eurovoc_concepts:
capital market
economic integration
economic reform
report
single market

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 26. 1. 2000 KOM(2000)26 endelig Økonomisk reform: Rapport om Fællesskabets produkt- og kapitalmarkeder (Forelagt af Kommissionen) INDHOLD I. INDLEDNING. 7 II. VURDERING AF DEN GENERELLE MARKEDSEFFEKTIVITET. 9 A. MARKEDSEFFEKTIVITET: INTEGRATION ER STADIG EN VÆSENTLIG FAKTOR TIL FORBEDRING AF MARKEDSEFFEKTIVITETEN. 9 1. Økonomisk efter produktmarkederne. 9 kapitalmarkederne integration: halter stadig - Produktmarkeder: handel og direkte investeringer i udlandet. 9 - Kapitalmarkeder. 10 2. Det er nødvendigt at fremme innovation og kreativitet for at forbedre den økonomiske effektivitet og konkurrenceevne. 11 B. MARKEDSEFFEKTIVITET: INTEGRATIONENS INDVIRKNING PÅ DEN SOCIALE SAMHØRIGHED OG FORBRUGERNE. 12 1. Den øgede integration har været gunstig for den økonomiske og sociale samhørighed. 12 2. Integrationens indvirkning på detailpriserne: der er stadig muligheder for forbedringer. 13 III. OBSERVERING AF HORISONTALE SPØRGSMÅL. 14 A. FORBEDRING AF ERHVERVSKLIMAET. 14 1. Iværksætterinitiativer og forenkling af lovgivningen. 14 2. Resterende tekniske handelshindringer. 16 B. FORBEDRING AF MARKEDERNES VIRKEMÅDE. 17 1. Statsstøtte. 17 2. Kontrakter med det offentlige. 18 3. Beskatning. 19 2 IV. FREMME AF EN ØKONOMISK REFORM I DET INDRE MARKED FOR TJENESTEYDELSER. 21 A. ÅBNING OG INTEGRATION AF MARKEDER FOR TJENESTEYDELSER. 20 1. Offentlig forsyningsvirksomhed. 20 2. Finansielle tjenesteydelser. 23 B. FORBEDRING AF REGLERNE FOR TJENESTEYDELSER. 24 1. E-handel. 24 2. Handelserhvervene. 25 V. KONKLUSIONER. 26 3 Resumé og anden rapport om produkt- kapitalmarkederne er Kommissionens Dette i overensstemmelse med det mandat, den fik fra Det Europæiske Råd i Cardiff. Det Europæiske Råd opfordrede medlemsstaterne og Kommissionen til at udarbejde årsrapporter om spørgsmål inden for deres respektive områder angående reform af lovgivningen om produkt- og kapitalmarkeder. Denne proces giver nye impulser til de økonomiske reformer, idet den danner grundlag for udarbejdelsen af de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik og Kommissionens forslag til ajourføring af de målrettede aktioner, der indgår i strategien for det indre marked. Det Europæiske Råd i Köln og Helsinki har for nylig fremhævet den økonomiske reforms betydning som fundamentet i vor beskæftigelsesstrategi og makroøkonomiske stabilitetspolitik. Rapporten fremlægges på et vigtigt tidspunkt for EU’s økonomi. Til trods for en generelt set gunstig økonomisk udvikling møder EU mange udfordringer på sin vej mod en forbedret konkurrenceevne. Fleksible, integrerede, åbne markeder er en forudsætning for bæredygtig økonomisk vækst og varig jobskabelse. Det igangværende økonomiske opsving giver gode muligheder for at gennemføre de nødvendige reformer for at udvikle dynamiske, effektive markeder, som fremmer innovationen og iværksætterånden. Reformer skal gennemføres på en måde, som tager højde for de enkelte medlemsstaters specifikke forhold. Rapporten bidrager til den økonomiske reform på to måder: For det første observeres og vurderes produkt- og kapitalmarkedernes virkemåde for at afdække mangler i EU-lovgivningen. Der foretages en analyse af de seneste udviklingstendenser inden for handel, investeringer og kapitalmarkedsintegration. • Handel er fortsat dynamoen i markedsintegrationen. • Grænseoverskridende direkte investeringer og fusioner og overtagelser er stadig de stærkeste retningsgivere for strukturændringer i det indre marked, som forholdene er i dag. I perioden mellem 1997 og 1998 alene blev værdien af udenlandske investeringer i EU fordoblet. Værdien af de grænseoverskridende fusioner og overtagelser mellem EU- virksomheder nåede nye højder i 1998, og tendensen ser ikke ud til at flove af. • Kapitalmarkedsintegrationen tager fart, selv om integrationen på værdipapirmarkederne langtfra er afsluttet. Elimineringen af valutakursrisikoen har ansporet institutionelle investorer til at diversificere deres investeringer, således at de nu i stigende omfang investerer i værdipapirer udstedt af selskaber i andre medlemsstater. Udstederne af værdipapirer søger at udnytte mulighederne for at skaffe kapital inden for hele EU. Investorernes risikoadfærd er ved at ændre sig, og tendensen i den gennemsnitlige kreditvurdering i EU falder drastisk. Nye finansielle produkter og markeder dukker op i EU – for eksempel er det samlede antal emissioner af internationale euro-obligationer nu næsten identisk med antallet af emissioner i US dollar. Hele denne udvikling er med til at berede vejen for likvide og moderne værdipapirmarkeder, som virksomhederne i EU kan nyde godt af. I rapporten fokuseres der imidlertid på en række lovgivningsmæssige, opsplitter EU’s og administrative værdipapirmarkeder. strukturbetingede som fortsat hindringer, 4 Et andet konkret tegn på markedsintegrationen er detailpriskonvergensen, som fortsætter, omend langsommere end i begyndelsen af 1990’erne. Prisspredningen for det private konsum mellem EU15-landene er faldet fra 22,3% i 1990 til skønsmæssigt anslået 14,7% i 1998. Tilnærmelsen af priserne sker ikke nødvendigvis i retning mod et lavere niveau. Fjernelse af hindringerne for markedsadgang er derfor en nødvendig, men ikke tilstrækkelig forudsætning for at omsætte integrationen til øget markedseffektivitet. Fri konkurrence skal sikres gennem håndhævelse af strenge antitrustregler. Rapporten gør også rede for den måde, hvorpå integrationen har hjulpet de fattigste regioner i Fællesskabet med at hale ind på resten af EU. Udviklingen i EU’s periferi har vist, at teorien om, at effektivitet og social samhørighed er to uforenelige størrelser, ikke har holdt stik. For det andet nødvendige for at gennemføre den økonomiske reform indeholder rapporten anvisninger om, hvilke foranstaltninger, der er Følgende foranstaltninger skal forenkle og forbedre kvaliteten af EU’s lovgivning og fjerne hindringerne for effektivt fungerende markeder: • • • • • • • det anbefales medlemsstaterne at reducere den generelle økonomiske og administrative byrde ved etablering af nye virksomheder og regelmæssigt revidere de eksisterende bestemmelser med henblik på forbedring af kvaliteten det bør overvejes at udvide anvendelsen af den nye metode vedrørende teknisk harmonisering til også at omfatte nye sektorer det anbefales medlemsstaterne at sikre, at statsstøtten fortsætter den generelt faldende tendens og at gøre en yderligere indsats for at undgå sektorspecifik støtte (især ad hoc- støtte) for at hurtig gennemførelse af hele handlingsplanen for stimulere den økonomiske aktivitet og investeringerne og samtidig forbedre forbrugernes og investorernes tillid samt stabilisere det finansielle system finansielle tjenesteydelser inden for offentlig forsyningsvirksomhed vedtagelse og gennemførelse af EU- lovgivningen i fuldt omfang og streng håndhævelse af konkurrencereglerne indførelse af omfattende regler informationssamfundets tjenesteydelser og udformning af en integreret politik, der kombinerer lovbestemmelser og brancheregler med regler for forbrugerbeskyttelse, er nødvendig for at øge forbrugernes tillid fri bevægelighed for for fjernelse af de restriktioner, som hindrer reformer inden for handelssektoren. Gennemførelsen af disse anbefalinger vil bidrage til en blomstrende iværksættervenlig økonomi, som kan omsætte den teknologiske udvikling til sociale og økonomiske fordele for hele Fællesskabet. EU og medlemsstaterne bør: 1. udnytte de aktuelle, gunstige økonomiske konjunkturer og forbedre konkurrenceevnen ved at indføre økonomiske reformer, som er forenelige med den økonomiske og sociale samhørighed og andre sociale målsætninger 2. skabe det bedst mulige konkurrencemiljø og lovgrundlag. De offentlige myndigheder har i denne fobindelse tre vigtige opgaver: 1) at sikre et højt konkurrenceniveau, således at de nødvendige strukturændringer reelt forbedrer konkurrenceevnen og øger forbrugernes fordele 2) efterprøve og om nødvendigt tilpasse de eksisterende regler, således at der 5 etableres en enkel lovgivning, som samtidig er af høj kvalitet og 3) sikre alle involverede parters aktive deltagelse i drøftelser om effektive metoder til at fremme integrationen 3. politikker iværksætte nationale mikroøkonomiske politikker til at fremme den økonomiske reform og konkurrenceevnen. Det indre marked kan anvendes som grundlag for afhjælpning af lovgivningsmangler, som hæmmer konkurrenceevnen og væksten i hele EU. indre marked vedrørende specifikt det og En bæredygtig økonomisk udvikling kan vanskeliggøre en bæredygtig jobskabelse, som er den eneste fornuftige og varige løsning på social udstødelse. Den foreliggende rapport afstikker retningslinjerne for et regelgrundlag, som vil virke fremmende for virksomhedernes jobskabelse. Den vil således indgå i Kommissionens forberedelser til Det Europæiske Råds ekstraordinære møde i Lissabon den 23. og 24. marts. 6 I INDLEDNING Dette er den anden årsrapport om Fællesskabets produkt- og kapitalmarkeder, som Kommissionen har udarbejdet som respons på konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Cardiff i juni 1998. I overensstemmelse med mandatet fra Det Europæiske Råd er der i rapporten udarbejdet indikatorer for effektiv markedsintegration, herunder også prisspredning og gennemførelsen af foranstaltningerne vedrørende det indre marked med henblik på opfølgning af reforminitiativer i EU-regi og iværksættelse af politikker, som skal effektivisere produkt-, tjenesteydelses- og kapitalmarkederne. Kommissionens rapport vil sammen med de nationale rapporter over de områder af produkt- og kapitalmarkederne, som henhører under medlemsstaterne, danne grundlag for udarbejdelsen i de overordnede retningslinjer for medlemsstaternes økonomiske politik. vedrørende supplement til Luxembourg-processen I løbet af det år, der er gået efter offentliggørelsen af den første rapport, har Det Europæiske Råd ved flere lejligheder understreget, at reformer på produkt- og kapitalmarkederne og en omfattende økonomisk reform er nødvendig for at sikre makroøkonomisk stabilitet i Den Økonomiske Union. I beskæftigelsespagten, der blev vedtaget på Det Europæiske Råd i Köln, påpeges det, at Cardiff-processen vedrørende økonomiske og strukturmæssige reformer er et vigtigt den makroøkonomiske dialog. På Det Europæiske Råd i Helsinki noterede man sig de gunstige resultater, der er opnået med retningslinjerne for beskæftigelsen, og slog fast, at en koordinering af den økonomiske politik, beskæftigelses- og strukturpolitikken var vigtig for at bekæmpe arbejdsløsheden. Det blev på Det Europæiske Råd i Helsinki bekræftet, at forbedringen af markedseffektiviteten er et fundamentalt element i den omfattende reform. I formandsskabets konklusioner understreges betydningen af en økonomisk reform, navnlig liberalisering og skattereformer, for at bevare de gunstige økonomiske perspektiver. For at garantere og fremme konkurrenceevnen, beskæftigelsen og levestandarden i en verden med fri handel og en rivende teknologisk udvikling skal medlemsstaterne og EU forstærke indsatsen for at forbedre produkt- og kapitalmarkedernes effektivitet. Hertil kommer, at ØMU kræver fleksible markeder, som kan omstille sig til økonomiske kriser, uden at det går ud over arbejdspladser og konkurrenceevne. beskæftigelse og Den europæiske økonomis sunde fundament og de for tiden gunstige økonomiske udsigter skaber særligt favorable betingelser for en økonomisk reform, som skal løse nogle af de strukturproblemer, som hidtil har stillet hindringer i vejen for EU's konkurrenceevne og beskæftigelse. Lave inflationsrater, øgede investeringer og indkomster og bedre udsigter for beskæftigelsen gør det lettere at gennemføre en økonomisk reform. Den Europæiske Union har en enestående mulighed for at gennemføre strukturreformer, der kan omdanne EU til en hurtigtvoksende højbeskæftigelsesøkonomi, som kan hamle op med den golbale konkurrence. Med den makroøkonomiske stabilitet, som ØMU'en har fremkaldt, er det det rigtige tidspunkt til, at skabe et dynamisk erhvervsklima, hvor innovationen og kreativiteten blomstrer og nye omsætte iværksætterånden arbejdspladser, uden at det går ud over samfundsværdierne. investeringer teknologiske fremskridt kan og til Justering og forbedring af processen Hvis man skal udnytte hele det potentiale, der ligger i det indre marked og den fælles valuta, er det vigtigt at styrke koordineringen af de økonomiske politikker, beskæftigelses- og strukturpolitikkerne og samtidig begrænse omkostningerne hertil til et minimum. Økofin- Rådet har udarbejdet en rapport til Det Europæiske Råd i Helsinki, hvori der gøres