilla muita tarkempia, niissä ja 29 maahantuotujen elintarvikkeiden tuotanto-oloja ja torjunta-ainejäämiä. Hedelmien ja tällaista vihannesten maahantuojien omavalvontaa. suorittamaan kannustaa jäseniään järjestö Käsite näyttää kuitenkin olevan maahantuojille suhteellisen uusi. DGCCRF:n yksiköt valvovat sisäisten tarkastusten asteittaista käyttöönottoa. Lisäksi ostajien vaatimukset vaikuttavat asiaan. Elintarvikkeiden maahantuojien järjestö ja DGCCRF ovat jo tehneet yleissopimuksen esimerkiksi säilykehedelmien ja -vihannesten sisäisistä tarkastuksista; kaikki keskeiset terveysriskit eivät kuitenkaan kuulu tarkastusten soveltamisalaan. ______________________ 30 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, LUXEMBURGIN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET 29. 6. –2. 7. 1998 PÄÄTELMÄT Tarkastuksia tekemässä ei ole riittävästi henkilökuntaa, jotta se voisi suoriutua säädösten mukaisista tehtävistä. Henkilökuntaa tarvitaan lisää, koska laitoksia on noin 3 500 ja HACCP-järjestelmä on otettava käyttöön. Tulli- ja erityisveroasiain osaston liikkuvan yksikön mukaan ottaminen elintarvikevalvontaan vaikuttaa hyvältä ratkaisulta. On kuitenkin jatkettava ja lisättävä erityiskoulutusta, jotta sen osallistuminen valvontaan olisi tehokasta. Tarkastajien koulutus etenkin HACCP-järjestelmän osalta on vielä järjestämättä. Koska henkilökuntaa on vähän, tarkastajat eivät voi olla pitkään poissa osallistuakseen koulutukseen. Karolus-ohjelman koulutusjaksot ovat niin pitkiä, että Luxemburgin tarkastajat eivät voi osallistua niihin. Yritykset käyttävät HACCP-järjestelmää melko vähän; se on käytössä vain joissakin laitoksessa on kohennettava suuryrityksissä. Tarkastuskäynnin kohteena olleessa rakenteita ja hygieniaa, ennen kuin sisäisiä tarkastuksia voidaan tehdä. Elintarvikevalvontaan osallistuu monia eri tahoja: terveystarkastusvirasto (Division de l’Inspection Sanitaire), kansallinen terveyslaboratorio (Laboratoire national de Santé), tullin liikkuvat yksiköt ja verotoimistot, ja koordinointia eri tahojen kesken on lisättävä, jotta vältetään päällekkäisyydet ja aukot valvonnassa. Koordinoinnin avulla voidaan määritellä ensisijaiset tavoitteet (luettelo, jossa laitokset on eritelty terveysriskien tason mukaan, ja laitosten tarkastus tai hyväksyntä ennen toiminnan aloittamista). ja valvontaviranomaisten välinen yhteistyö on kohentunut vuoden 1996 Tulli- tarkastuskäynnin jälkeen. asetettuun määräpäivään mennessä. Analyysit muuttuvat Kansallisessa terveyslaboratoriossa on edelleen liian vähän henkilökuntaa, jotta suositellut tehtävät saataisiin suoritetuksi. Hyväksyntämenettelyjä ei saada päätökseen marraskuuksi aikaa 1998 monimutkaisemmiksi, talousarviosta ei kyetä rahoittamaan kaikkia vaadittavia analyysejä. Henkilöstöpulan vuoksi koulutukseen ja uudelleenkoulutukseen ei voida riittävästi osallistua. ja tämän vuoksi kaiken Maahantuonnin valvonta Cargocenterissä perustuu laatuun ja silmämääräiseen jäämien tarkastukseen. On suunniteltava täydentäviä analyysejä. Croix de Gasperichin tullitoimipaikan henkilöstön innostus on otettu lämpimästi vastaan. On syytä suunnitella elintarvikealan erityiskoulutusta ja täydentäviä analyysejä. _____________________ 31 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, RUOTSIN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET 21. –25. syyskuuta 1998 PÄÄTELMÄT 1. Kehitys vuoden 1996 jälkeen Ruotsin elintarvikkeiden tarkastusjärjestelmässä ei ole tapahtunut merkittäviä muutoksia vuonna 1996 tehdyn ensimmäisen käynnin jälkeen. Vastuu on jaettu kansallisen elintarvikehallinnon (Livsmedelsverket) ja 288 kunnan kesken. Suunnitteilla on kuitenkin muutoksia, ja ne on tarkoitus panna täytäntöön lakialoitteella, joka esitellään Ruotsin parlamentille vuonna 1999. Sen seurauksena jolloin vastuu tehdä yhteistyötä elintarvikevalvonnan alalla, kunnat voisivat elintarvikkeiden tuonnin valvonnasta siirtyisi kunnilta valtiolle. Se nostaisi elintarviketarkastusten maksuja (kulut näytteiden ottamisesta uudelleen) ja vapauttaisi elintarvikelaitosten sisäiset valvontajärjestelmät elintarvikevalvonnasta vastaavien viranomaisten hyväksynnältä. Livsmedelsverket jatkaa kolmivuotista kunnanviranomaisten tarkastusohjelmaansa ja järjestää samalla näille viranomaisille koulutusta muun muassa HACCP- järjestelmästä. HACCP-järjestelmän täytäntöönpano yrityksissä on selvästikin edistynyt paremmin suurissa teollisuuslaitoksissa kuin ravintola- ja vähittäismyyntialalla. Ruotsissa käytössä olevat hyvän hygieniakäytännön ohjeet on laadittu joko Livsmedelsverketissä (kuusi ohjekirjasta, jotka koskevat lähinnä vähittäiskauppaa ja (eri eläinperäisiä teollisuusaloilla). toimialajärjestöissä eurooppalaisissa tuotteita) tai Viralliset elintarvikkeiden tarkastuslaboratoriot, jotka ovat kaikki yksityisiä, ovat saaneet EN 45001 -hyväksynnän. 