rede for de foranstaltninger, der i øjeblikket er til rådighed. Endvidere aflægges der beretning om det første års koordinering af den økonomiske politik i ØMU'ens tredje fase, som er af stor 7 betydning for Cardiff-processen. De overordnede retningslinjer for den økonomiske politik fremhæves som centrale elementer i koordineringen af den økonomiske politik, ligesom der peges på nødvendigheden af at sikre en vis sammenhæng mellem Rådets forskellige sammensætninger. Fra et proceduremæssigt synspunkt har den mest markante ændring været nedskæringen i antallet af de rapporter, Kommissionen udarbejder. Cardiff-rapport I og II, der blev udarbejdet sidste år, vil blive afløst af denne ene årsrapport. Endvidere vil Kommissionen udarbejde analyser til brug for den gennemgang af de nationale reformplaner, der sker i Udvalget for Økonomisk Politik. På Det Europæiske Råds ekstraordinære møde i Lissabon vil eksisterende foranstaltninger til koordinering af den økonomiske politik blive taget op til fornyet overvejelse. (det rede for nedenfor, og konklusionerne indre marked) vedtagelse af den nye strategi Rådets indre marked [KOM(1999)624] føjer en ny dimension til rapporten. Resultaterne af den overvågningproces, der gøres af vurderingen af produkt- og kapitalmarkedernes virkemåde vil være grundlaget for de kommende årlige ajourføringer af de målrettede aktioner i den nye strategi for det indre marked. Som følge heraf lægges der i rapporten særlig vægt på visse fundamentale elementer i det indre marked som f. eks. priskonvergens eller oprettelsen af et fælles marked for finansielle tjenesteydelser. Dette er helt i tråd med de nye retningslinjer i Økofin-Rådets rapport til Det Europæiske Råd i Helsinki. for det Rapportens målsætninger og opbygning Ifølge mandatet fra Det Europæiske Råd i Cardiff har denne rapport som vigtigste målsætning at fremlægge de mest markante resultater af Kommissionens observering og vurdering af produkt- og kapitalmarkedernes effektivitet i løbet af det sidste år. Dette er væsentligt for at afgrænse de mest kostbare hindringer for økonomisk reform og økonomisk effektivitet. gælder af markederne. Dette til Rapporten indeholder konklusioner og anbefalinger angående foranstaltninger, som skønnes nødvendige for at fremme økonomisk reform eller nyttige til at fjerne hindringerne for en af effektivisering markedseffektiviteten eller fremme af økonomisk reform samt allerede bebudede foranstaltninger, som efter vor observering og vurdering kræver omgående iværksættelse. Udformning af konkrete forslag til foranstaltninger ligger uden for denne rapports rammer. Retningslinjer for medlemsstaternes økonomiske politik vil blive indarbejdet i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik på basis af medlemsstaternes rapporter om økonomisk reform samt nærværende rapport. Konklusioner og anbefalinger heri vil også blive taget i betragtning ved gennemgangen af de målrettede aktioner som led i strategien for det indre marked. forbedring initiativer nye til Rapporten følger hovedstrukturen i Cardiff I-rapporten, som Kommissionen godkendte sidste år, og som Rådet kunne bifalde. Der er blevet indføjet ændringer for at tage højde for kommentarerne fra Rådet (det indre marked) og Økofin-Rådets evaluering af det første Cardiff-initiativ, som gennemførtes af Økofin-Rådet. Emneområdet er blevet udvidet, således at rapporten også omfatter visse sociale dimensioner af markedseffektiviteten. Endvidere indeholder dette års udgave et righoldigt udvalg af statistiske indikatorer, som skal lette arbejdet i de efterfølgende faser af Cardiff-processen. i inddelt indeholder en generel vurdering af Rapporten er indgår økonomiske aspekter som markedsintegration, der er markedseffektiviteten. Heri nødvendig for en effektiv ressourcefordeling og vækst samt andre dimensioner af markedseffektiviteten, navnlig fordele for forbrugerne og økonomisk og social samhørighed tre hovedafsnit. Afsnit II 8 som defineret i traktaten. I afsnit III rapporteres om de vigtigste resultater af observeringen af i produkt- og kapitalmarkedseffektiviteten og den en række horisontale spørgsmål økonomiske reform. Ved udvælgelsen af disse emner har Kommissionen taget højde for rapporten fra arbejdsgruppen resultaterne af sidste års Cardiff I og II-rapporter samt IV horisontale spørgsmål vedrørende det foranstaltninger til fremme af økonomisk reformer inden for tjenesteydelser. Den særlige vægt, der i arbejdspladser og værditilvækst, de specifikke problemer i forbindelse med strukturreformer i denne sektor og nødvendigheden af at træffe foranstaltninger på EU-plan med henblik på at åbne og integrere markederne lovgivningen for tjenesteydelser1. skyldes dens økonomiske betydning målt indre marked. Endelig omhandler afsnit tjenesteydelser og forbedre lægges på servicessektoren, for II. VURDERING AF DEN GENERELLE MARKEDSEFFEKTIVITET Økonomisk integration af produkt- og kapitalmarkederne forbedrer den europæiske økonomis effektivitet, fordi markedernes størrelse øges, omkostningerne reduceres og konkurrencen fremmes. Andre økonomiske faktorer og navnlig innovation, kreativitet, økonomisk og finansiel integration bør spille en større rolle i den globaliserede videnbaserede økonomi i det nye århundrede. I rapporten fokuseres der på disse emner ved den gennerelle vurdering af markedseffektiviteten fra et økonomisk perspektiv. A. MARKEDSEFFEKTIVITET: INTEGRATION ER STADIG EN VÆSENTLIG FAKTOR TIL FORBEDRING AF MARKEDSEFFEKTIVITETEN 1. Økonomisk integration: kapitalmarkederne halter stadig efter produktmarkederne - Produktmarkeder: handel og direkte investeringer i udlandet indre marked om fjernelse Programmet vedrørende det af handelshindringer og markedsliberalisering bidrager fortsat til at øge integrationen af medlemsstaternes markeder. Siden 1993 har væksten i handlen med industrivarer inden for EU klart distanceret væksten i BNP. Det er så meget mere bemærkelsesværdigt, som industriens andel af BNP har været faldende (se figur 1 og tabel 1 og 2). Inden for servicesektoren vil integrationen af tidligere regulerede sektorer, fjernelse af resterende handelshindringer og andre strukturændringer, som større gensidig ofte handelsmæssig afhængighed. skyldes den teknologiske udvikling, ganske sikkert medføre Handel er stadig et vigtigt og varigt middel til integration af EU's markeder, men i det indre marked af i dag er investeringer på tværs af grænserne og fusioner og overtagelser især inden for servicesektoren blevet de mest dynamiske faktorer i integrationen. Alene mellem 1997 og 1998 blev værdien af de direkte investeringer i andre EU-lande næsten fordoblet, hvilket afspejler en bevidst, målrettet vækststrategi med henblik på at udnytte det fordelagtige markedspotentiale, som sandsynligvis er frembragt af ØMU'ens nye impulser til integrationen (se tabel 3). Grænseoverskridende investeringer anvendes ofte til finansiering af fusioner mellem og overtagelser af virksomheder. Omfattende fusioner og overtagelser er et klart tegn på, at virksomheder ønsker større enheder for bedre at kunne klare sig i konkurrencen i det udvidede EU-marked, og omfanget af fusioner og overtagelser har i de senere år været stigende (se 1 Rapporten ledsages af et arbejdsdokument udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene med analytiske data om kapitalmarkedsintegration, bankvæsen, det fælles elektricitetsmarked og priskonvergens. 9 tabel 4). Værdien af de grænseoverskridende fusioner og overtagelser i EU satte i 1998 rekord, og den stigende tendens synes ikke at have toppet - indtil videre ser det ud til, at 1999 vil slå rekorden fra 1998. Sagt med andre ord har der været en drastisk stigning i omfanget af fusioner i markedsintegrationen. Den sektormæssige fordeling af disse øgede aktiviteter på tværs af grænserne har ændret sig. Servicesektoren tegner sig således for en stigende andel af det samlede antal fusioner og overtagelser (53% i 1998 sammenlignet med 42% i 1992). sammenlignet med handelssamkvemmet som faktor overtagelser og Endelig er det værd at bemærke, at handlen med tredjelande siden 1993 er vokset hurtigere end handlen inden for EU. Med andre ord integreres EU-markederne hurtigt og ikke blot indbyrdes, men også med markeder uden for. Dette imødegår de røster, som udråbte det indre marked som et middel til at bygge "Fort Europa", hvilket bekræftes af en nyere OECD- undersøgelse2, der viser, at EU's åbenhed med hensyn til handel og investeringer ligger på linje med eller er større end USA's og langt større end Japans. Gennemskuelig og effektiv fusionskontrol både på nationalt og EU-plan er vigtig af hensyn til konkurrencen og for at garantere virksomhederne retssikkerhed. En sådan kontrol bør foretages ud fra en streng håndhævelse af konkurrencereglerne, og uden at der tages nationale erhvervspolitiske hensyn. I denne forbindelse er vedtagelse af direktivet om overtagelsestilbud bydende nødvendig. Statutten for det europæiske selskab ville også kunne fremskynde den igangværende proces med selskabsudvidelser. Kommissionen vil stadig være opmærksom på fremkomsten af nye sektorspecifikke hindringer for handlen med varer og tjenesteydelser. - Kapitalmarkeder Indikatorerne viser, at der stadig er rigelig plads til yderligere kapitalmarkedsintegration i EU (se bilag A). For eksempel udgør udenlandske aktier kun en relativ lille del af europæiske investorers investeringsportefølje. Hertil kommer, at kapitalmarkedsintegrationen endnu ikke er nået så vidt, at den kan udjævne bevægelser i forbruget og således fungere som stødpude for konjunkturudsving (se tabel 5 og 6). Imidlertid ændres situationen hurtigt. Ophævelsen af restiktionerne for køb af aktier og obligationer udstedt i andre medlemsstater og indførelsen af den fælles valuta har tilskyndet de institutionelle investorer til at foretage en international spredning af deres investeringer. Værdipapirudstere, der henvender sig til paneuropæiske markeder, nyder godt af disse nye tendenser. Den samlede emission af internationale obligationer i euro er nu næsten på højde med emissionerne i US-dollars (se tabel 9), og handlen med derivater er blevet mangedoblet hvert kvartal siden midten af 1998 (se tabel 8). ØMU'en, fjernelse af visse lovmæssige restriktioner for etableringen af et fælles marked for finansielle tjenesteydelser, forbedringer i betalingssystemer og for ganske nylig gennemførelsen af handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser udgør tilsammen hovedelementerne i disse strukturændringer. sig adfærd ændrer tilsvarende. Mere Investorernes stabile makroøkonomiske rammebetingelser, lavere renter og den fælles valuta ser ud til at have givet den europæiske gennemsnitsinvestor mere mod til at påtage sig en risiko. Den gennemsnitlige kreditvurdering på det europæiske marked for selskabsobligationer er faldende som følge af det stigende antal udstedere med en vurdering lavere end “AAA,” der kommer ind på markedet. Dette kan være et udtryk for, at virksomhedernes adgang til finansiering er blevet bedre. Disse ændringer 2 OECD, “Trends in market openness”, Economics Department working paper n. 221, August 1999. 