2. Elintarviketuonnin valvonta Muiden kuin eläinperäisten elintarvikkeiden tuontia valvotaan seuraavilla tavoilla: • Valvonta kuuluu pääasiallisesti markkinoilla olevien elintarvikkeiden yleisen virallisen valvonnan piiriin, josta vastaavat paikallisviranomaiset. • Riskianalyysin perusteella valitaan tiettyjä profiileja, joille Livsmedelsverket vaatii tuontilupia. • Komission päätöksissä vaaditaan virallisia erityistarkastuksia (Iranista peräisin olevat pistaasipähkinät, Itä-Afrikasta peräisin olevat hedelmät ja vihannekset) 32 • On olemassa virallinen näytteenotto-ohjelma maahantuoduissa hedelmissä ja vihanneksissa, viljassa, viljatuotteissa ja öljysiemenissä olevien torjunta- ainejäämien havaitsemiseksi. Näytteet otetaan maahantuojan tiloissa. • Livsmedelsverket pitää rekisteriä maahantuojista. • Maahantuojat ovat ottaneet käyttöön HACCP:hen perustuvat sisäiset tarkastukset, joita valvoo joko Livsmedelsverket tai paikallisviranomaiset. Komission arviointiryhmän paikan päällä tekemät käynnit antoivat kuvan näistä erilaisista valvontakeinoista: tarkemman • Livsmedelsverket tiedottaa edellyttävistä komission päätöksistä tullilaitokselle, jonka on ilmoitettava toimivaltaiselle paikalliselle elintarvikevalvonnasta elintarvikkeen saapumisesta. Tällaista tietojenvaihtoa seurattiin Tukholman Arlandan lentokentällä. erityistarkastuksia maahantulopaikassa viranomaiselle asianomaisen vastaavalle • Tuontilupa vaaditaan maapähkinöistä (ja maapähkinävoista), parapähkinöistä, kuivatuista viikunoista, kookoshiutaleista, kaakaojauheesta, soijaproteiinia sisältävistä tuotteista ja lähdevedestä. Luvan saamiseksi on joistakin tuotteista esitettävä Paikallisen aflatoksiinien määrittämistä elintarvikevalvonnasta vastaavan viranomaisen on analysoitava toisista tuotteista salmonella ja aflatoksiinit paikassa, jossa tuote ilmoitetaan tulliselvitettäväksi. Tulliviranomaiset ovat tietoisia näistä vaatimuksista ja toimivat niiden mukaisesti tarkastaessaan tuontilupia ja tiedottaessaan toimivaltaiselle elintarvikevalvonnasta vastaavalle viranomaiselle. todistukset. tyydyttävät koskevat • Torjunta-ainejäämien valvontaohjelma on tuontielintarvikkeita koskevalta osaltaan tasapainoinen ohjelma, joka perustuu tuotteiden kulutukseen, alkuperään ja aiempiin kokemuksiin. Yksi tehokas ennaltaehkäisevä toimi on maastaviejien mustan listan laatiminen. • Maahantuojien velvollisuus rekisteröityä Livsmedelsverketiin on myönteinen tekijä, jonka avulla tiedonkulku toimii ja Livsmedelsverket tai paikallisviranomaiset voivat huolehtia valvonnasta. • Elintarvikevalvonnasta vastaavien viranomaisten ja tullin välinen yhteistyö on tehokasta edellä mainituissa erityistapauksissa. Maahantuojarekisteri (joka päivitetään neljännesvuosittain) toimitetaan tullille. Vaikuttaa kuitenkin siltä, että yhteistyöalojen ulkopuolella tulli ei tiedota epäilyttävistä tuontielintarvikkeista elintarvikevalvonnasta vastaaville viranomaisille. Jos tullille toimitettaisiin torjunta-ainejäämärikkomuksiin syyllistyneiden maastaviejien musta lista, maahantuonnin valvonta tiukentuisi. Voisi elintarvikevalvonnasta vastaaville viranomaisille pääsy myös olla hyvä maahantuotuja tavaroita koskevaan tullin tiedonhallintajärjestelmään. antaa • Käynnin kohteiksi valittujen kahden maahantuojan sisäiset tarkastukset olivat melko kehittyneitä, mutta vaikutti siltä, että HACCP-järjestelmään liittyvissä analyyseissä ei otettu huomioon kaikkia terveyteen liittyviä näkökohtia (vaaroja). Näyttäisi siltä, että tällaiset tarkastukset eivät olleet ollenkaan niin laajoja pienten maahantuojien kohdalla sillä HACCP-periaatteiden soveltaminen oli niille (varsinkin etniset ongelmallista. ruoat), ______________________ 33 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, SUOMEN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET 28. SYYSKUUTA – 2. LOKAKUUTA 1998 PÄÄTELMÄT 1. VUODEN 1996 KERTOMUKSEN SAATTAMINEN AJAN TASALLE • Arviointiryhmä toteaa, että elintarvikeviraston ja eläinlääkintä- ja elintarvikelaitoksen sulauttaminen voisi olla mahdollista. • Arviointiryhmälle tiedotettiin vuonna 1997 perustetusta elintarvikeviraston sekä läänin joka pyrkii parantamaan tiedonkulkua. ja kunnallisviranomaisten yhteisryhmästä, Toteamme, että palaute saattaa ohittaa läänitason. Tämä tiedon ja (esim. HACCP:tä koskevan) ohjauksen puute saattaa johtaa elintarvikevalvonnan epäyhtenäiseen soveltamiseen kunnallisella tasolla (ks. vuoden 1996 raportin sivun 21 kuudes kappale). • Elintarvikevirasto ja tullilaitos noudattavat jo toista peräkkäistä vuotta tutkimus- ja yhteistyösopimusta. Mahdollisuus päällekkäisyyteen tullilaboratorion näytteenoton ja kunnallisen markkinavalvonnan näytteenoton välillä on kuitenkin olemassa. • Nopean hälytysjärjestelmän (Rapid Alert System) viestien välittäminen koko Suomeen pantiin mielenkiinnolla merkille. Sen sijaan palautetta Suomesta voitaisiin parantaa. Esimerkiksi liiallisia esiintyneitä okratoksiinipitoisuuksia ei ilmeisesti koskaan ilmoiteta komission yksiköille. tullilaboratorion kahvipavuissa toteamia 1. 1 - Critical Control Points) käyttöönoton HACCP:n (Hazard Analysis edistyminen elintarvikelaitoksissa ja hyvän hygieniakäytännön ohjeiden laadinta • Arviointiryhmä on tyytyväinen elintarvikeviraston järjestämään ja koordinoimaan HACCP-koulutukseen. Ei ole kuitenkaan todistettua, että koko pätevä henkilöstö on saanut kunnollista HACCP-koulutusta (henkilöstön kokonaislukumäärää ei ole annettu). • Joidenkin kunnallisten ympäristöyksiköiden (Helsinki) hankkima kokemus voisi olla sen jakamista koordinoisi ylimmän tason elin jos hyödyllistä muille kunnille, (elintarvikevirasto). • Elintarvikehygieniasta annetun direktiivin 93/43/ETY 5 artiklassa todetaan, että jäsenvaltioiden on rohkaistava hyvän hygieniakäytännön ohjeiden laatimista. Asiassa ei ole tapahtunut mitään kehitystä edellisen syyskuussa 1996 tehdyn arviointikäynnin jälkeen. 1. 2 Edistyminen laboratorioiden hyväksynnässä • Kunnalliset laboratorioanalyysejä viranomaisille että yksityisille tahoille. Tämä saattaa johtaa tilanteeseen, ympäristölaboratoriot saavat tehdä sekä jossa 34 laboratorio sekä toimii virallisena laboratoriona että antaa neuvontaa samalle elintarvikealan yritykselle. Näin kunnan ympäristöterveysyksikön riippumattomuus saattaa vaarantua. • Sama huomautus koskee tullilaboratoriota, joka tarjoaa omavalvontaa koskevaa ja on valmis tekemään alustavan neuvontaa yksityisasiakkaille (maahantuojille) arvioinnin uusista Suomen markkinoille tuotavista tuotteista (maahantuojan hyväksi). Tämäkin saattaa johtaa eturistiriitaan. • Huomattavaa on edistystä saavutettu elintarvikelaboratorioiden hyväksynnässä (akkreditoinnissa). Toimenpiteet saadaan toteutettua marraskuun 1. päivän 1998 takarajaan mennessä, kuten virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevista lisätoimenpiteistä annetun neuvoston direktiivin 93/99/ETY 3 ja 9 artiklassa säädetään. tunnustettujen 2. TUONTIVALVONTA 2. 1 Tulliviranomaisten rooli • Tullilaboratorion käyttämä menettely muiden kuin eläimistä saatavien elintarvikkeiden saapuessa Suomeen on hyvin järjestetty. Sompasaaren satamassa käytössä olevaa näytteenottokäsikirjan siihen tarkastusmenettelyt. Käsikirjan jakelusta kaikkiin tuonnin toimipaikkoihin on huolehdittava. sisällyttämällä kehitettävä luonnosta olisi • Tullilaboratorion nykyinen näytteenottomenettely edellyttää vain suljettua sinetöimätöntä) vastanäytettä. Itse näytteen osalta ei mainita mitään toimia, varmistettaisiin sen koskemattomuus. (ja joilla 2. 2 Maahantuojien itsevalvonta • Helsingin kaupungin ympäristöterveyden yksikön antamien omavalvontasuunnitelmien toteuttamista koskevien tietojen mukaan yli puolet elintarvikealan yrityksistä on jättänyt suunnitelman. Suunnitelmien laadusta ei ole kutienkaan tehty mitään arviota. Helsingin kaupunki aikoo toteuttaa tällaisen arvioinnin vuoden 1999 puoliväliin mennessä. Helsingin kaupungin ympäristöterveyden yksikkö tietävän elintarvikehuoneistojen lukumäärän, pitää tarkastustietoja tietokoneella ja pitää itsensä ajan tasalla elintarvikelainsäädännön täytäntöönpanosta. näyttää • Arviointiryhmä on pannut merkille, että elintarvikeviraston lääninhallitusten kautta kunnille lähettämän kyselylomakkeen perusteella valtakunnallisesti keskimäärin 64 % toiminnanharjoittajista on laatinut omavalvontasuunnitelman. Vuonna 1999 katsauksen vaiheessa 2 jätettyjen on omavalvontasuunnitelmien laatu. kunnallisella ilmoitettava kuitenkin tasolla • Joidenkin suurten suomalaisten elintarvikealan yritysten tekemät aloitteet, 93/43/ETY 3 artiklan halukkuutta koskevat elintarvikealan omavalvontasuunnitelman käsitettä. säännöksiä, direktiivin Suomessa osoittavat toteuttaa yritysten jotka suurten käytettävää 35 • Muodollisiin rangaistustoimiin vastataan mieluummin valistuksella (kuten kävi ilmi vuonna 1996 Hämeenlinnaan ja Ilomantsiin tehtyjen käyntien aikana). rikkomuksiin ryhdytään harvoin, ja ____________________________ 36 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, SAKSAN LIITTOTASAVALLAN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET 19. - 23. lokakuuta 1998 PÄÄTELMÄT 1. Kehitys vuoden 1995 jälkeen Virallista elintarvikkeiden tarkastusta koskevista lisätoimenpiteistä annettu neuvoston direktiivi 93/99/ETY ja elintarvikehygieniasta annettu neuvoston direktiivi 93/43/ETY on saatettu osaksi Saksan lainsäädäntöä. Kun direktiivi 93/43/ETY saatettiin osaksi lakia yhdellä ainoalla kansallista lainsäädäntöä, elintarvikehygieniaa koskevalla säädöksellä. HACCP-järjestelmää koskeva 3 artikla tuli Saksassa kuitenkin voimaan vasta elokuussa 1998, mikä selittää osittain sen, että joillakin elintarvikealoilla HACCP-järjestelmää ei tunnettu tai sen täytäntöönpano oli viivästynyt. liittovaltion tasolla korvattiin 16 eri Arviointikäynnin yhteydessä todettiin, että suurteollisuus ja supermarketit ovat edenneet hyvin laadunhallintajärjestelmien ja myös HACCP-periaatteiden täytäntöönpanossa asiakkaiden ja markkinoiden vaikutuksesta. Myönnettiin kuitenkin, että HACCP- järjestelmän täytäntöönpano on paljon hitaampaa pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (esimerkiksi vähittäiskaupan alalla). ohjeista, hygieniakäytännön luetellaan myös HACCP-järjestelmän Hyvän periaatteet, ei tällä hetkellä ole paljonkaan apua järjestelmän täytäntöönpanossa, koska vasta kaksi ohjekirjasta on valmiina. Elintarvikevalvonnasta vastaavat osavaltioiden viranomaiset arvioivat kuitenkin parhaillaan useita eri aloille suunnattuja ohjekirjasia, joiden pitäisi olla myöhemmin suurena apuna. joissa Saksan viranomaiset katsovat, että Saksan lainsäädäntöön jo kauan sisältynyt elintarviketoimittajille asetettu huolellisuusvelvoite kattaa tietyllä tavalla HACCP- järjestelmää koskevat vaatimukset. Elintarvikkeiden tarkastuksesta vastaavat osavaltioiden viranomaiset ovat pitäneet ensisijaisena HACCP-järjestelmää koskevaa virkamiehille annettavaa täydennyskoulutusta ja virkamiesten suorittamaa järjestelmän arviointia. Tämä toteutetaan organisoimalla tiettyyn elintarvikealaan liittyviä pilottihankkeita integroiduilla kursseilla (ryhmätyö). Komission arviointiryhmälle ilmoitettiin, että virallisesta elintarvikkeiden tarkastuksesta vastaavat riskianalyysiä määrittäessään tarkastusten painopistealueita. Tarkoituksena on käyttää henkilöresursseja tehokkaammin budjetin asettamien rajoitusten puitteissa. viranomaiset enemmän käyttävät entistä Direktiivin 93/99/ETY saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä on vauhdittanut virallisten