10 imidlertid også behovet understreger at øge gennemsigtigheden og revurdere tilsynsreglerne, som Kommissionen peger på i handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser. Dette er af særlig betydning for systemets stabilitet og for de enkelte investorer, som i stigende omfang har en interesse i, at kapitalmarkederne er sunde som følge af deres anbringelser i pensionskasser, investeringsfonde og aktie- og obligationsmarkeder. for Med disse nye gunstige rammebetingelser for kapitalmarkederne skulle alle virksomheder, og især SMV'er, kunne nyde godt af de forbedrede finansieringsmuligheder. Der bør tilvejebringes flere forskellige og mere egnede finansieringskilder til opfyldelse af SMV'ernes specifikke behov. Som det blev understreget på Det Europæiske Råd i Cardiff, er risikokapital en vigtig finansieringskilde for SMV'er, men omfanget af risikokapital i Europa kan slet ikke sammenlignes med forholdene i USA3. Størstedelen af den europæiske risikokapital anvendes til at finansiere udvidelse af SMV'er. Kun en meget lille del anvendes som startkapital, hvilket hæmmer oprettelsen eller udvidelsen af nye virksomheder med vækstpotentiale. I USA stammer 60% af risikokapitalen fra pensionskasser, mens den tilsvarende procentdel selv på EU's mest udviklede risikokapitalmarked, UK, kun når op på 30% Det er oplagt, at de institutionelle rolle på risikokapitalmarkederne. i Europa kunne investorer en langt større spille have For at fremskynde kapitalmarkedsintegrationen bør unødvendige lovmæssige restriktioner for institutionelle investorer ophæves. Samtidig bør regler om gennemsigtighed, tilsyns- og forsigtighedsregler afpasses efter de nye markedsforhold efter de retningslinjer, der er foreslået i handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser. Dette er vigtigt af hensyn til forbrugerbeskyttelsen og stabiliteten i det finansielle system. Initiativerne i handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser og de forslag, Kommissionen netop har fremsat om dette emne [KOM(1999) 493], bør gennemføres hurtigst muligt for at lette adgangen til risikokapital herunder også startkapital i EU, især for SMV'er. 2. Det er nødvendigt at fremme innovation og kreativitet for at forbedre den økonomiske effektivitet og konkurrenceevnen Bedre økonomiske resultater forudsætter innovation og kreativitet for at maksimere væksten og beskæftigelsen i fremtiden. Uheldigvis tegner EU's industri sig kun for en lille del af de samlede midler til FTU sammenlignet med USA og Japan (se tabel 10). EU's økonomiske formåen begrænses af de beskedne investeringsrater i FTU og FTU-politikker, som er splittet op på de enkelte medlemsstater. FTU-midlerne, den teknologiske produktion (målt i antallet af patentansøgninger) og innovationen skal øges kraftigt, hvis man skal reducere afstanden til konkurrenterne i den øvrige verden. Via det femte rammeprogram vil der blive afsat ekstra midler til EU's F&U. Kommissionens meddelelse “Mod et europæisk forskningsrum” indeholder forslag til bedre koordinering og etablering af netværkssamarbejde med henblik på at samordne den nuværende nationalt opsplittede forskningsindsats og udnytte EU's FTU- potentiale. Men det er op til den private sektor at forbedre resultaterne på det teknologiske område. Forventninger om øgede investeringsafkast ville give industrien et incitament til at investere i teknologi og andre former for immateriel kapital. Intellektuel ejendomsret har altid været med til at fremme innovation og kreativitet, og de seneste ændringer i de internationale regler for intellektuel ejendomsret skulle medvirke hertil. Forbedrede bskyttelsesnormer og bedre 3 Jf. Kommissionens meddelelse handlingsplanen - Forslag til at komme videre”. [KOM(1999)493]: “Risikovillig kapital: gennemførelse af 11 international den virksomhedernes incitamenter til investeringer i innovation og kreativitet. intellektuelle håndhævelse ejendomsret af vil yderligere øge Forbedring af vilkårene på de markeder, hvor der handles med intellektuel ejendomsret, er også vigtig til fremme af innovation kreativitet. Det er vanskeligt at foretage en vurdering af værdien af alle EU-markeder for intellektuel ejendomsret. Den internationale handel med teknologi udgør 1-2% af BNP i EU, og en stor del heraf handles mellem medlemsstaterne. Effektivitet på disse markeder vil være af afgørende betydning for konkurrenceevnen i den nye videnbaserede økonomi. Igangværende og bebudede bestræbelser på at fremme FTU og integrere de nationale innovationsinitiativer bør intellektuel ejendomsret (patenter, brugsmodeller, ophavsret, mønstre og varemærker) for at stimulere innovationen og kreativiteten og lette handlen i “det fælles teknologimarked”. suppleres med EU-initiativer til beskyttelse af B. MARKEDSEFFEKTIVITET: SAMHØRIGHED OG FORBRUGERNE INTEGRATIONENS INDVIRKNING PÅ DEN SOCIALE Ved vurderingen af markedseffektiviteten bør der ud over de økonomiske aspekter tages højde for den sociale dimension. En høj markekseffektivitet er kun socialt forsvarlig, hvis den harmonerer med sociale målsætninger og værdier. I denne rapport tilgodeses derfor også den sociale og økonomiske samhørighed og forbrugernes interesser4 5. 1. Den øgede integration har været gunstig for den økonomiske og sociale samhørighed Det for indre marked er et eksempel på, hvordan de økonomiske målsætninger markedsliberalisering og integration udmærkedet kan forenes med sociale værdier som økonomisk og social samhørighed som defineret i traktaten. Den økonomiske og sociale samhørighed mellem de forskellige regioner i EU er blevet væsentlig forbedret i den centrale periode for oprettelsen af det indre marked. Ifølge den sjette periodiske beretning om den sociale og økonomiske situation og udvikling i Fællesskabets regioner voksede BNP pr. indbygger i de 10 regioner med de laveste indkomster fra 41 til 50% af EU-gennemsnittet i perioden mellem 1986 og 1996. I hvilket omfang, der er en direkte relation mellem disse økonomiske størrelser og det indre marked, er det imidlertid vanskeligt at sige med sikkerhed. og strukturtilpasning om strukturændring Meddelelsen fabriksindustri [KOM(1999)465] viser, at en række økonomers forudsigelser om at det indre marked ville øge afstanden mellem kerneøkonomierne og økonomierne i EU's periferi, blev gjort til af koncentration skamme. Stik industriproduktionen imidlertid været aftagende i perioden 1988-1998 (se figur 2 og 3). Med andre ord har lande i EU's periferi og de små lande haft større vækst end de store medlemsstater. Hertil kommer, at det indre marked har gjort det muligt at udnytte fordelene forudsigelser geografiske i Europas imod disse den har 4 5 De miljømæssige aspekter af markedseffektiviteten bør også tilgodeses. I år vedtog Kommissionen en meddelelse [KOM(1999)263] om miljøet og det indre marked. Rådet vedtog en resolution om samme emne. Miljøspørgsmål vil blive behandlet i kommende rapporter på grundlag af disse dokumenter. Miljøaspekter af liberaliseringen af elektricitetsmarkedet er kort omtalt i bilaget herom. Et andet aspekt, det er vigtigt at pege på og forstå bedre, er relationen mellem arbejdsmarkedet og produkt- og kapitalmarkedseffektiviteten, men det ligger uden for denne rapports rammer. Selv om der er forskellige instrumenter til observering af arbejdsmarkedet og produkt- og kapitalmarkederne (Luxembourg og Cardiff), bør man imidlertid ikke glemme, at der kan være indbyrdes relationer. 12 ved stordrift og øget produktiviteten. Tættere europæisk integration ser således ikke ud til at have ført til en "kerne-periferi"-model, når man ser på de enkelte medlemsstater. Den øgede integration synes derfor at have medvirket til at rationalisere EU-produktionen og øge væksten relativt mere i de dårligere stillede lande i EU, hvilket har diversificeret deres industristrukturer. Denne proces er blevet fremmet af den gradvise udligning af de relative forskelle mellem de enkelte EU-landes ressourcer inden for teknologi, kapital og arbejdskraft. Derfor ser den økonomiske integration i EU ud til at bidrage effektivt til at nå målet om økonomisk og social samhørighed, der er nedfældet i traktaten. Denne tendens skal observeres i den kommende tid, især på regionalt plan, men manglende data og vanskelighederne ved at måle disse strukturændringer kan gøre det vanskeligt at udarbejde rapporter hvert år. Forbedringer i effektiviteten har været og skulle gerne vedblive med at være forenelige med udviklingen hen imod økonomisk konvergens. I strategien for det indre marked indgår yderligere integration af andre EU-politikker som f. eks. økonomisk og social samhørighed som en strategisk målsætning. 2. Integrationens indvirkning på detailpriserne: der er stadig muligheder for forbedringer Sundhed og sikkerhed, udvalg, priser, kvalitet, adgangsmuligheder og rimelige og gennemskuelige markedsforhold er vigtige aspekter af markedseffektiviteten set med forbrugernes øjne. Disse emner vil efterhånden blive taget op i kommende udgaver af nærværende rapport. I dette års rapport har vi rettet opmærksomheden mod det indre markeds indvirkning på priserne som de største fordele for forbrugerne. Ifølge Eurostat-data er prisspredningen inden for det private konsum mellem de 15 EU-lande faldet fra 22,3%6 i 1990 til skønsmæssigt anslået 14,7% i 1998. Tendensen var tydeligst for produkter, der indgår i den internationale handel (herefter kaldet tradables): fødevarer, fodtøj og husholdningsartikler. Spredningen er stadig stor inden for produkter, der ikke indgår i den internationale handel (herefter kaldet non-tradables) som bygge- og anlægsvirksomhed, men er blevet mindre inden for andre non-tradables som fritid, uddannelse og kultur. Tilpasningen i af liberaliseringsprocessen: inden for energisektoren, hvor liberaliseringen er sket med stærkt varierende hastighed fra land til land, er prisforskellene større end i 1990 i modsætning til et i kraft af område som telekommunikation, hvor forskellene hurtigt er blevet udjævnet konkurrencen og den teknologiske udvikling (se tabel 11-13). forsyningsvirksomhed udviklingen afspejler offentlig priserne inden for Den indirekte beskatning og de svingende valutakurser leverer en stor del af forklaringen på den aktuelle prisspredning. Momsen tegner sig for ca. 20% af prisforskellene inden for konsum (se tabel 14). Valutakursudsvingene bidrog i stort omfang til at øge prisforskellene i perioden 1992-1995 (især i 1995), hvor valutaer i medlemsstater med relativt lave priser blev væsentligt forringet. Følgelig ser priskonvergensen ud til at stoppe efter 1993. Dog viser tallene for EU15 for de efterfølgende tre år, hvor valutakurserne var mere stabile, at tilpasningen fortsatte, men ikke så hurtigt som mellem 1985 og 1995. Endvidere er der i de seks medlemsstater, der var mindst påvirket af valutakursudsvingene i perioden 1992-95, ingen tegn på øget prisspredning (se tabel 15). Fra forbrugerens synspunkt er det vigtigt at undersøge, på hvilket niveau detailpriserne tilpasses. Inden for områder med konkurrence vil integrationen føre til en priskonvergens på 6 Disse tal angiver variationskoefficienten, som måler spredningen som en procentdel af afvigelserne i alle landes priser i forhold til EU-gennemsnittet. 13 et lavere niveau. På markeder med mindre konkurrence vil priskonvergensen have tendens til at ske på højere niveauer. Selv om det er vanskeligt at fastslå disse tendenser, kan det med sikkerhed siges, at på markeder præget af hård konkurrence, f. eks. telekommunikation, vil tilpasningen gå i retning af lavere priser. Dette har imidlertid ikke altid været tilfældet i alle sektorer (se bilag B). Angående yderligere oplysninger henvises til "EU Economy: 1999 Review" (SEK(1999)1950). Oplysninger om priskonvergens bør af forskellige grunde behandles med forsigtighed. For det første bør de foreliggende data forbedres. For det andet er integrationen blot en af mange faktorer, som har indflydelse på priskonvergensen. Konkurrence, den økonomiske udvikling og faktorer som effektivitet inden for distributionssektoren er også bestemmende for prisforskellene. Derfor bør priskonvergensen betragtes som et centralt emne i den økonomiske reform og ikke blot som en indikator for den økonomiske integration. Økonomisk integration er ikke den eneste forudsætning for priskonvergens, og derfor er en vidtrækkende økonomisk reform nødvendig, hvis man i dag skal opnå yderligere priskonvergens hen imod lavere priser i det indre marked. Dette vil kræve en kombination af nationale og EU-foranstaltninger med henblik på at fremme konkurrence, lovreformer og yderligere integration. Det vil være nødvendigt med andre foranstaltninger til forbedring af prisgennemsigtigheden, hvis forbrugerne eller købere i almindelighed skal kunne medvirke til priskonvergens, liberaliseringen er af nyere dato. Effektiviseringsforbedringer inden for distributionssektoren vil også spille en væsentlig rolle. sektorer, hvor inden for især III. OBSERVERING AF HORISONTALE SPØRGSMÅL De fleksible markeder, der er nødvendige i ØMU’en, kræver fjernelse af de tiloversblevne hindringer for integrationen på produkt- og kapitalmarkederne. Konkurrenceforvridningerne og hindringerne for et velfungerende indre marked som følge af statsstøtte, praksis i forbindelse med offentlige udbud, love og administrative bestemmelser eller skatteordninger bør også fjernes. At afgrænse de resterende hindringer og vurdere deres relative virkninger er nogle af de største problemer i forbindelse med den økonomisk reform. summariske indikatorer Selv om OECD's for den generelle regulering har visse begrænsninger, kan de være hensigtsmæssige til dette formål, eftersom de skulle afspejle reglernes indflydelse på markedsmekanismerne. Hertil kommer, at de gør det muligt at foretage sammenligninger på tværs af grænserne. Indikatorerne viser væsentlige forskelle mellem de enkelte medlemsstater, hvilket giver et fingerpeg om behovet for specifikke løsninger for de enkelte lande (se tabel 16). Ser man på reguleringen af produktmarkederne generelt, er EU-landenes præstationer gennemsnitlige og dårligere end USA, men bedre end andre OECD-lande som Japan og Norge. Statslig kontrol med økonomien (herunder variabler som statens indgriben i driften af private virksomheder eller kontrol med størrelsen af offentlige foretagender) er ifølge OECD den vigtigste kilde til den stramme lovgivning i EU. EU er dog ikke nogen undtagelse, og indikatoren for andre OECD-lande som Korea, Schweitz og i særdeleshed Norge ligger også højt. Handels- og investeringshindringerne er ubetydelige for EU-landene. De måske mest bemærkelsesværdige resultater er indikatoren for hindringerne for iværksætterinitiativer, eftersom forskellene mellem de enkelte lande i EU er ret betydelige. Ved udformningen af politikker er det nødvendigt både på nationalt og EU-plan at analysere variablerne i de summariske indikatorer. Nedenfor gør vi rede for fem af disse centrale 14 faktorer i markedernes virkemåde. De er udvalgt ud fra Kommissionens målsætninger og konklusionerne fra det første Cardiff-initiativ og omfatter strukturelle elementer, som har direkte indvirkning på erhvervsklimaet og foranstaltninger, indflydelse på markedernes virkemåde. som har A. FORBEDRING AF ERHVERVSKLIMAET 1. Iværksætterinitiativer og forenkling af lovgivningen af små heraf virksomheder. Virkningen At etablere en ny virksomhed er stadig en besværlig proces i mange medlemsstater. Komplicerede økonomiske og admnistrative regler, utilstrækkelige finansieringsmuligheder, uhensigtsmæssige konkurs- og insolvensregler, begræset information og rådgivning og utilstrækkelig uddannelse er blot nogle af de vanskeligheder, der er knyttet til oprettelsen og udviklingen af virksomhedsetableringer, som er markant lavere end i USA, samt af overlevelsesprocenten for nye virksomheder over en periode. Det er derfor vigtigt, at der hurtigt kan gennemføres varierende økonomiske selskabsregistreringsformaliteter fra land til land (se figur 4 og 5) antyder, at der kan gøres meget for forbedre situationen, navnlig ved at udveksle oplysninger om bedst praksis: • Oprettelse af kvikskranker for virksomhedsetablering. Disse har i stort omfang forenklet administrative procedurer og stået til rådighed med råd og vejledning. De fleste medlemsstater har allerede oprettet eller agter at oprette sådanne centre (f. eks. Spaniens “Single Business Window”, Portugals "Enterprise Formality Centres" eller Frankrigs “Guichet Unique”). Nogle medlemsstater (f. eks. UK) forsøger også at følge udviklingen efter etableringen. lovgivningsmæssige reformer. antallet stærkt ses De og af • Nedsættelse af etableringsformaliteternes varighed. Frankrig bestræber sig på at fremskynde registreringsformaliteterne for nye virksomheder, mens Portugal påtænker at afkorte den tid, der går til etablering af en virksomhed fra 6 måneder til 20 dage • Begrænsning af bureaukratiet. Finland har planer om at begrænse formaliteterne til kun en administrative registreringsformular. Det hollandske program “Hen imod lavere omkostninger” har allerede reduceret omfanget af regler, der gælder for virksomheder og oprettet et centralt indsamlingssted for all data vedrørende ansatte. især Mindstekrav til kapital for at etablere anpartsselskaber kan også være en væsentlig hindring for etablering af en ny virksomhed, for SMV’er. I 10 medlemsstater er der et mindstekapitalkrav på 8 000 EUR, men i Tyskland er det fastsat til 25 000 EUR. Omvendt er der ikke noget mindstekrav til kapital i UK eller Irland. Uheldigvis ser det ud til, at tendensen i Europa går i retning af at øge mindstekapitalkravene (f. eks. Grækenland, Finland). Selv om de direkte omkostninger ved registrering af forekommer uoverkommelige, er generalomkostningerne (dvs. inkl. honorarer til advokater, revisorer, agenter eller konsulenter) ofte meget højere end i USA. Skønsmæssigt kan de variere fra 3 400 EUR i Frankrig, 2 200 EUR i Italien til 420 EUR i UK, 300 EUR i Spanien og 250 EUR i Irland. Gennemsnittet i USA ligger på 500 EUR. anpartsselskab ikke et Kommissionen koordinerer en række initiativer i samarbejde med medlemsstaterne med det mål for øje at skabe en bedre EU-lovgivning. Dette kræver bl. a. , at foreslåede retsakter opfylder en de konsekvensanalyse. Virksomheder kan være med til at analysere et begrænset antal forslag til retsakter ved at deltage i virksomhedspanel-projektet. kvalitetsnormer, til genstand eventuelt gøres visse for og at 15 Et andet EU-initiativ, SLIM, sigter mod at forenkle og forbedre kvaliteten af eksisterende lovgivning. Af en netop foretaget evaluering af SLIM-projektet fremgår det, at det fortsat kan yde et væsentligt bidrag til forbedring af EU-lovgivningen, såfremt der foretages visse justeringer for at øge gennemsigtigheden, forbedre kontakterne til nationale initiativer og hurtigere følge henstillinger. Ved evalueringen understregedes ligeledes behovet for en mere målrettet tilgang til den lovgivningsmæssige forenkling ved at fremhæve SLIM’s strategiske rolle i Kommissionens generelle program for bedre lovgivning/reform af lovgivningen. Følgelig bør kommende SLIM-tiltag iværksættes i overensstemmelse med brede, veldefinerede (bedre lovgivning) målsætninger, som er opstillet af Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne. BEST-handlingsplanen, der er udarbejdet som respons på de anbefalinger, som taskforcen for forenkling af erhvervsklimaet har givet, samler for første gang de forskellige områder, som har indflydelse på iværksætterinitiativer og virksomhedsledelse under en hat. Den lægger hovedvægten på de aspekter, som er vigtigst for SMV'er, f. eks. nye initiativer inden for uddannelse, efteruddannelse og arbejdspladsen, bedre adgang til finansiering og innovation og bedre offentlig administration. Medlemsstaterne bør fortsætte deres bestræbelser på at reducere den økonomiske og administrative byrde i forbindelse med etablering af nye virksomheder. Der bør regelmæssigt foretages gennemgang af eksisterende regler på sektormæssig basis med særlig vægt på de sektorer, som er underkastet meget specifikke regler. Kommissionen vil undersøge og aflægge rapport om effektiviteten af eksisterende forenklingsinitiativer. SLIM-evalueringen vil blive fremlagt i begyndelsen af næste år. 2. Resterende tekniske handelshindringer Det blev i sidste års rapport nævnt, at der stadig var visse tekniske handelshindringer tilbage i EU. Som omtalt i traktaten kan medlemsstaterne på grund af hensynet til den offentlige sundhed og sikkerhed undertiden kræve, at produkter på deres markeder opfylder visse tekniske krav. I enkelte tilfælde kan forskellige nationale krav imidlertid hindre handlen på tværs af grænserne på en måde, som strider mod traktatens bestemmelser. Der findes en række EU-foranstaltninger til at fjerne disse tekniske handelshindringer, og der bør foretages en evaluering af effektiviteten heraf. EU har således anvendt tre metoder til fjernelse af tekniske handelshindringer: anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på ikke- harmoniserede områder, detaljeret teknisk harmonisering (den gamle metode) og harmonisering af lovgivningen, der er begrænset til vedtagelse af de væsentligste krav til produkter, der markedsføres (den nye metode). Kommissionen udarbejdede sidste år en meddelelse [KOM (1999)299] og en omfattende første rapport om anvendelsen af princippet om gensidig anerkendelse inden for varer og tjenesteydelser. Dokumenterne indeholder konkrete initiativer, som skal iværksættes af både medlemsstaterne og Kommissionen med henblik på en mere effektiv anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse7. Spørgsmålet om gensidig anerkendelse skal følges nøje og vil være emne for kommende halvårlige rapporter. Som supplement til denne analyse vil der nedenfor kort blive gjort rede for virkningen af den nye metode i forbindelse med harmonisering af de tekniske bestemmelser, der gælder for produkter. 7 Den 28. 10. 1999 bifaldt Rådet disse initiativer og vedtog en resolution om gensidig anerkendelse. 16 Handel, som er omfattet af den nye metode inden for EU, har været jævnt stigende og udgør nu ca. 31% af den samlede handel med industrivarer. Dette tyder på, at den nye metode har været med til at åbne handlen inden for EU. Der findes tyve direktiver, hvori den nye metode indgår, selv om to dækker over 80% af den handel, som er omfattet af den nye metode, hvoraf det ene omfatter elektromagnetisk kompatibilitet og det andet maskiners sikkerhed. Det første direktiv får stadig større betydning, når man ser på andelen af produkter efter den nye metode, som er dækket heraf (se figur 6 og 7). inden for EU Figur 8 viser udviklingen i eksporten af elektromagnetiske produkter sammenlignet med udviklingen i den samlede eksport af industrivarer inden for EU. Uviklingen er sat til 100 i 1991, eftersom direktivet trådte i kraft den 1. januar 1992. Hvis direktivet har medvirket til at fremme den grænseoverskridende handel med produkter, der indeholder elektromagnetiske komponenter, vil handlen hermed nødvendigvis være øget efterfølgende. Det første år, direktivet var i kraft, så det ikke ud til at have nogen synderlig indvirkning på handlen inden for EU med disse produkter. Efter 1993, da der forelå standarder, og direktivets bestemmelser reelt blev håndhævet, begyndte den EU-interne eksport af produkter omfattet af direktivet imidlertid at vokse og hurtigere end den EU-interne eksport af industriprodukter som helhed. Dermed ser det ud til at direktivet er med til at øge den grænseoverskridende handel med disse produkter. Konjunkturbestemte faktorer, som har indflydelse på sektoren, kan ikke forklare dette opsving i handlen inden for EU, eftersom investeringerne, som giver et godt fingerpeg om efterspørgslen inden for EU efter mange af de produkter, der er omfattet af direktivet, ikke viste større ændringer omkring 1993. Det fremgår således, at den nye fremgangsmåde ser ud til at være et effektivt middel til at inden for EU. En effektiv nedbryde grænseoverskridende tekniske handelshindringer gennemførelse af dette instrument kræver imidlertid, at tre forskellige faktorer er til stede samtidigt: direktiver, standarder og effektiv håndhævelse. Kommissionen og medlemsstaterne bør overveje at udvide anvendelsen af den nye metode til at omfatte nye sektorer. I de tilfælde, hvor den allerede anvendes, er etableringen af standarder og effektiv gennemførelse af direktiverne af stor betydning. B. FORBEDRING AF MARKEDERNES VIRKEMÅDE 1. Statsstøtte Statsstøtten i medlemsstaterne er generelt set stadig relativ høj, således at der opstår risiko for konkurrenceforvridning i det indre marked. I gennemsnit pr. år ydede EU15 over 95 mia. EUR i perioden 1995-97 (ca. 1,2% af BNP). Tendensen går i den rigtige retning, men der er fortsat grund til en vis bekymring. En opmuntrende tendens er nedgangen i statsstøtte målt i procent af BNP siden 1990, navnlig i de medlemsstater, hvor statsstøtten udgjorde over 1,5% af BNP i 1990. For nogle medlemsstaters vedkommende ser den faldende tendens imidlertid ud til at have stoppet i perioden 1993-1995 og 1995-1997 (se figur 9). statsstøttens Som Rådet konkluderede sammensætning, og ikke blot det samlede beløb, for at få klarhed over indvirkningen på konkurrencen i det indre marked. Statsstøtten kan det være hensigtsmæssigt at opdele i tre kategorier: er det nødvendigt analysere sidste år, at 17 (1) Regional statsstøtte, herunder også støtte ydet i henhold til artikel 87, stk. 3, litra a og c, som udgjorde 0,3% af BNP i 1995-1997 (se figur 12). Normalt ydes denne støtte hovedsagelig efter rimelighedsprincippet8. (2) Horisontal statsstøtte, ydes ikke til en specifik sektor men hovedsagelig til fremme af effektiviteten for at udligne markedssvigt (dvs. støtte til innovation, energibesparelse, SMV'er, miljø). Denne støtte udgjorde 0,1% af BNP i 1995-1997 (se figur 10). (3) Sektorbestemt statsstøtte, der ydes til fordel for traditionelle industrisektorer (kul, skibsværfter og stål) til investeringsformål, og giver derfor sandsynligvis anledning til den største konkurrenceforvridning. Den udgjorde ca. 0,16% af BNP. Hvis støtte til transporttjenester medregnes, udgjorde sektorstøtten 0,67% af BNP i perioden 1995- 1997 (se figur 11). Bortset fra Irland, hvor man kunne registre en stigning i støtten til stålsektoren og jernbanesektoren, har den sektorbestemte statsstøtte været faldende eller i det mindste konstant (i procent af BNP). Nogle lande (f. eks. Danmark) ser ud til i stedet for sektorbestemt støtte at yde horisontal støtte. Alligevel udgør den sektorbestemte statstøtte stadig en stor del af al støtte. Denne andel har været meget konstant i perioden mellem 1990 og 1997. Med andre ord selv om den samlede statsstøtte generelt har været faldende, har den del, som sandsynligvis har den største indvirkning på konkurrencen, været uændret (se figur 14). Ad hoc-statsstøtte kan være særligt konkurrenceforvridende, hvorfor den giver anledning til bekymring. Støtten er sektorbestemt og ikke omfattet af nogen godkendt ordning og ledsager som regel omstruktureringer, ligesom den ofte dækker kortsigtede behov. Selv om ad hoc- støtten generelt faldt fra 15,3% i perioden 1993-1995, udgjorde den stadig 13% af den samlede EU-støtte i perioden 1995-97, hvor der skete en væsentlig forøgelse af ad hoc-støtten i Spanien (se tabel 17 og 17a). Ad hoc- støtten til sektoren finansielle tjenesteydelser har konstant været i vækst siden 1993 og steg igen med godt 11% i 1997. Størstedelen af denne støtte blev ydet i Frankrig, men Irland, Italien og Portugal er også slået ind på denne kurs. Disse resultater påvirkes i høj grad af store sager, men kommende tendenser bør imidlertid overvåges nøje i betragtning af de fundamentale ændringer der for tiden sker inden for denne sektor. Den generelt faldende tendens i statsstøtten i øjeblikket bør fastholdes. Medlemsstaterne bør gøre en ekstra indsats for at undgå sektorspecifik støtte og især ad hoc-støtte. Kommissionen vil være særlig opmærksom på udviklingen i denne støtte. 