testauslaboratorioiden hyväksyntämenettelyä. On perustettu kaksi virallista akkreditointilaitosta, joista kumpikin on vastuussa kahdeksasta osavaltiosta ja myöntää hyväksyntöjä testiryhmittäin. Saatujen tietojen mukaan Saksan kaikkien virallisten laboratorioiden olisi pitänyt saada hyväksyntä viimeistään 1. marraskuuta 1998, joka oli 37 93/99/ETY säädetty määräaika. Virallisten direktiivissä tekemiseen käytettävien laboratorioiden hyväksyntää koskeva päätös on esitetty liittoneuvoston (Bundesrat) hyväksyttäväksi. analyysien 2. Elintarviketuonnin valvonta Valvonnasta vastaavat osavaltiot. Elintarvikkeiden tarkastusta maahantuontipaikassa ei erityisesti painoteta. Tuontielintarvikkeet kuuluvat markkinoilla olevien elintarvikkeiden yleisten tarkastusten piiriin, joita tehdään erityisesti tukkuliikkeissä. Jotkin elintarvikkeet on kuitenkin tarkastettava maahantuontipaikassa komission päätösten nojalla (Iranista tuodut pistaasipähkinät, Itä-Afrikasta tuodut hedelmät ja vihannekset) tai riskianalyysin perusteella liittotasavallan terveysministeriön asetuksen mukaisesti. Asetus on annettu elintarvikkeita ja hyödykkeitä koskevan lain 48 jakson nojalla ja osoitettu tulliviranomaisille (Itä-Euroopasta tuodut sienet on niiden radioaktiivisuuden tutkimiseksi tarkastettu järjestelmällisesti 23. heinäkuuta 1998 alkaen, ja Turkista tuotavan paprikan aflatoksiinimäärät on tutkittu ja tulokset on toimitettu elintarvikkeiden tarkastuksesta vastaaville viranomaisille vuodesta 1994 lähtien). Virallisten tarkastusten lisäksi Saksan viranomaiset pitivät tärkeinä maahantuojien omia tarkastuksia osana niille asetettua yleistä valvontavelvoitetta. Paikan päällä tehdyt tarkastukset Frankfurt am Mainin lentokentällä, Hampurin satamassa komission ja Frankfurt arviointiryhmälle mahdollisuuden saada yksityiskohtaisia tietoja eri tarkastuksista ja myös tulliviranomaisten osallistumisesta niihin. (rekkaliikenne) raja-asemalla der Oderin antoivat an Iranista tuotavien Hampurin satamaan tehdyn tarkastuskäynnin aikana tuli esiin, että satamalla on johtava asema Euroopassa pistaasipähkinöiden maahantuontipaikkana. Hygieniainstituutti on elintarvikkeiden virallisista tarkastuksista vastaava viranomainen, joka on vastuussa pistaasipähkinöiden myynnin sallimisesta, jos laboratoriokokeiden tulokset ovat tyydyttävät. Hygieniainstituutin suuren työmäärän takia analyysit voidaan tehdä myös yksityislaboratorioissa. Komission arviointiryhmää huolestuttaa se, että hygieniainstituutti on asettanut analyysien tulosten tarkkuuden kyseenalaiseksi, koska alhaisempia havainneet jotkin aflatoksiinimääriä. Tämän johdosta on käynnistetty tutkimus, jonka tarkoituksena on peruuttaa yhden yksityislaboratorion lupa tehdä kyseisiä analyysejä. huomattavasti muita yksityislaboratoriot ovat Frankfurt an der Oderin raja-asemalle tehdyn tarkastuskäynnin yhteydessä ilmeni, että tarkastusviranomaiset ovat ponnistelleet merkittävästi saadakseen sienten paikalliset radioaktiivisuuspitoisuuden tutkituksi jo ennen tuontia, minkä johdosta hylättyjen kuljetuserien määrä on vähentynyt merkittävästi. Tarkastuskäynti Frankfurt am Mainin lentokentälle osoitti, että siellä tehdään vain pakolliset tarkastukset Itä-Afrikasta tuoduille hedelmille ja vihanneksille; viralliset näytteet maahan tuotujen hedelmien ja vihannesten torjunta-ainejäämien tutkimiseksi otetaan tukkuliikkeissä eikä maahantuontipaikoissa. Käynnin aikana saatiin tietoja myös hedelmä- ja vihannestukkukauppiaiden/maahantuojien järjestön myönteisenä pidetystä toiminnasta, joka liittyy maahantuojien velvollisuuteen suorittaa omia tarkastuksia. Tiedot koskivat toista Saksan kahdesta järjestöstä. Järjestöllä on ohjelma näytteiden ottoa ja jäämien analysointia varten, ja sillä on läheiset yhteydet liittotasavallan terveysministeriöön. 38 Maahantuojien ja tukkuliikkeiden samoin kuin muiden elintarvikealan toimijoiden olisi ja elintarvikevalvonnasta vastaavien viranomaisten käytettävä HACCP-järjestelmää, vastuulla on tarkastaa valvontavelvoite- ja HACCP-järjestelmä sekä arvioida niiden tuloksia. Elintarvikkeiden maahantuojille elintarvikealan toimijoina yleisesti asetettu vaatimus panna HACCP-järjestelmä täytäntöön osana valvontavelvoitettaan ei ole toistaiseksi tuottanut mainittavaa tulosta. Tarkastusryhmälle kerrottiin, että maahantuojat ottavat joka tapauksessa näytteitä, erityisesti asioidessaan uusien tavarantoimittajien ja uusien kolmansien maiden kanssa. Tullin ja elintarvikevalvonnasta vastaavien viranomaisten yhteistyö näyttää rajoittuvan pakollisiin edellä mainittuihin tarkastuksiin maahantuontipaikoissa. Komission ilmoitettu tulliviranomaisten esittäneen elintarvikevalvonnasta arviointiryhmälle ei jotka mainitaan vastaaville viranomaisille kolmansista maista tarkastamisesta annetussa asetuksessa (ETY) N:o 339/93. Komission arviointiryhmän mukaan tuonnin valvonta tehostuisi, jos elintarvikevalvonnasta vastaavilla toimivaltaisilla viranomaisilla olisi pääsy tullin ilmoituksia koskevaan tiedonhallintajärjestelmään. elintarvikelähetyksiä koskevia säännöstenmukaisuuden tuotteiden tuotavien epäilyjä, ______________________ 39 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, PORTUGALIN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET 16. – 20. marraskuuta 1998 PÄÄTELMÄT 1. Kehitys vuoden 1997 jälkeen 1. 1 Toimivaltaiset viranomaiset ja Elintarvikkeiden terveysministeriö sekä kyseisten alojen aluehallinnon yksiköt ja kunnalliset viranomaiset. Valvonta toteutetaan aloittain. vastaavat maatalousministeriö, kauppaministeriö valvonnasta lait on Maatalousministeriötä ja alueellisia maatalousviranomaisia koskevat orgaaniset annettu eri viranomaisten toimivallan määrittämiseksi, mutta ministeriöstä puuttuvat edelleen virallista asemaa koskevat luettelot, ja rekrytoinneista on edelleen pidätytty. Tästä johtuu henkilöstöpula (erityisesti Portossa), jota kuitenkin jossain määrin kompensoi keskushallinnon henkilöstön osallistuminen alueilla toteutettuihin kampanjoihin. enemmän on painotettu tulliyksiköt mukaan koordinointia Entistä edistetään (valtiovarainministeriön säännöllisissä kokouksissa, joita keskushallinnon tasolla järjestää maatalousministeriön DGCFQA-yksikkö, ja EU:n nopeaan varoitusjärjestelmään kuuluvien ilmoitusten avulla. Tämä koskee myös DGCFQA:n ja alueellisten maatalousviranomaisten välistä koordinointia. luettuina). Koordinointia ministeriöiden välistä Päätöslauselman 104/98 mukaisesti se piakkoin, perustettava elintarvikevalvonnan vastuualueiden mahdollista uudelleenjakoa ja viraston perustamista. asianomaisten ministeriöiden kuukauden voisi työryhmä kuluessa kuuden olisi tutkia jotta 1. 2 HACCP-järjestelmän edistyminen elintarvikealan liikkeissä ja hyvän hygieniakäytännön ohjekirjaset; elintarvikealan yritysten luettelointi annettu direktiivi 93/43/ETY saatettiin Elintarvikehygieniasta Portugalin lainsäädäntöä vasta vuonna 1998, ja HACCP-järjestelmän täytäntöönpanolle myönnettiin joka päättyy maaliskuussa 1999. Siitä johtuu, että yhden vuoden siirtymäaika, täytäntöönpano on pienissä ja keskisuurissa yrityksissä vielä aivan alkuvaiheissaan mutta suurissa yrityksissä on jo päästy pitemmälle. Hyvän hygieniakäytännön ohjekirjasia on tähän mennessä laadittu viittä alaa varten. osaksi Elintarvikkeiden jo peruskoulutuksen, mutta erikoistuneempi (eri aloja koskeva) koulutus olisi tarpeen. saaneet HACCP-järjestelmää tarkastajat ovat koskevan Lisäksi on vielä selvennettävä DGCFQA:n ja alueellisten maatalousviranomaisten asianomaisten yksiköiden vastuuta HACCP-järjestelmän vaatimusten täytäntöönpanosta elintarvikealan liikkeissä. 40 Elintarvikealan yritysten luettelointi on vielä kesken. Tilanteen parantamiseksi Portugalissa muutetaan parhaillaan liikkeille myönnettäviin lupiin liittyvää menettelyä koskevaa lainsäädäntöä. Tarkoituksena on yksinkertaistaa ja yhtenäistää menettelyjä keskus- ja aluehallinnon tasolla. Suoramyyntiä kuluttajille harjoittavien liikkeiden rekisteröintiä koskevat määräykset julkaistaan piakkoin. 1. 3 Virallisten laboratorioiden hyväksynnän edistyminen DGCFQA:n keskuslaboratorio ja Portviini-instituutin laboratorio on jo hyväksytty. Portugalissa on käytössä yksittäisten testien akkreditointijärjestelmä. Valmistelutyöt on aloitettu maatalousministeriön alaisia laboratorioita ei ole vielä hyväksytty. aluelaboratorioissa. Muiden ministeriöiden 2. Tuonnin valvonta 2. 1 Viranomaisten rooli Muiden kuin eläinperäisten tuontielintarvikkeiden valvonta käsittää maahan tuotaessa yksiköt tehdyt yhdessä joista huolehtivat tulliviranomaisten kanssa, kauppaministeriö - elinkeinotoiminnan valvontavirasto IGAE - ja maatalousministeriö. vastaavat maatalousministeriön tarkastukset, tehdyt ja markkinoilla tarkastukset, joista tehtävistä Maahantuontipaikoissa tarkastuksista määrätään maatalousministeriön joka koskee kattavaa virallista tuotteiden luetteloa DGCFQA-yksikön päätöksessä, (viljatuotteita ja alkoholijuomia lukuun ottamatta). Luettelo saatetaan tulliviranomaisten tietoon ja sitä päivitetään liittämällä siihen pakollisia tarkastuksia koskevat yhteisön päätökset (Iranista tuotavat pistaasipähkinät; ulkopuolelle on kuitenkin jätetty päätös Itä- Afrikasta tuotavien hedelmien ja vihannesten Vibrio cholerae -analyyseistä, koska voitiin osoittaa, että päätöksen voimassaoloaikana kyseisiä tuotteita ei ollut tuotu maahan). DGCFQA toimittaa elintarvikkeita koskevan EU:n nopean hälytysjärjestelmän kautta saadut ilmoitukset tulliviranomaisille. Paikan päällä tehdyt tarkastukset osoittivat, että elintarvikevalvonnasta vastaavien viranomaisten ja tulliviranomaisten yhteistyö sujuu tyydyttävästi. Näyttää kuitenkin siltä, että tulliviranomaisilla ei ole merkitystä sellaisten tuotteiden jäljittämisessä, jotka voivat aiheuttaa vakavan vaaran terveydelle (neuvoston päätöksen (ETY) N:o 339/93 nojalla). DGCFQA:lla ei ole pääsyä tuontia koskevaan tullin tiedonhallintajärjestelmään. tarkastukset perustuvat riskianalyysiin ja voivat Maahantuonnin yhteydessä tehdyt rajoittua asiakirjojen systemaattisiin tarkastuksiin tai olla fyysisiä tarkastuksia, jolloin otetaan mahdollisesti näytteitä analyysin tekoa varten tietyistä tuotteista, esimerkiksi kuivatuista hedelmistä ja pähkinöistä (aflatoksiinit), kookoshiutaleista (salmonella), säilötyistä hedelmistä ja vihanneksista (lisäaineet) sekä palkokasveista ja kuivatuista hedelmistä (loiseliöt). Huomioon otetaan alkuperämaa, maahantuojien asiakirjat ja nopean hälytysjärjestelmän kautta saadut ilmoitukset. Fyysiset tarkastukset eivät ole systemaattisia (paitsi Portossa), mutta niiden tekemistä on helpottanut äskettäin tehty maatalous- ja tulliviranomaisten välinen sopimus, jossa sallitaan tietyin edellytyksin tarkastukset maahantuojan tiloissa, koska satamissa ei ole tyydyttäviä tiloja tarkastuksia varten. Sopimuksen mukaan kontit voidaan purkaa, jolloin tuotteet voidaan tutkia tyydyttävällä tavalla. Portossa myönnettiin, että ennen kyseisen sopimuksen tekemistä tuotteista ei otettu mitään näytteitä maahantuontipaikassa. 