2. Kontrakter med det offentlige i det Kontrakter med det offentlige vejer tungt indre marked både på grund af deres økonomiske betydning og som et middel for de nationale myndigheder til at opnå direkte tjenesteydelser og økonomisk indflydelse. Den offentlige sektors køb af (bygge)arbejder er vigtig for EU's økonomi (anslået til ca. 14% af BNI eller over 1 000 EUR mia. i 1998, hvilket svarer til over halvdelen af Tysklands BNP). Det er derfor af afgørende betydning for EU's økonomi, at de offentlige kontrakter er åbne for konkurrene i hele EU. Dette vil give skatteyderne fuld valuta for pengene, forbedre kvaliteten af den offentlige forsyningsvirksomhed og muliggøre en effektiv fordeling af ressourcerne. leverancer, 8 Principielt skulle regional statsstøtte være mere omfattede i lande med større indkomstforskelle. Som det fremgår af fig. 14b ser der imidlertid ikke ud til at være nogen direkte relation mellem den relative størrelse af den regionale statsstøtte og de regionale indkomstforskelle. 18 levrandører Markeder for offentlige kontrakter kan kun være effektive, hvis alle involverede parter relevante offentlige myndigheder) (indkøbere, markedsoplysninger. For tiden er Kommissionen sammen med medlemsstaterne ved at fastlægge foreløbig ni til måling af markedstendenser og den offentlige indkøbspolitiks indvirkning over en periode til opfyldelse af sine forpligtelser i henhold til meddelelsen om offentlige indkøb9. indikatorer gode, råder over og Disse indikatorer leverer årlige skøn over den samlede værdi af samtlige kontrakter med det offentlige, det beløb, der er omfattet af direktiverne om offentlige indkøb, og det samlede beløb, der reelt bekendtgøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende samt antallet af enheder, der offentliggør bekendtgørelser, antallet af offentliggjorte bekendtgørelser og antallet af kontrakter med det offentlige, der indgås på tværs af grænserne inden for EU. Andre indikatorer skal måle kvaliteten af de offentliggjorte bekendtgørelser og anvendes til sammenligning af priser, som den offentlige sektor har betalt for samme eller lignende tjenesteydelser i hele EU. Værdien af disse indikatorer til måling af markedsåbenheden kan ses af de første skøn for perioden 1993-1998. Antallet af udbydende myndigheder i medlemsstaterne, der offentliggjorde udbud i 1998, var mere end seks gange så stort som i 1993. I 1992 blev der offentliggjort 30863 bekendtgørelser i EU, mens dette tal i 1998 var steget til 73688, som dækkede en langt større vifte af tjenesteydelser, leverancer og offentlige arbejder. Den samlede værdi af disse udbud er vanskelig at anslå. Hver tildelt kontrakt bør offentliggøres i en tilslagsmeddelelse. Da meget store enkeltkontrakter ofte kan beløbe sig til meget betydelige summer, kan relativt få manglende data få stor indflydelse på resultaterne. Med dette in mente, var den anslåede samlede værdi af de udbud, der blev offentliggjort i 1993, var 59 mia. EUR sammenlignet med 137 mia. EUR i 1998 (se figur 15 og tabel 18, 19, 20 og 21). Antallet af offentliggjorte bekendtgørelser vokser konstant, men offentliggørelsen af tilslagsmeddelelser og mængden og kvaliteten af de oplysninger, de indeholder, kan forbedres betydeligt. Dette vil øge markedsgennemsigtigheden og forbedre statistikkerne til observation af den globale udvikling i offentlige kontrakter. Det vil også være nødvendigt at fastslå, om øget gennemsigtighed vil resultere i bedre markedskonkurrence i forbindelse med offentlige kontrakter. Udvikling af prisindikatorer for offentlige kontrakter vil kunne yde et positivt bidrag hertil. Som nævnt i meddelelsen om offentlige indkøb10 vil Kommissionen inden længe fremlægge en række foranstaltninger til forenkling, præcisering og forbedring af ordningen vedrørende offentlige kontrakter. Den vil også udarbejde indikatorer til måling af markedstendenser og virkningen af det offentliges indkøbspolitik over en periode. Det eksisterende lovgrundlag skal gennemføres og håndhæves behørigt. 11 9 10 11 Kommissionens meddelelse af 11. 3. 98 [KOM(98)143 endelig udg. ]- Offentlige indkøb i den Europæiske Union. KOM(98)143 endelig udg. af 11. 03. 98 - Offentlige indkøb i den Europæiske Union. Pr. oktober 1999 var ingen af de elleve direktiver vedrørende offentlige kontakter gennemført korrekt i alle 15 medlemsstater. 19 3. Beskatning Kommissionen har fastlagt og foreslået en koordineret metode til bekæmpelse af skadelig skattekonkurrence og de ressourcefordelingen og skattesystemerne i de forskellige lande. Den 1. december 1997 godkendte Rådet denne metode, foranstaltninger vedrørende selskabsbeskatning, beskatning af opsparing og problemerne omkring kildeskat på grænseoverskridende betalinger af renter og royalties mellem associerede selskaber. forvridninger, dette kan få som omfatter for I forbindelse med selskabsbeskatning har Kommissionen foreslået en "moralkodeks" for at undgå udhuling af beskatningsgrundlaget som følge af skadelig skattekonkurrence (overførsel af beskatningsgrundlag til andre lande). At undgå udhulingen af skattegrundlaget er forudsætningen på mellemlang sigt for at reducere skattebyrden på det produktive system. I forbindelse med beskatning af opsparing har Kommissionen foreslået et direktiv, som skal reducere de økonomiske forvridninger i det indre marked som følge af manglende effektiv beskatning af grænseoverskridende rentebetalinger i EU. Forslaget er bygger på den såkaldte "sameksistensmodel", som giver de enkelte medlemsstater mulighed for at vælge mellem at opkræve en kildeskat på 20% eller videregive oplysningerne til andre medlemsstater om rentebetalinger til valutaudlændinge. Dette forslag berører ikke nugældende skatteordninger for valutaindlændinge. Forslaget om et fælles skattesystem for renter og royalties følger neutralitetsprincippet for beskatning af kapital, der allerede tidligere har været anvendt ved moder- og datterselskaber. I alle disse tilfælde kan beskatning ved kilden betyde unødvendige finansielle omkostninger for selskaber og endog i nogle tilfælde dobbeltbeskatning. Som led i analysen af selskabsbeskatningen og i betragtning af behovet for at bekæmpe skadelig skattekonkurrence har Rådet anmodet Kommissionen om at foretage en undersøgelse af selskabsbeskatningen, som skal fremlægges omkring midten af 2000. Undersøgelsen skal afdække, hvilke niveauforskelle der reelt er i medlemsstaternes selskabsbeskatning, samt hvilke skattebestemmelser der kan hæmme de økonomiske aktiviteter på tværs af grænserne. På basis heraf skal der foretages en vurdering af virkningerne for de økonomiske aktiviteters og investeringernes geografiske lokalisering. Undersøgelsesresultaterne skulle gøre det lettere at vurdere skattegrundlagets indvirkning på selskabsskattens reelle niveau og fastlægge de skatteforanstaltninger, som vil kunne bidrage til integrationen på det indre marked og dermed til EU-virksomhedernes konkurrenceevne. Administrativt samarbejde spiller en vigtig rolle i skattesystemer, der er baseret på ikke- forskelsbehandling og lagt an på det indre marked. Kommissionens seneste forslag om gensidig bistand ved inddrivelse af skatter, herunder også direkte skatter, har primært til formål at beskytte medlemsstaternes og EU’s finansielle interesser, der i stigende grad trues af svig. Desuden har Kommissionen indledt en omfattende revision af kontrolsystemet for moms og det administrative samarbejde, og resultaterne heraf vil der blive gjort rede for i den tredje rapport om artikel 14 (forordning 218/1992). Dette er vigtigt af hensyn til konkurrenceevnen og den skattemæssige neutralitet lovlige handelssamkvem. indre marked og for at beskytte det i det Det er vigtigt at prioritere styrkelsen af koordineringen af skattepolitikker og administrativt fremme skatteordninger, som er gunstige for samarbejde på skatteområdet. Dette vil 20 beskæftigelsen, og som samtidig sikrer skatteindtægtene og den optimale effektivitet i det indre marked. Erhvervssbeskatningen spiller her en central rolle. Medlemsstaterne bør lægge størst mulig vægt på at samarbejde om løsninger på dette område. IV. FREMME AF EN ØKONOMISK REFORM I DET INDRE MARKED FOR TJENESTEYDELSER Tjenesteydelser udgør en stigende andel af EU’s BNP og beskæftiger dobbelt så mange mennesker som industrien og landbruget tilsammen. Inden for det seneste årti har denne sektors vækst og jobskabelse i næsten alle medlemsstater overgået de øvrige sektorer, således at andelen af tjenesteydelser i den samlede økonomi er vokset i hele EU. Dog ligger beskæftigelsen i denne sektor i EU under niveauet i USA. Udviklingen inden for visse centrale sektorer som handelserhvervene og finansielle tjenesteydelser er af stor betydning for EU’s økonomi, og det kræver særlig overvågning af disse markeder12. De vigtigste målsætninger integrere og åbne for denne sektor er vedvarende bestræbelser markederne for tjenesteydelser og forbedre lovgivningen for visse tjenesteydelser. for at A. ÅBNING OG INTEGRATION AF MARKEDER FOR TJENESTEYDELSER 1. Offentlig forsyningsvirksomhed Udviklingen hen imod øget konkurrence omkring disse fundamentale tjenesteydelser giver fortsat betydelige økonomiske og sociale fordele. Med ikrafttrædelsen af direktiv 96/92 den 19. februar blev 1999 et vigtigt år for liberalisering af medlemsstaternes elektricitetsmarkeder. Kun Frankrig og Luxembourg kunne ikke overholde fristen13. Endvidere har de fleste medlemsstater valgt de alternative muligheder i direktivet, der fører til de mest gennemsigtige og åbne markedsstrukturer. Medlemsstaterne har fastsat ambitiøse markedsliberaliseringsmål, for så vidt angår markedsandele og segmenter, der er åbnes for konkurrence. Det endelige mål for EU’s energimarkeder er imidlertid ikke blot liberalisering, men oprettelsen af et fælles europæisk energimarked, selv om dette medfører yderligere problemer. De økonomiske fordele ved liberaliseringen har virksomhederne og husholdningerne allerede kunnet mærke i nogle lande. For eksempel i Tyskland, Portugal, Frankrig, Belgien og Spanien er elekticitetspriserne (ekskl. afgifter) for private og industrien faldet i forventning om øget konkurrence inden for denne sektor (se tabel 22a og b og bilag C). Inden for telekommunikation har virksomheder og private været begunstiget af den generelle liberalisering siden 1. januar 1998. De etablerede operatører er begyndt at tabe terræn til nye deltagere på grund af den øgede konkurrence. Dette har medført lavere priser for forbrugerne (virksomhedernes udgifter er faldet med op til 25% og privates udgifter med op til 40% i perioden 1997-1999). Afgifter for samtrafik og faste kredsløb falder også, selv om deres absolutte niveau stadig er for højt sammenlignet med internationale priser. På trods af fremgangen peges der på visse problemer i den femte rapport om gennemførelsen af EU's lovpakke for telesektoren [KOM(1999)537]. Blandt de vigtigste kan nævnes de nationale regeludstedende myndigheders varierende effektivitet, minimal harmonisering af EU’s ordninger for tilladelser og samtrafik, ringe konkurrence på de lokale markeder og mulige 12 13 Uheldigvis er det vanskeligt at foretage analyser heraf på grund af manglende statistiske oplysninger. Denne mangel på data bør afhjælpes. Irland har 1 år ekstra og Grækenland 2 år. 21 hindringer omkostningsberegning og finansiering af forsyningspligtydelser (se tabel 23a og b). som følge indførelsen adgang, opstår der for af af reglerne for De hidtidige resultater af liberaliseringen af luftfart er positive. Adgangen til markedet er af tilfredsstillende, og der er nu flere store konkurrenter på markedet. Antallet luftfartsselskaber er steget fra 132 i 1993 til 164 i 1998, de etablerede nationale selskabers