41 2. 2 Maahantuojien omavalvonta ja HACCP-järjestelmän täytäntöönpano luokse maahantuojan tarkastuskäynnit että tehdyt Kolmen tuontielintarvikkeiden omavalvonta oli vaihtelevaa. Kaksi maahantuojaa teki yksityisesti analyysejä joistakin tuotteista, todistuksia pistaasipähkinöiden ja maapähkinöiden aflatoksiinianalyyseistä, mutta kolmas maahantuoja ei tekivät analyysit). Luottamus vientiyrityksiin ja mielipide, jonka mukaan valvonta kuuluu viranomaisille, näyttävät olevan keskeiset asiaan vaikuttavat tekijät. laboratoriotestejä eikä vaatinut mitään todistuksia (jolloin ostajat ja toinen näistä maahantuojista vaati osoittivat, tehnyt HACCP-järjestelmän täytäntöönpanon oli aloittanut vain yksi maahantuojista; muut kaksi eivät näyttäneet olevan tietoisia vaatimuksesta. ______________________ 42 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, IRLANNIN TASAVALLAN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET 18. –22. TAMMIKUUTA 1999 PÄÄTELMÄT 1. 1. 1 Kehitys vuoden 1996 jälkeen lainsäädäntö ja uudet Uusi alalla komission ensimmäisen arviointikäynnin jälkeen toimintalinjat elintarvikkeiden tarkastuksen Maaliskuussa 1996 tehdyn viimekertaisen arviointikäynnin jälkeen on tapahtunut Irlannin hallitus on perustanut elintarvikkeiden perustavaa laatua oleva muutos. turvallisuutta käsittelevän elimen nimeltä Food Safety Authority of Ireland (FSAI). FSAI aloitti virallisen toimintansa tammikuussa 1999. FSAI koordinoi kaikkea elintarvikealan toimintaa, josta vastaavat elintarvikkeiden valvontaan osallistuvat eri tahot (50 kpl). Edellisen raportin keskeiset huomautukset koskivat sitä, että keskushallinnolla ei ollut mahdollisuutta valvoa paikallisyksiköiden (8 terveyslautakunnan, Health Board) tehokkuutta eikä tarkastusviranomaisella ollut käytettävissään tarkastusohjeita. Lisäksi oli tarpeen asettaa selkeämpi tärkeysjärjestys keskustasolle. Nyt kun FSAI on toiminnassa ja kun kolmessa alueellisessa terveyslautakunnassa (Regional Health Board) on käynnistetty elintarvikkeiden standardoidut toimintatavat), tilanteen odotetaan paranevan. Koska FSAI on perustettu vasta hiljattain, lopullinen arviointi Irlannin elintarvikevalvonnan tulevaisuudennäkymistä on kuitenkin mahdollista vasta kun eri tahojen välinen yhteistyösopimus on pantu täytäntöön. FSAI:n toiminnan arvioimista varten on Irlannissa käytävä uudelleen. laadunvarmistusjärjestelmä (laatukäsikirjajärjestelmä, Tietojen ja ohjeiden kulku keskus- ja paikallisviranomaisten välillä viivästyy toisinaan. Vaikuttaa siltä, että Ugandasta, Keniasta, Tansaniasta ja Mosambikista peräisin oleviin tai niistä tuotaviin hedelmiin ja vihanneksiin sovellettavista erityistoimista 4 päivänä helmikuuta 1998 tehdystä komission päätöksestä 98/116/ETY ei tiedotettu alueille. Erityisesti on mainittava käynnissä oleva työ yhden ainoan elintarvikkeita käsittelevän elimen perustamiseksi koko Irlantia varten. 1. 2 Laboratorioiden hyväksyntä Laboratoriot, joissa käytiin Corkissa ja Limerickissä, havaittiin hyvin varustelluiksi, ja niissä oli riittävän koulutettua ja asiantuntevaa henkilökuntaa elintarviketarkastuksiin liittyvien (kemiallisten ja mikrobiologisten) analyysien tekemiseksi. 11 virallista laboratoriota ovat jo saaneet EN 45001 -hyväksynnän. Tämä on erittäin myönteistä. Komission ryhmä totesi, että Irlannin viranomaiset ovat tehneet paljon työtä ja käyttäneet runsaasti voimavaroja parantaakseen laboratorioiden olosuhteita ja varusteita. 43 Vaikuttaa kuitenkin siltä, että työtaakka kasvaa nopeammin kuin henkilöstöresurssit. Laboratorioiden ja keskushallinnon välistä koordinointia näytteenottoa koskevan ohjelman suhteen voisi kuitenkin parantaa. 1. 3 Koulutus-HACCP Henkilöstön täydennyskoulutuksesta huolehditaan. Kaikki EHO:t (environmental health officers) ovat käyneet HACCP-kurssin (vaarojen analysointi, kriittiset kohdat niiden hallitsemiseksi), ja vuodeksi 1999 on suunnitteilla lisäkoulutusta puolelle tarkastajista. Elintarvikehygieniasta annettu direktiivi 93/43 pantiin täytäntöön 1. huhtikuuta 1998. Arviointikäynnin aikana todettiin, että vain pieni vähemmistö oli luotua hyväksytyn omavalvontajärjestelmän. HACCP-järjestelmän täytäntöönpano on selvästikin edistynyt paremmin suurissa teollisuuslaitoksissa kuin pk-yrityksissä. Paikallisviranomaiset ovat laatimassa suunnitelmaa tarkastuslaitoksia varten. jo saanut 2. Elintarviketuonnin valvonta Muiden kuin eläinperäisten tuontielintarvikkeiden määrä ja valikoima Irlannissa on maan sijainnin ja koon takia vähäinen. Vaikka tulliviranomaisten ja sataman terveysviranomaisten välinen yhteistyö on tiivistä, yhteistyö olisi virallistettava. Olisi otettava käyttöön yhdenmukaisia menettelyjä. Tämä voisi olla yksi FSAI:n uusista tehtävistä. Tavoite voitaisiin saavuttaa esimerkiksi tullin kanssa tehtävällä palvelusopimuksella. ______________________ 44 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, ITÄVALLAN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET 8. –12. helmikuuta 1999 PÄÄTELMÄT 1. Kehitys vuoden 1997 jälkeen Itävallassa ei ole vuoden 1997 jälkeen tapahtunut muutoksia elintarvikelainsäädännön täytäntöönpanoon koordinoinnissa toimivaltasuhteissa liittyvissä liittokanslerinviraston ja osavaltioiden viranomaisten välillä. eikä Elintarvikehygieniasta annettu direktiivi 93/43/ETY on ensimmäisen käynnin jälkeen saatettu osaksi Itävallan lainsäädäntöä. HACCP-järjestelmää koskeva 3 artikla tuli Itävallassa voimaan vasta 1. 3. 1999, minkä vuoksi joillakin elintarvikealoilla ei tiedetty HACCP:stä ja HACCP-järjestelmän täytäntöönpano oli myöhässä. Mainittiin, että teollisuus- ja catering-alat ovat edenneet hyvin HACCP-periaatteiden täytäntöönpanossa asiakkaiden ja markkinoiden vaikutuksesta. Toisaalta todettiin, että HACCP:n täytäntöönpano on paljon hitaampaa pk-yrityksissä (vähittäiskauppa ym. ). Ammattiliitot kuitenkin auttavat jäseniään ottamaan HACCP:n käyttöön. Hyvän hygieniakäytännön ohjeet, joissa luetellaan myös HACCP-periaatteet, eivät tällä hetkellä auta paljoakaan HACCP:n täytäntöönpanossa, sillä vain yksi ohjekirjanen on valmis. Liittokanslerinvirastossa on kuitenkin arvioitavana kolme muuta ohjekirjasta, joiden pitäisi olla myöhemmin suurena apuna. Vuoden 1997 jälkeen liittokanslerinvirasto on järjestänyt osavaltioissa työskenteleville tarkastajille vuosittaisia elintarvikealan HACCP-kursseja. Tällaisia kursseja ovat järjestäneet myös eräät osavaltiot. Vaikka näihin kursseihin sisältyy sekä luentoja että käyntejä laitoksissa, komission arviointiryhmän mielestä niissä pitäisi olla enemmän käytännön workshop-osuuksia. Kaikki viralliset elintarvikkeiden testauslaboratoriot ovat jo saaneet hyväksynnän tai ovat juuri saamassa lopullisen hyväksynnän tarkastuksen jälkeen. Kaksi akkreditointilaitosta on hyväksynyt liittovaltion laboratoriot, kun taas yksi ainoa laitos on hyväksynyt osavaltioiden ja kuntien laboratoriot. Periaatteena on ollut testiryhmien hyväksyminen. tai poliittiset päämäärät anna osavaltioille Talousarvion rajoitukset mahdollisuutta palkata riittävää määrää elintarviketarkastajia, jotta voitaisiin täyttää tavoitteet koordinoiduista vuosittaisista tarkastuksista ja näytteenottosuunnitelmista, jotka liittokanslerinvirasto asettaa kullekin osavaltiolle. Siksi tietyt elintarvikealat on asetettava etusijalle tilanteen korjaamiseksi. eivät aina 2. Elintarviketuonnin valvonta Tarkastuksista vastaavat osavaltiot, liittokanslerinviraston asettamia ohjeita mutta jotka voivat myös ottaa käyttöön omia erityistoimiaan. Komission jotka noudattavat 45 ei panna päätöksistä johtuvia velvollisuuksia (Iranista peräisin olevat pistaasipähkinät ja aiemmin Itä-Afrikasta peräisin olevat hedelmät ja vihannekset) lukuun ottamatta mitään erityistä tuontielintarvikkeiden tarkastuksille niiden maahantulopaikassa. painoa Tarkastukset tukkumyyjien tiloissa, sillä sitä pidetään tehokkaimpana. Tarkastukset ovat osa yleistä elintarvikkeiden markkinoiden valvontaa ja sisältyvät vuosittaisiin näytteenottosuunnitelmiin, ja ne vaihtelevat vuodenajan mukaan. tehdään mieluummin maahantuojien tai tuontitarkastuksia tiedottaa pakollisia Liittokanslerinvirasto komission päätöksistä tulliviranomaisille, jotka ottavat ne mukaan sääntöihinsä käyttäen hyväksi kaikkien tullitoimipaikkojen käytettävissä olevaa tiedonhallintajärjestelmää. Iranista peräisin olevat pistaasipähkinät ovat toistaiseksi tulleet Itävaltaan vain passitettaviksi muihin jäsenvaltioihin, mutta viime aikoina niitä on alettu tuoda suoraan Itävaltaan. Tämä on aiheuttanut vaikeuksia virallisille laboratorioille, joiden on täytynyt suorittaa pakolliset aflatoksiinianalyysit kohtuullisen ajan kuluessa. Toisaalta on tehty tarkastuksia Vibrio choleraen havaitsemiseksi Itä-Afrikasta peräisin olevista hedelmistä ja vihanneksista. koskevista Kaksi osavaltiota soveltaa tällä hetkellä erityistä tuontitavaroiden tarkastuksia koskevaa tärkeysjärjestystä: Wienin osavaltiossa tarkastetaan ensisijaisesti pähkinät aflatoksiinin suhteen ja Steiermarkin osavaltiossa yhden maahantuojan Valko-Venäjältä tuomat sienet radioaktiivisuuden osalta. Muita tärkeysjärjestyksiä ei ole tiedossa. Komission arviointiryhmä kävi paikan päällä Wienissä (lentokenttä + tukkumarkkinat), Nickelsdorfissa (maan raja, kuorma-autoliikenne), Grazissa (laboratorio + maahantuoja) ja Spielfeldissä (maan raja, kuorma-autoliikenne). Näiden käyntien avulla ryhmä sai yksityiskohtaista osallistumisesta. Tuontielintarvikkeiden näytteenoton keskeinen osa koskee suunnitelmaa torjunta- ainejäämien havaitsemiseksi hedelmistä ja vihanneksista. Tällä alalla vaikuttaisi siltä, että jos torjunta-ainejäämiä löydetään sallittua tasoa enemmän, tarkastusviranomaisilla on rajalliset valtuudet pidättää tulevaisuudessa samaa alkuperää oleva lähetys. tarkastuksista erilaisista tietoa tullin ja Maahantuojien ja tukkuliikkeiden olisi elintarvikealan kaupallisina toimijoina käytettävä HACCP-järjestelmää. Elintarvikevalvonnasta vastaavien viranomaisten vastuulla on tarkastaa valvontavelvoite- sekä arvioida niiden tuloksia. Elintarvikkeiden maahantuojilla on yleinen velvollisuus käyttää elintarvikealan kaupallisina toimijoina HACCP:tä valvontavelvoitteensa yhteydessä, mutta sen käyttö vaikuttaa edistyneen toistaiseksi vain hyvin vähän. Sanottiin, että maahantuojat ottaisivat näytteitä joka tapauksessa, varsinkin tuotantokauden alussa sekä uusien toimittajien ja uusien kolmansien maiden kohdalla. ja HACCP-järjestelmät viranomaisille, Tullin ja elintarvikevalvonnasta vastaavien viranomaisten välinen yhteistyö näyttää yleensä rajoittuvan edellä mainittuihin pakollisiin tarkastuksiin maahantulopaikassa. On ilmeisesti harvinaista, että tulli tiedottaa epäilyttävästä elintarvikelähetyksestä elintarvikevalvonnasta vastaaville tuotteiden säännöstenmukaisuuden tarkastamisesta annetussa asetuksessa (ETY) N:o 339/93 säädetään. Komission arviointiryhmän mukaan toimivaltaisten elintarvikevalvonnasta vastaavien viranomaisten pääsy tullin ilmoituksia koskevaan tiedonhallintajärjestelmään tiukentaisi tuonnin valvontaa. Sama vaikutus olisi nopeaan hälytysjärjestelmään liittyvien ilmoitusten toimittamisessa tullille. Tulli ilmoitti, että vuodesta 1999 alkaen tullivalvonnan painopiste on elintarvikkeissa. kolmansista maista tuotavien kuten ______________________ 46 RAPORTTI EUROOPAN KOMISSION ELINTARVIKEARVIOINTIRYHMÄN TEKEMÄN, KREIKAN VIRALLISTA ELINTARVIKKEIDEN TARKASTUSJÄRJESTELMÄÄ KOSKEVAN TOISEN ARVIOINTIKÄYNNIN TULOKSET 15. –19. MAALISKUUTA 1999 PÄÄTELMÄT 1. KEHITYS VUODEN 1996 JÄLKEEN 1. 