markedsandel har været jævnt faldende, og antallet af ruter med mere end to selskaber er blevet tredoblet siden 1992 (se tabel 24a og b). Liberaliseringen har givet forbrugerne fordele i form af bedre service til lavere priser. Udviklingen i billetpriserne er imidlertid ikke helt tilfredsstillende. Tilbudspriser på billetter er blevet mere almindelige, men den mere konkurrenceprægede markedsstruktur har ikke altid medført en væsentlig prisnedsættelse for fuldt fleksible billetter. Kommissionens meddelelse om den europæiske luftfartsindustri [KOM(1999)182 endelig udg. ] viser, at der stadig er store forskelle i billetpriser pr. km. i Europa, og der gives udtryk for betænkelighed ved priserne på visse ruter. Kommissionen har foranstaltet en særlig overvågningsprocedure for at følge prisudviklingen. Manglen på og de store omkostninger i forbindelse med lufthavnsinfrastrukturer samt lufttrafiktætheden er de alvorligste hindringer for yderligere udvikling af konkurrencen, hvilket har en negativ indvirkning på flyindustrien som helhed. Små og mellemstore flyselskaber kan ikke forbedre deres markedspositioner hurtigere på grund af disse flaskehalse. På trods af Rådets direktiv 96/67/EØF gør medlemsstaternes forskellige regler angående pladstildeling og områder som ground handling det også vanskeligt at skabe fri konkurrence. Endelig er det nødvendigt at inkorporere en ekstern dimension i det fælles lufttrafikmarked for at fjerne forvridningen af det indre marked som følge af open skies-aftaler. En åbning a postsektoren har været vanskelig. Rådet har vedtaget direktiv 97/67/EF, som indeholder regler for fastsættelse af takster, levering af forsyningspligtydelser og regnskabers gennemskuelighed. Ved udgangen af oktober 1999 havde otte lande, Belgien, Danmark, Grækenland, Finland, Frankrig, Italien, Sverige og Det Forenede Kongerige gennemført EU- direktivet i fuldt omfang. Direktivet er delvist gennemført i Tyskland, Østrig, Nederlandene, Portugal og Spanien. Kommissionen overvejer for øjeblikket, hvordan den skal reagere herpå (se tabel 25). Disse processer har flere fælles træk: – For det første kræver fjernelse af traditionelle strukturer for levering af tjenesteydelser ofte oprettelse af nye markeder, der ikke er behov for i omgivelser med vertikalt integrerede monopoler. Dette er ofte vanskeligt af tekniske grunde (f. eks. produktion af elektricitet), anvendelse af fælles netværk til (f. eks. electricitets- og (f. eks. telekommunikationsnet, lufthavne). Det kræver udvikling af nye markedsstrukturer for at skabe forbindelse mellem leverandører og forbrugere og organisere markederne på den mest effektive måde. tildeling af knappe ressourcer levering af tjenesteydelser flytrafikkontrol) eller – Et andet fælles træk er forekomsten af flaskehalse i processerne (eksempler herpå er aftaler om netværksadgang inden for telekommunikation, flytrafikkontrol og pladstildeling i lufthavne). Ofte er årsagen til disse problemer de dominerende etablerede selskaber, som kontrollerer strategiske områder. – For det tredje er forsyningspligten en væsentlig forudsætning for at opnå en socialt etablere som kan sikre konkurrencen og tilgodese interessenternes forsvarlig markedseffektivitet. Det kan undertiden være vanskeligt finansieringsordninger, interesser, men der bør kunne findes socialt forsvarlige løsninger. at 22 for især electricitetssektoren. Medlemsstaterne bør vedtage og i fuldt omfang gennemføre EU's lovgivning inden for de fire af inden sektorer, men konkurrencereglerne og om nødvendigt udvidelse af sikre effektiv konkurrence inden for markeder, der netop har åbnet for fri konkurrence. Dette er vigtigt, når flaskehalse eller forsyningspligtydelser placerer etablerede virksomheder i en gunstig konkurrencesituation. Der vil blive udtænkt specifikke løsninger på specielle problemer som overvågning for telekommunikation. Streng lovgivningen vil flytransporttakster netværksadgang håndhævelse takster inden eller for af 2. Finansielle tjenesteydelser Markedet for finansielle tjenesteydelser i EU er inde i en rivende og fundamental udvikling. Bankerne er inde i en harmoniserings- og strukturel konsolideringsproces, som langt fra er tilendebragt. Den skærpede konkurrence, der er fremkaldt af den teknologiske udvikling, nye regler, tendensen til at springe mellemleddet over og et nyere fænomen, den fælles valuta, påvirker hele det europæiske banksystems finansielle struktur og virksomhed. Den øgede indsnævret konkurrence om opsparingsmidler på indlåns- og udlånsmarkederne har fortjenstemarginen inden for traditionel detailbankvirksomhed. Imidlertid er indtjening, som ikke stammer fra renteindkomst vokset betydeligt. Den øgede konkurrence fra euro- værdipapirmarkederne vil eventuelt reducere omfanget af transaktioner med erhvervskunder (se bilag D). EU-bankernes indtjening kan slet ikke sammenlignes med bankerne i USA, hvor lovreformer i anden halvdel af 1990’erne satte skub i konkurrencen og omstruktureringerne inden for denne sektor (se tabel 27). Nye muligheder for at udnytte fordelene ved stordrift og udvidet produktsortiment har tvunget de europæiske banker til at slutte sig sammen, hvilket ikke nødvendigvis sker på bekostning af konkurrencen. Antallet af fusioner inden for banksektoren blev firedoblet fra midten til slutningen af 1990’erne. I første halvdel af 1999 tegnede de finansielle institutioner sig for 25% (målt i værdi) af samtlige fusioner og overtagelser. Sammenslutningerne og omstruktureringerne har primært fundet sted inden for de enkelte landes grænser. Grænseoverskridende sammenslutninger har hovedsagelig været regionale, især inden for Skandinavien, Den Iberiske Halvø og Benelux. Bankerne har i de fleste tilfælde søgt at opbygge store nationale koncerner for at kunne konkurrere på det europæiske marked (se tabel 28). Den teknologiske udvikling og produkternes relative enkelhed letter integrationen på de paneuropæiske detailbankmarkeder, men de høje gebyrer for grænseoverskridende transaktioner hæmmer processen. De store omkostninger, der er forbundet hermed, skyldes hovedsagelig de underudviklede betalingssystemer i Europa. Ændringer mellem bankerne og de enkelte bankers afdelinger er nødvendige, for at der kan etableres fuldt integrerede betalingssystemer for private og erhvervslivet. Den samordnede strategi omfattende ECSB, EU-institutionerne, medlemsstaterne og den private sektor, som Kommissionen efterlyser i sin handlingsplan for finansielle tjenesteydelser for 1999, haster mere end nogen sinde for at løse dette efterhånden gamle problem. Forsikringsmarkedet er karakteriseret af en langsom men gradvis integration og en udpræget tendens hen imod koncentration. inden for livsforsikringssektoren på grund af forskellige nationale skattesystemer. Af samme grund er det vanskeligt at skabe et i handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser en bedre koordinering af de regler, der gælder for tillægspensioner. Herudover slås der i handlingsplanen til lyd for fjernelse af unødvendige fælles marked for pensionskasser. Derfor efterlyses der Integrationen sker langsomt relativt 23 nationale restriktioner integrationen på EU’s finansielle markeder. for pensionskassernes investeringer for derved at fremskynde Den øgede efterspørgsel efter andre finansielle aktiver end statsobligationer stimulerer markederne for selskabsværdipapirer, og der er mulighed for yderligere vækst på EU’s aktiemarkeder. EU’s aktiemarkeder udgjorde i 1998 ca. 25% af verdens samlede aktiemarked, hvilket er et pænt stykke under den nordamerikanske aktiehandel. Hurtig gennemførelse af hele handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser er påkrævet, især på følgende områder: – indførelse af massebetalingssystemer er vigtig for at lette integrationen of paneuropæiske detailbankmarkeder – kontrol og tilsyn med banker bør styrkes ved at oprette fælles standarder for regnskabsaflæggelse og rapportering i hele EU – gennemgang af nationale kodeks eller virksomhedsledelsesprincipper som omtalt i handlingsplanen skulle også kunne give anvisninger på nye initiativer – det er nødvendigt at gennemgå de eksisterende ordninger for at kunne afpasse overvågningsstrukturerne efter de nye markedsforhold inden for finansielle tjenesteydelser forslag til direktiv om pensionskasser – Kommissionen har til hensigt at fremsætte et omkring midten af 2000 – endelig vil harmoniserede regler, som foreslået i handlingsplanen lette integrationen på EU's børsmarkeder. B. FORBEDRING AF REGLERNE FOR TJENESTEYDELSER 1. E-handel for non-tradables og for E-handel har potentiale til på EU-plan at skabe markeder virksomheder, som tidligere var bundet til lokale markeder, hvis de rette betingelser er til stede. Levering af højtforædlede produkter, der udbydes via nettet med de fordele, det giver i form af hastighed og kvalitet sammenlignet med de traditionelle formidlingskanaler, kan forventes at yde et vigtigt bidrag til væksten i online-handlen med tjenesteydelser. Udviklingen i e-handlen afhænger i høj grad af konkurrencen inden for informationsteknologi og telekommunikation. Selv om liberaliseringen inden for telekommunikationssektoren har sænket taksterne, er abonnementsafgifterne stadig reltivt høje i nogle EU-lande. Hvad leveringssystemer angår, varierer udbredelsen af informations- og kommunikationsteknologi i virksomhederne mellem de enkelte lande, og er især begrænset i SMV'er. Dette kombineret med det beskedne kendskab til informations- og kommunikationsteknologi kan i sidste ende blive den faktor, som begrænser væksten i e-handlen inden for EU. [KOM(97)157 endelig udg. ] understreges I meddelelsen fra 1997 om e-handel nødvendigheden af klare, pålidelige, sammenhængende regler til fremme af e-handlen, som samtidig tilgodeser de målsætninger, som er i offentlighedens interesse, navnlig forbrugernes. Forbrugernes tillid til det nye medie vil være bestemmende for væksten i e-handlen. Endvidere er fyldestgørende og effektive regler om intellektuel ejendomsret nødvendige for at beskytte og fremme kreativiteten. I november 1998 vedtog Kommissionen et direktiv [KOM(98)586 endelig udg. ] om visse retlige aspekter af elektronisk handel i det indre marked, hvorom Rådet nåede til enighed om en fælles holdning i december 1999. I direktivet præciseres anvendelsen af fundamentale indre marked (princippet om oprindelsesland og gensidig principper vedrørende det 24 anerkendelse) til sikring af fri bevægelighed for informationssamfundets tjenesteydelser. Principperne i direktivet gælder for finansielle tjenesteydelser og kapitalmarkeder med forbehold af de meget begrænsede undtagelser til beskyttelse af forbrugerne samt for investorer14. grænseoverskridende Et sammenhængende regelsæt og effektiv grænseoverskridende retlig bilæggelse af tvister bør suppleres med på udenretslig gennemskuelige og anerkendte adfærdskodeks (som forbrugerne har relativt lettere adgang til). Forbrugerne skal kunne afvikle problemer med online-leverandører uden større omkostninger og formaliteter. Et anerkendt og pålideligt kontrolsystem, som omfatter "kvalitetsmærker", effektive og ikke særligt kostbare udenretslige foranstaltninger vil medvirke til at øge forbrugernes tillid. Det er ikke Kommissionens opgave at etablere eller støtte foranstaltninger, administrere forbrugerorganisationer, der udvikler sådanne. bilæggelse eventuelt sådanne baseret tvister kunne men den af Der er allerede opnået gode resultater med indførelsen af omfattende regler for e-handel i det indre marked. Der er således allerede vedtaget direktiver om gennemsigtighed, tjenester med adgangsstyring og digitale signaturer. for regler fri bevægelighed for informationssamfundets Indførelse af omfattende tjenesteydelser kræver effektiv anvendelse af allerede vedtagne direktiver. Endvidere er det nødvendigt at vedtage direktivet om visse retlige aspekter af elektronisk handel og direktivet om elektroniske penge for at komplettere regelgrundlaget. Hertil kommer, at Rådet skulle nå til enighed om en fælles holdning til intellektuel ejendomsret og fjernsalg (herunder også databeskyttelse inden for finansielle tjenesteydelser). Der er behov for en integreret politik, der kombinerer lovbestemmelser og brancheregler med regler for forbrugerbeskyttelse til styrkelse af forbrugernes tillid. Markedsforhold inden for andre sektorer, der har indflydelse på e-handel som f. eks. telekommunikation, skal overvåges. Endelig er der behov for en ny strategi vedrørende anvendelse af indirekte beskatning inden for elektronisk handel. 