1 TOIMIVALTAISET VIRANOMAISET Elintarvikelainsäädännöstä ja -valvonnasta huolehtivat samat viisi ministeriötä: maatalous-, kehitys-, rahoitus-, terveys- ja yleisen järjestyksen ministeriöt, sekä niitä edustavat tahot alueiden ja prefektuurien tasolla. Toimivallan jako on säilynyt ennallaan. toimia Koordinointikomiteat prefektuurien tasolla. Tarkoituksena on suunnitella ja koordinoida tarkastuksia kokousten avulla. (joihin eri hallinnonalat osallistuvat) ovat alkaneet Valtion yleinen kemian laboratorio on hiljattain ottanut käyttöön integroidun tietotekniikkajärjestelmän, joka yhdistää kaikki sen verkkoon kuuluvat laboratoriot ja jolla parannetaan tarkastusten suunnittelua ja tehokkuutta. Kiinnostava kehitysaskel on lähitulevaisuudessa (laista äänestetään kesäkuussa 1999) kehitysministeriön alaisuuteen perustettava, yksinään elintarvikevalvonnasta vastaava elin, joka on vastuussa muun muassa elintarviketarkastuksista kuluttajien tasolla. Elimeen kuuluisi useita toimivaltaisten ministeriöiden osastoja. Sillä ei kuitenkaan olisi omia laboratorioita (käytettäisiin ulkopuolisia julkisia ja yksityisiä laboratorioita). 1. 2 HACCP-JÄRJESTELMÄN EDISTYMINEN ELINTARVIKEALAN LIIKKEISSÄ JA HYVÄN HYGIENIAKÄYTÄNNÖN OHJEET Koska direktiiviä 93/43/ETY ei ole saatettu osaksi kansallista lainsäädäntöä, koko asia on arviota HACCP-järjestelmän viivästynyt. Ei täytäntöönpanon edistymisestä. Rahoitus- ja maatalousministeriöiden tarkastushenkilöstö on kuitenkin saanut aiheeseen liittyvää koulutusta. ollut mahdollista antaa mitään Teollisuuden eri ammattialojen laatimien hyvän hygieniakäytännön ohjeiden määrä on edelleen suppea. 1. 3 VIRALLISTEN LABORATORIOIDEN HYVÄKSYNNÄN EDISTYMINEN Laboratorioiden hyväksynnälle asetettua määräaikaa ei ole noudatettu. Edistystä on osalta. Näihin kuitenkin tapahtunut rahoitusministeriön laboratorioiden (GCSL) 47 kuuluvassa Ateenan laboratoriossa akkreditointiyksikkö esitarkastuskäynnillä, aineistoa laadunvarmistusjärjestelmää varten. on jo käynyt Yhdistyneen kuningaskunnan ja Thessaloniken laboratorio viimeistelee on määriteltävä, jotta maatalousministeriön Kreikan asema akkreditointielimen laboratoriot voivat hakea hyväksyntää. 2. MAAHANTUONNIN VALVONTA 2. 1 VIRANOMAISTEN TEHTÄVÄ Kreikassa tuontitarkastuksia tehdään pääasiassa hyväksytyissä maahantulopaikoissa ja vähemmän maahantuojan tiloissa ja markkinoilla. jotka joissakin tapauksissa, Tullin ja maatalousministeriön yksiköt sekä valtion yleinen kemian laboratorio (GCSL) (sekä tarkastuksia, terveysministeriö) toimivat yhteistyössä maahantulopaikoissa tehtävissä tarkastuksissa. Maatalousministeriö tarkastaa raakoja ja jalostettuja tuotteita (ja huolehtii lisäksi säänneltyjen tuotteiden laadunvalvonnasta ja kasvinsuojelutarkastuksista). GCSL tarkastaa jalostettuja ja varsinkin pakattuja tuotteita sekä vastaa tullitariffimäärityksiä koskevista tarkastuksiin perustuvan tarkastuksista. Tulli vapauttaa tuotteen, kun se on saanut suostumuksen siihen maatalousministeriöstä tai GCSL:stä. koskevat mikrobiologisia tiettyjen etusijalle asettaneet tuotteiden analyyttiset Tarkastusyksiköt tarkastavat kaikki tuotteet silmämääräisesti. Lisäksi tarkastusyksiköt tarkastukset. ovat Maatalousministeriön mukaan etusijalla on mykotoksiinien tutkiminen: näytteitä otetaan aflatoksiinin varalta kaikista Iranista peräisin olevista pistaasipähkinöistä (voimassa olevan komission päätöksen mukaisesti) sekä kaikista maapähkinöistä ja rusinoista niiden alkuperästä riippumatta. Näytteenottoprosentti on 10 % kahvin sisältämän okratoksiinin ja omenamehun sisältämän patuliinin osalta. Etusijalla ovat vähemmässä määrin myös hedelmien ja vihannesten torjunta-ainejäämiä koskeva näytteenotto sekä Itä-Euroopasta peräisin olevien sienten radioaktiivisuuden tutkiminen. Pähkinöiden näytteenottoa koskevat ohjeet eivät ole vielä yhtenevät yhteisön tasolla sovellettavien menetelmien kanssa. Koska näytteet otetaan satamissa konttien sisällä, lastiin ei ole mahdollista päästä helposti käsiksi, ja siksi näytteenotto ei ole riittävän edustava. GSCL:n ensisijaiset tarkastuskohteet perustuvat osittain EU:n nopean hälytysjärjestelmän ilmoituksiin (jotka GCSL jakaa eri ministeriöille). Etusijalla ovat muun muassa ja elintarvikkeisiin raskasmetallit (kadmium) kalatuotteissa, kosketuksissa olevat aineet. lisäaineet, alkoholijuomat Terveysministeriö tarkastaa erityisesti kookoshiutaleita salmonellan varalta sekä tekee koleratarkastuksia (Vibrio cholerae). 2. 2 MAAHANTUOJIEN OMAVALVONTA Maahantuojilla on velvollisuus taata tuotteiden turvallisuus. Velvollisuuteen sisältyy omavalvonta, joka on myös osa tuontitarkastuksia. Maahantuojien omavalvonnasta annettiin yksi esimerkkitapaus, mutta lisätiedot olisivat suotavia. ______________________ 48