2. Handelserhvervene Det er vigtigt at forbedre effektiviteten inden for handelssektoren af hensyn til produktmarkederne. En mere effektiv og konkurrencedygtig handelssektor vil kunne bidrage til lavere priser og et større udvalg af varer og tjenesteydelser. I øjeblikket er sektoren præget af markante produktivitetsforskelle mellem de enkelte lande. Øget konkurrence og lovgivningsreformer vil kunne forbedre disse resultater. Restriktioner vedrørende etablering af store indkøbscentre og åbningstider er to væsentlige kategorier af bestemmelser, som indskrænker konkurrencen inden for denne sektor. Den seneste udvikling hen imod en større liberalisering af forretningernes åbningstider er blevet modvirket af en mere restriktiv politik, hvad angår udvidelse af store detailsalgssteder. (herunder planlægningsbegrænsninger omkring bymidten) kan have Planlægningsregler indflydelse på detailhandlens udfoldelsesmuligheder. De begrænser forbrugernes potentielle fordele ved store salgssteder og innovationens gavnlige virkninger, især udviklingen af morderne detailhandelsformer. I lande med restriktive bestemmelser åbnes generelt færre nye forretninger (f. eks. Italien). Uheldigvis ser der ud til at være en stigende tendens til at 14 Europa-Parlamentet har anerkendt det presserende behov for dette direktiv og gav det sin fulde støtte under førstebehandlingen. Et ændringsforslag hertil blev vedtaget i august 1999 (KOM(1999)427 endelig udg. ). Rådet (det indre marked) nåede den 7. december 1999 til politisk enighed om en fælles holdning til dette direktiv. 25 stramme planlægningsreglerne for detailsektoren i traditionelt mere liberale lande. Som følge heraf åbnes der færre nye forretninger i lande som Tyskland og Det Forenede Kongerige (se tabel 30). En begrænsning af åbningstiderne begrænser også forbrugernes valgmuligheder, men beskytter små butikker, hvor ejeren finder det vanskeligere at udvide åbningstiden (se tabel 29). Alligevel går tendensen i retning af mere smidige åbningstidsregler, eftersom korte åbningstider i stigende grad anses for at skade forbrugerne og stride med den mere generelle tendens hen imod fleksible arbejdstidsordninger. Restriktionerne vedrørende åbningstider er tilsyneladende blevet lempet i Nordeuropa, især i lande som Danmark, Østrig, Nederlandene og Tyskland. I stigende omfang deltager regionale eller lokale myndigheder i forhandlingerne om ændring af reglerne om forretningernes åbningstider. De nationale myndigheder bør fjerne de restriktioner, der bremser reformerne inden for handelssektoren. Vedtagelsen og gennemførelsen af den nye forordning om anvendelse af artikel 81, stk. 3, på vertikale aftaler mellem producenter og detailhandlere skulle få en gunstig indvirkning på handlen. V. KONKLUSIONER 1. EU BØR BENYTTE SIG AF DET AKTUELLE GUNSTIGE ØKONOMISKE KLIMA OG FORBEDRE KONKURRENCEEVNEN GENNEM ØKONOMISKE REFORMER, DER KAN FORENES MED DEN ØKONOMISKE OG SOCIALE SAMHØRIGHED OG ANDRE SOCIALE MÅLSÆTNINGER EU vil kunne nyde godt af en langvarig økonomisk vækst, hvis der på grundlag af de fordele ØMU'en giver, gennemføres økonomiske reformer med henblik på at skabe mere innovative, dynamiske og effektive strukturer. Vore erfaringer fra etableringen af det indre marked viser, at forbedring af effektiviteten, økonomisk integration og markedskonkurrence er forenelig med den udviklingsproces hen imod økonomisk konvergens, som den sociale samhørighed kræver. Markederne for offentlig forsyningsvirksomhed kan åbnes effektivt for konkurrence og samtidig levere tjenesteydelser til offentligheden til rimelige priser, SMV'ernes og forbrugernes interesser og miljøet kan tilgodeses og ofte fremmes gennem reformer. Tidligere har EU haft held til at forene vækst og økonomiske reformer med vækst i produktionen, stigning i velstanden og forbedring af levestandarden, når forudsætningerne og viljen til forandring reelt var til stede. Dette er væsentligt for at vinde bred politisk støtte til økonomiske reformer. Udfordringen for EU består nu i at forene de nødvendige økonomiske reformer til forbedring af konkurrenceevnen med bevarelsen af et højt beskæftigelsesniveau og styrkelsen af den sociale samhørighed. For at dette skal kunne lykkes, er det nødvendigt at træffe passende foranstaltninger. EU og medlemsstaterne vil få mulighed for at drøfte disse spørgsmål på det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. -24. marts 2000. 2. EU OG MEDLEMSSTATERNE MULIGE BØR KONKURRENCEBETINGELSER OG RETSREGLER OG INDDRAGE DE INVOLVEREDE PARTER MED HENBLIK PÅ AT FINDE EFFEKTIVE LØSNINGER TIL FREMME AF INTEGRATIONEN SKABE BEDST DE Effektive markeder kræver et pålideligt og gennemskueligt retsgrundlag. Markederne benytter dog også uskrevne ordninger og praksisserfor at mindske handelsomkostningerne mellem leverandører og kunder. Det er markedernes reelle "økonomiske infrastrukturer" og er af stor betydning, hvis markederne skal være effektive økonomiske instrumenter. I nogle tilfælde kræver oprettelsen af et fælles marked revision af eksisterende markedsordninger for at 26 fastslå, om de afpasset efter de nye geografiske dimensioner. Dette gælder nye afregnings- og betalingssystemer for finansielle tjenesteydelser og oprettelsen af et fælles energimarked i EU. I andre tilfælde, især inden for elektronisk handdel, er der behov for nye ordninger for at skabe et nyt marked. I alle disse tilfælde er der behov for lovgivning, men yderligere ændringer er vigtige for at tilpasse markedernes økonomiske infrastrukturer til de nye forhold i det indre marked. Disse ændringer kan kun gennemføres af industrien eller de lokale myndigheder, og den private sektors initiativer bør spille en afgørende rolle ved udviklingen af nye og mere effektive markedsstrukturer på EU-plan. Økonomiske reformer skal komme fra samfundets græsrødder. Offentlige myndigheder har dog også en vigtig rolle at spille inden for tre områder: i. ii. første som tidligere erfaringer har vist For det som telekommunikation eller tekniske standarder, har EU den fordel, at det ved at inddrage de involverede parter med henblik på at drøfte og finde effektive løsninger til fremme af integrationen kommer til at fungere som en katalysator for ændringer. Det aktuelle Firenze-initiativ, som går ud på at udforme tekniske løsninger til integration af elektricitetsmarkedet med så lidt indgriben fra den offentlige sektor som muligt, er et eksempel på bedst praksis i denne sammenhæng. inden for områder For det andet skal både medlemsstaternes og EU's myndigheder revidere nugældende regler, hvis det viser sig, at reguleringen er så omfattende og omkostningerne så store, det går ud over markedseffektiviteten. De offentlige myndigheder skal bestræbe sig på, at lovgivningen for forbrugere, producenter og samfundet i almindelighed er enkel men af høj kvalitet. iii. De offentlige myndigheder markedskræfterne strukturændringer omsættes til fordele for forbrugerne og forbedret konkurrenceevne. effektive markeder, kan medvirke til at skal sikre et højt konkurrenceniveau, skabe således at hvor 3. EU OG MEDLEMSSTATERNE BØR IVÆRKSÆTTE POLITIKKER VEDRØRENDE DET INDRE MARKED OG NATIONALE MIKROØKONOMISKE POLITIKKER TIL FREMME AF ØKONOMISKE REFORMER OG KONKURRENCEEVNEN To kategorier af instrumenter vil være nødvendige for at gennemføre de nødvendige strukturreformer i fuld overensstemmelse med nærhedsprincippet: • Medlemsstaterne bør løsning af deres finde egnede mikroøkonomiske politikker specifikke strukturelle og økonomiske problemer på produkt-, kapital- og andre markeder. Ligesom EU har været i stand til at kombinere samhørighed med integration, bør medlemsstaterne bestræbe sig på at indlede reformer, som er forenelige med deres egne sociale værdier og økonomiske forhold. til • Økonomiske reformer kræver styrkelse af det indre marked som grundelement i EU’s mikroøkonomiske i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik bør suppleres med yderligere impulser til den økonomiske integration, som ØMU'en kræver. Indlemmelsen af mikroøkonomiske politikker. aspekter 4. EN GLOBAL MARKEDSÅBNING VIL FREMME LOVGIVNINGSREFORMEN De potentiele fordele ved EU's økonomiske reformer og lovgivningsreformer vil være betydelig større, hvis reformerne finder sted inden for rammerne af et åbent marked og en reform af lovgivningen, især inden for visse områder af servicesektoren. Inden for f. eks. lufttransport, e-handel eller finansielle tjenesteydelser kræver globaliseringen af konkurrencen en global harmonisering af lovgivningen. EU vil kunne udnytte det opsving, den har oplevet til at medvirke til efter den betydelige åbning for verdenshandlen og investeringerne, 27 åbningen af visse stærkt finansielle regulerede verdensmarkeder, tjenesteydelser. Lande, der ansøger om medlemsskab af Den Europæiske Union, må holde trit med de økonomiske reformer i EU og tilpasse deres markedsstrukturer hertil, således at deres økonomier kan udnytte alle fordelene ved udvidelsen. inden for f. eks. 28 BILAG Økonomisk reform: Rapport om Fællesskabets produkt- og kapitalmarkeder Fremlagt af Kommissionen i overensstemmelse med konklusionerne fra Det Europæiske Råds møde i Cardiff Statistiske bilag 29 VURDERING AF DEN OVERORDNEDE MARKEDSEFFEKTIVITET MARKEDSEFFEKTIVITET: INTEGRATION ER FORTSAT ALTAFGØRENDE FOR AT OPNÅ ØGET MARKEDSEFFEKTIVITET Økonomisk integration: Kapitalmarkedernes integration halter fortsat bagud i forhold til produktmarkedernes Produktmarkeder: handel og udenlandske investeringer Figur 1 – Udvikling af EU's BNP og eksport af industrivarer 220 200 180 160 140 120 100 Intra-EU12 Extra-EU12 BNP 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Kilde: COMEXT-databasen - Eurostat. Tabel 1 – Relativ betydning af handel med industrivarer og tjenester Handel med industrivarer inden for EU (eksport i % af BNP) Handel med industrivarer og tjenester i forhold til BNP (sektorbestemt værditilvækst i % af BNP) gns. 88-92 gns. 93-97 difference 1993 1997 Industrivarer Tjenester Industrivarer Tjenester EU 12 B-L D DK E EL F I IRL NL P UK 11,6% 39,0% 14,4% 14,7% 6,0% 3,2% 10,5% 9,0% 35,1% 29,5% 16,9% 8,1% 13,1% 41,2% 11,4% 16,1% 9,8% 4,3% 11,2% 10,8% 39,7% 30,5% 16,7% 10,4% 1,5% 2,1% -3,0% 1,3% 3,8% 1,1% 0,7% 1,7% 4,6% 1,0% -0,2% 2,3% 19,8 18,1 21,7 17,1 17,9 12,9 18,4 20,0 28,8 17,7 22,9 19,7 48,0 53,6 43,6 42,7 51,3 49,5 49,8 51,1 38,3 44,9 45,3 50,3 19,3 18,1 19,9 17,1 18,1 12,0 18,2 20,0 31,4 17,8 22,1 19,7 48,8 54,9 45,7 42,0 51,4 52,3 49,7 51,9 38,8 46,6 43,1 52,2 Kilde: COMEXT- og CRONOS-databaserne – Eurostat. 30 Tabel 2 – Udvikling i handelen med tjenester inden for EU i % af BNP (1992-1997) – Sammenlignet med industrivarer i 1997 1992 1993 1994 1995 1996 1997 16,3% 16,9% 16,1% 17,2% 18,2% 18,1% 18,4% 19,7% 16,6% 17,3% 18,3% 4,7% 4,6% 4,5% 4,7% 4,9% 5,0% : 5,7% : 6,7% : 5,2% : : 7,5% 9,0% 6,4% 7,4% 5,7% : : 8,0% 9,5% 6,1% 7,3% 5,7% : : 8,0% 8,4% 4,8% 8,1% 5,9% : : 8,5% 8,4% 4,7% 7,7% 5,8% : 8,6% 5,0% 7,5% 6,0% 15,1% 14,8% 14,7% 14,1% 14,3% 14,9% : : 10,5% 10,4% 10,8% 10,7% 9,7% : : : : 4,5% 4,7% 4,9% 5,2% 5,4% 5,0% A B-L D DK E EL F FIN I IRL NL P S UK Handel med industrivarer inden for EU i 1997 40,8 93,8 25,6 40,0 27,3 17,9 26,8 35,1 22,4 79,8 74,1 45,4 39,5 24,6 Kilde: COMEXT- og CRONOS-databaserne – Eurostat. Tabel 3 – EU's direkte investeringer i udlandet (mio. EUR) Direkte investeringer i udlandet fordelt efter bestemmelsesland De direkte investeringers relative betydning (DIU/BNP) gns. 1992-98 procentdel gns. 92-98 A B-L D DK E EL F FIN I IRL NL P S UK Kilde: Eurostat. 1443 9008 7274 1269 4230 492 7434 1749 4486 1551 10483 1049 4636 11450 2,2% 13,5% 10,9% 1,9% 6,4% 0,7% 11,2% 2,6% 6,7% 2,3% 15,8% 1,6% 7,0% 17,2% 31 0,8% 4,1% 0,4% 0,9% 0,9% 0,5% 0,6% 1,6% 0,5% 3,0% 3,4% 1,3% 2,4% 1,2% Tabel 4 – Fusioner og overtagelser Antal fusioner (sektorbestemt) Industri Servicesektor 1992 1995 1998* og overtagelser 57,6% 42,4% 100 54,4% 45,6% 114 47,4% 52,6% 256 Udvikling i værdi (EU, 1992=100) * første ni måneder. Kilde: M&A-databasen. Kapitalmarkeder Tabel 5 – Andel af de nationale investeringsporteføjler investeret værdipapirer i udenlandske D E 1 F I UK 1997 18,5 10,2 12,4 19,0 15,3 Gns. 1990-97 18,8 9,5 9,4 12,7 17,3 1 1996 og 1990-96 for Spanien. Kilde: OECD Financial Accounts Statistics. Tabel 6. a – Hjemlig forbrugspræference: væksten i det private forbrug i faste priser, 1961-1998 B D K D E L E F IR L I L N L A P F IN S U K U S E U -1 5 B 1 ,0 0 D K 0 ,1 0 1 ,0 0 D 0 ,5 4 0 ,3 4 1 ,0 0 E L 0 ,5 1 0 ,2 7 0 ,6 1 1 ,0 0 E F 0 ,6 5 0 ,2 5 0 ,5 6 0 ,4 7 1 ,0 0 0 ,6 3 0 ,3 7 0 ,5 6 0 ,6 3 0 ,8 0 1 ,0 0 IR L 0 ,3 2 0 ,1 5 0 ,1 3 0 ,2 0 0 ,2 0 0 ,1 1 1 ,0 0 I L 0 ,6 4 0 ,1 0 0 ,4 6 0 ,4 7 0 ,7 5 0 ,7 2 0 ,0 8 1 ,0 0 0 ,4 7 0 ,1 4 0 ,6 2 0 ,3 6 0 ,4 6 0 ,4 5 0 ,1 3 0 ,3 2 1 ,0 0 N L 0 ,6 0 0 ,4 5 0 ,7 4 0 ,6 4 0 ,7 0 0 ,6 7 0 ,3 0 0 ,5 4 0 ,4 8 1 ,0 0 A P 0 ,5 4 0 ,0 7 0 ,4 7 0 ,5 0 0 ,6 1 0 ,5 1 -0 ,0 7 0 ,4 3 0 ,3 2 0 ,4 1 1 ,0 0 0 ,5 1 -0 ,0 8 0 ,2 4 0 ,1 7 0 ,5 5 0 ,3 5 0 ,1 3 0 ,3 7 0 ,4 3 0 ,3 2 0 ,4 6 1 ,0 0 F IN 0 ,3 7 0 ,2 9 0 ,3 0 0 ,3 2 0 ,4 9 0 ,5 8 -0 ,0 2 0 ,4 7 0 ,3 8 0 ,3 2 0 ,2 2 0 ,0 8 1 ,0 0 S 0 ,5 1 0 ,4 2 0 ,4 5 0 ,3 3 0 ,7 3 0 ,6 3 0 ,1 1 0 ,6 1 0 ,5 3 0 ,5 9 0 ,2 9 0 ,4 1 0 ,6 3 1 ,0 0 U K U S 0 ,1 9 0 ,0 6 -0 ,0 4 0 ,1 0 0 ,2 1 0 ,2 3 0 ,3 5 0 ,1 5 0 ,1 5 0 ,0 1 0 ,0 6 0 ,0 6 0 ,4 1 0 ,2 1 1 ,0 0 0 ,2 8 0 ,5 0 0 ,2 8 0 ,4 0 0 ,3 1 0 ,4 3 0 ,3 9 0 ,1 0 0 ,0 3 0 ,4 0 0 ,2 1 -0 ,0 5 0 ,2 7 0 ,2 7 0 ,4 8 1 ,0 0 E U -1 5 0 ,7 6 0 ,3 5 0 ,7 5 0 ,6 7 0 ,8 7 0 ,8 8 0 ,2 5 0 ,8 1 0 ,5 8 0 ,7 7 0 ,5 7 0 ,4 3 0 ,6 0 0 ,7 3 0 ,3 6 0 ,4 4 1 ,0 0 Kilde: Ameco. 32 Tabel 6. b – Hjemlig forbrugspræference: sammenhæng med BNP-vækst, 1961-98 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK US EU-15 B 1,00 DK 0,51 1,00 D 0,70 0,59 1,00 EL 0,57 0,49 0,59 1,00 E F 0,73 0,43 0,56 0,58 1,00 0,86 0,53 0,68 0,65 0,82 1,00 IRL 0,01 -0,02 -0,02 0,05 0,01 -0,04 1,00 I L 0,74 0,39 0,52 0,46 0,69 0,77 -0,12 1,00 0,36 0,28 0,42 0,11 0,24 0,23 0,08 0,13 1,00 NL 0,76 0,57 0,72 0,54 0,56 0,72 0,12 0,55 0,38 1,00 A P 0,70 0,41 0,68 0,53 0,61 0,72 -0,08 0,59 0,27 0,64 1,00 0,72 0,35 0,57 0,47 0,59 0,74 0,01 0,66 0,23 0,59 0,64 1,00 FIN 0,53 0,34 0,27 0,41 0,48 0,54 0,14 0,41 0,21 0,33 0,42 0,36 1,00 S 0,67 0,47 0,43 0,50 0,61 0,66 0,04 0,59 0,07 0,58 0,42 0,36 0,71 1,00 UK US 0,32 0,50 0,32 0,38 0,34 0,39 0,10 0,30 0,44 0,38 0,25 0,49 0,40 0,39 1,00 0,29 0,51 0,44 0,38 0,35 0,41 0,03 0,32 0,28 0,43 0,13 0,36 0,20 0,21 0,59 1,00 EU-15 0,88 0,64 0,83 0,69 0,81 0,92 0,01 0,80 0,39 0,80 0,75 0,77 0,55 0,70 0,57 0,52 1,00 Kilde: Ameco. Tabel 7 – Samlet aktieemission (offentlige førstegangsemissioner og sekundært salg) (mio. EUR) 1997 3195,1 1484,7 7843,8 830,7 NA 1663,8 17829,0 877,7 5142,8 2269,5 538,2 16688,7 609,5 1832,5 19688,4 80494,3 A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK EU-15 1 EU-15 1998 644,6 2462,6 20816,4 2468,6 10095,8 2203,0 26610,1 3017,5 10218,1 1194,3 3332,7 35361,1 3109,0 798,1 15548,6 127784,6 137880,4 ændring i % -79,8 65,9 165,4 197,2 NA 32,4 49,3 243,8 98,7 -47,4 519,2 111,9 410,1 -56,4 -21,0 58,7 1 minus Spanien. Kilde: International Federation of European Stock Exchanges 33 Tabel 8 – Aktieindeks for paneuropæiske og nationale terminsmarkeder Dow Jones STOXX 50 og DAX Antal derivatkontrakter (Dagligt gennemsnit pr. kvartal) III. 1998 IV. 1998 I. 1999 II. 1999 Futures på DJ Stoxx 50 1 2229 4973 13685 18790 Futures på DAX 2 30917 26344 58304 47328 Optioner på DJ Stoxx 50 1 834 2113 3775 11117 Optioner på DAX 2 130927 122203 126189 117866 1) DJ Euro Stoxx 50 og DJ Stoxx 50. 2) Inklusive DAX odd lot. Kilde: Deutsche Börse Tabel 9 – Internationale aktieemissioner Internationale aktieemissioner (mia. EUR) EUR USD YEN I ALT 1997 192,8 454,2 114,2 886,8 1998 285,0 524,3 64,9 1014,7 19991 445,40 516,40 71,73 1033,50 1 Tre kvartaler af 1999. Kilde: Den Internationale Betalingsbanks kvartalsrapport, november 1999. 34 Det er nødvendigt at fremme innovation og kreativitet for at forbedre den økonomiske effektivitet Tabel 10 – EU-indikatorer for økonomisk effektivitet Bruttoudgifter til F&U (GERD) i % af BNP i 1997 A 1,52 B - D DK E EL F FIN I IRL 2,31 2,03 0,86 - 2,78 2,23 1,08 1,43 L - NL P S UK USA Japan OECD EU - 0,65 3,85 1,87 2,71 2,92 2,21 1,83 Årlig vækst i GERD i 1997 2,80 intet 2,9 4,20 2,80 intet 15 14,30 1 -1,05 7,60 11,20 intet 1 4,10 9,40 intet -0,80 5,60 3,90 4,50 2,40 % af GERD finansieret af industrien i 1997 Opfindsomhed (antal patenter pr. 10. 000 indbyggere) i 1996 Spredning (udenlandske/nationale patentansøgninger) i 1996 Innovationsintensitet: andel i % af de innovative virksomheders omsætning, der anvendes til innovation 1997-1998 49,30 - 61,6 50,20 44,7 - 62,90 - 44,30 69,60 - - 21,10 67,70 49,50 64,30 74,00 62,30 - 2,33 0,88 5,25 2,53 0,59 0,39 4,32 2,25 1,24 2,22 2,14 1,59 0,09 4,72 3,11 4,03 - 5,82 2,62 11,07 26,72 6,76 37,99 8,11 3,39 24,36 9,52 - 9,69 - 37,68 8,87 27,71 12,61 9,46 0,58 4,28 8,01 3,50 2,20 4,1 intet 1,80 intet 4,30 3,9 intet 3,30 intet 3,80 intet 7 3,20 intet intet intet 3,80 Betalingsbalance for teknologi: indtægter i % af GERD i 1997 5,97 87,48 16 23,96 Betalingsbalance for teknologi: betalinger i % af GERD i 1997 21,95 2 72,17 28,19 - - 17 20,47 23,40 - - 1,76 1 6,71 9,30 1 14,34 1 3,41 2 14,24 - - - - 18 97,60 33,20 4,61 2 18,86 15,89 5,62 3 96,50 92,37 0,71 15,72 4,44 2,96 Kilde : STI, OECD og Eurostat, Community Innovation survey, Statistics in Focus. 15 16 17 18 Tal for 1996. Tal for 1995. Tal for 1993. Tal for 1992. 35 MARKEDSEFFEKTIVITETEN: INTEGRATIONENS INDVIRKNING PÅ DEN SOCIALE SAMHØRIGHED OG FORBRUGERNE Økonomisk og social samhørighed Figur 2 – Specialisering i produktion og handel: 1988-1998 (de fem største sektorers andel) Produktion 1988 1998 Belgien Handel 1988 1998 Belgien UK Danmark 75 50 25 UK Sverige Finland Portugal Østrig Danmark Tyskland Sverige Grækenland Spanien Frankrig Finland Portugal Østrig 75 50 25 Tyskland Grækenland Spanien Frankrig Nederlandene Italien Irland Nederlandene Italien Irland Kilde: WIFO-beregninger baseret på SBS og COMEXT Figur 3 - Geografisk koncentration af produktion og eksport K e r n ela n d e c o n t ra la n d e I p e r ife rie n 1 9 8 8 1 9 9 8 k e r n e la n d e p e r ife r ie n k e r n e la n d e p e r ife r ie n D e l a f v æ rd itilv æ k s t D e l a f e k s p o rt H o jin d k o m s tla n d e c o n tr a la v in d k o m st la n d e 7 0 6 0 5 0 4 0 3 0 2 0 1 0 0 6 0 5 0 4 0 3 0 2 0 1 0 0 H ig h M id d le L o w H ig h M id d le L o w D e l af v æ rd itilv æ k s t D e l a f e k s p o rt Kilde: WIFO-beregninger baseret på SBS og COMEXT 36 Integrationens indvirkning på detailpriserne Tabel 11 – Tendens i prisspredning efter afgifter i 1985-1998 (standardspredning) KATEGORI 1985 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Privat konsum 21,9 18,8 18,8 15,9 16,4 18,1 16,0 14,8 14,7 Byggeri 19,2 22,1 20,7 21,4 22,0 22,5 21,8 23,3 23,9 Maskiner og udstyr 9,1 6,2 7,8 6,8 8,5 9,3 7,8 6,1 6,7 Kilde: 1985-1997 Eurostat; 1998-vurdering fra GD for Det Indre Marked. Tabel 12 (variationskoefficient) – Prisspredning i EU-15: Generelle kategorier, 1990-1998 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Privat konsum 0,21 0,19 0,18 0,16 0,16 0,18 0,16 0,15 0,15 Madvarer, drikkevarer, tobak 0,26 0,21 0,21 0,17 0,18 0,17 0,16 0,17 0,17 Beklædning og skotøj 0,16 0,12 0,12 0,14 0,11 0,14 0,13 0,08 0,08 Bruttohuslejer, brændstof og el 0,30 0,29 0,30 0,28 0,28 0,29 0,26 0,25 0,25 Husstandsudstyr og driftsomkostninger 0,16 0,17 0,13 0,11 0,12 0,14 0,10 0,08 0,08 Transport og kommunikation 0,17 0,16 0,15 0,14 0,18 0,17 0,16 0,15 0,15 Fritid, uddannelse og kultur 0,22 0,17 0,16 0,13 0,14 0,17 0,16 0,11 0,10 Byggeri 0,19 0,22 0,21 0,22 0,23 0,23 0,22 0,23 0,24 Maskiner og udstyr 0,06 0,06 0,08 0,07 0,08 0,09 0,08 0,06 0,07 Kilde: 1990-1997 Eurostat; 1998-vurdering fra GD for Det Indre Marked. 37 Tabel 13 – Prisspredning i EU-15: detaljeret sektorinddeling i 1990-1998 (variationskoefficient) 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Madvarer Brød og cerealier 0,31 0,26 0,25 0,20 0,22 0,20 0,18 0,17 0,16 Kød Fisk Mælk, ost og æg Olie og fedtstoffer 0,26 0,22 0,23 0,20 0,21 0,20 0,19 0,18 0,19 0,18 0,18 0,14 0,14 0,14 0,18 0,17 0,16 0,16 0,14 0,15 0,12 0,08 0,09 0,10 0,10 0,12 0,12 0,37 0,25 0,28 0,22 0,22 0,13 0,11 0,15 0,15 Frugt, grøntsager, kartofler 0,23 0,21 0,21 0,20 0,20 0,19 0,19 0,18 0,18 Andre madvarer 0,20 0,17 0,20 0,17 0,18 0,15 0,14 0,14 0,13 Drikkevarer Ikke-alkoholiske drikkevarer 0,36 0,33 0,25 0,19 0,21 0,24 0,25 0,36 0,35 Alkoholiske drikkevarer 0,59 0,44 0,40 0,31 0,34 0,36 0,37 0,29 0,29 Beklædning og skotøj Beklædning inklusive reparation 0,17 0,12 0,12 0,14 0,12 0,15 0,14 0,07 0,07 Skotøj inklusive reparation 0,19 0,18 0,17 0,20 0,13 0,15 0,12 0,12 0,12 Bruttohuslejer, brændstof og el Bruttohuslejer Brændstof og el 0,37 0,38 0,37 0,33 0,33 0,34 0,31 0,30 0,30 0,13 0,11 0,15 0,17 0,17 0,18 0,17 0,17 0,17 Husstandsudstyr og driftsomkostninger Møbler, gulvbeklædning og reparation 0,14 0,10 0,12 0,08 0,09 0,13 0,10 0,09 0,08 Husstandstekstiler og reparation 0,25 0,27 0,27 0,26 0,18 0,20 0,17 0,16 0,17 Husstandsudstyr og reparation 0,14 0,09 0,07 0,13 0,12 0,16 0,14 0,10 0,10 Andre husstandsvarer og -tjenester 0,27 0,24 0,21 0,15 0,17 0,17 0,16 0,15 0,15 Transport og kommunikation Individuelt transportudstyr 0,26 0,24 0,24 0,22 0,19 0,21 0,20 0,19 0,19 Driftsomkostninger til transport 0,21 0,21 0,18 0,16 0,16 0,18 0,17 0,16 0,16 Indkøb af transporttjenester 0,26 0,27 0,27 0,27 0,28 0,27 0,27 0,27 0,26 Kommunikation 0,35 0,34 0,30 0,31 0,30 0,18 0,19 0,18 0,18 Fritid og kultur Fritidsudstyr og reparation 0,18 0,13 0,09 0,10 0,12 0,14 0,13 0,10 0,10 Fritids- og kulturtjenester 0,28 0,25 0,23 0,21 0,20 0,20 0,18 0,13 0,13 Bøger, aviser og blade 0,27 0,22 0,17 0,14 0,15 0,18 0,18 0,18 0,17 Kilde: 1990-1997 Eurostat; 1998-vurdering fra GD for Det Indre Marked. 38 Tabel 14 – Anslået prisspredning før afgifter i EU-15, 1990-97 (variationskoefficient) Privat konsum Madvarer, drikkevarer, tobak Madvarer Drikkevarer Tobak Beklædning og skotøj Bruttohuslejer, brændstof og el Husstandsudstyr og driftsomkostninger Transport og kommunikation Kommunikation Fritid, uddannelse og kultur med indirekte afgifter uden indirekte afgifter 0,15 0,17 0,14 0,36 0,32 0,08 0,25 0,08 0,15 0,18 0,11 0,13 0,14 0,11 0,26 0,31 0,09 0,24 0,07 0,12 0,19 0,09 Kilde: Eurostat og GD for Økonomiske og Finansielle Anliggender. Tabel 15 – Prisspredning i 6 lande (Belgien, Danmark, Frankrig, Nederlandene, Tyskland, Østrig) med forholdsvis små bilaterale valutakursbevægelser (variationskoefficient) Privat konsum Madvarer, drikkevarer, tobak Madvarer Drikkevarer Tobak Beklædning og skotøj Bruttohuslejer, brændstof og el Husstandsudstyr og driftsomkostninger Transport og kommunikation Kommunikation Fritid, uddannelse og kultur Byggeri* Boligbyggeri* Erhvervsbyggeri* Anlægsarbejder* Maskiner og udstyr Transportudstyr Ikke-elektrisk udstyr Elektrisk udstyr 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 0,11 0,14 0,10 0,25 0,29 0,10 0,10 0,09 0,15 0,27 0,10 0,09 0,13 0,12 0,06 0,06 0,11 0,08 0,08 0,10 0,13 0,10 0,23 0,31 0,07 0,09 0,09 0,14 0,27 0,09 0,10 0,11 0,12 0,16 0,06 0,19 0,06 0,04 0,10 0,14 0,11 0,20 0,27 0,07 0,10 0,09 0,13 0,27 0,08 0,13 0,11 0,10 0,14 0,09 0,20 0,07 0,08 0,09 0,12 0,11 0,14 0,21 0,07 0,08 0,04 0,11 0,24 0,07 0,09 0,10 0,09 0,08 0,05 0,10 0,05 0,06 0,07 0,12 0,11 0,15 0,19 0,06 0,06 0,04 0,10 0,24 0,06 0,09 0,14 0,09 0,07 0,08 0,12 0,09 0,06 0,07 0,12 0,10 0,17 0,19 0,06 0,07 0,05 0,10 0,14 0,08 0,07 0,10 0,07 0,05 0,08 0,08 0,09 0,05 0,07 0,13 0,12 0,18 0,20 0,07 0,10 0,04 0,10 0,17 0,09 0,07 0,11 0,10 0,06 0,07 0,14 0,07 0,08 0,09 0,14 0,13 0,20 0,19 0,06 0,11 0,04 0,10 0,18 0,08 0,08 0,11 0,11 0,06 0,06 0,06 0,07 0,07 0,09 0,15 0,13 0,21 0,18 0,06 0,11 0,04 0,10 0,18 0,08 0,08 0,11 0,11 0,06 0,06 0,07 0,08 0,07 Kilde: 1990-1997 Eurostat; 1998-vurdring fra GD for Det Indre Marked. * Minus Frankrig på grund af brud i tidsrækkerne. 39 Observering af horisontale spørgsmål Tabel 16 - Summariske OECD-indikatorer for økonomisk regulering i 1998 Stats- kontrol Hindringer for iværksætter- initiativer Hindringer for handel og investering Summarisk indikator for regulering af produkt- markedet EU-LANDE 2,92 1,83 1,36 1,98 A B D DK E EL F FIN I IRL NL P S UK ANDRE OECD-LANDE Australien Canada Tjekkiet Ungarn Island Japan Korea Mexico New Zealand Norge Polen Schweiz Tyrkiet USA 2,6 3,4 1,7 3,1 3,4 4 3,6 3,3 4,4 1,3 3,2 3,5 2,8 0,7 2,90 2,3 1,5 4,7 3,7 1,5-5,0 2,6 2,9 1,4 2,2 4,4 4,0-5,7 3 2,3-3,6 0,9 1,8 2,6 2,3 1,4 1,5 1,6 2,7 2,2 2,3 1,4-2,0 1,6 1,0-1,6 2,1 0,6 1,81 1,6 1,0-1,6 0,7-2,9 0,4-2,6 1,4-4,1 2,2 1,3-3,5 0,9-3,1 1,3 1,0-1,6 0,3-3,1 2,4 1,5-3,6 1,6 1,2 1,4 1,2 1,3 1,3 1,7 1,2 1,3 1,2 1,1 1,2 2,3-2,5 1,5 1,1 2,33 1,7 2,7 2,5-4,7 0-2,2 1,9 3 1,9-4,1 3,6 1 2,1-3,4 1,8-4,0 1,8 2,4 1,2 1,8 2,4 1,7 1,9 2 2,4 2,4 2,2 2,5 1,3-1,4 2 2,3-2,9 2,1 0,8 2,38 1,9 1,8-2,0 2,6-4,2 1,2-2,8 1,6-3,5 2,6 2,0-3,6 2,1-2,8 1,5 2,5-3,2 2,0-4,3 2,4 2,1-3,1 1,2 Kilde: OECD - "Cross-Country Regulation Patterns and their Implications for Sectoral Performance: A Progress Report" - ECO/CPE/WP1(99)16) - 1. oktober 1999. 40 FORBEDRING AF ERHVERVSKLIMAET Iværksætterinitiativer og forenkling af lovgivningen Figur 4 – Tid, der går til registrering af en virksomhed r e g u i d e h g i r a V 30 25 20 15 10 5 0 UK DK L USA S IRL FI B P F A EL NL I D E Kilde: and comparison Logotech-undersøgelse administrative procedures required for the formation of SMEs" – 1997) og Europa- Kommissionen. ("International requirements formal the of Figur 5 - Samlede antal procedurer, som er nødvendige for at registrere en virksomhed 30 25 20 15 10 5 0 D an m ark Luxe m bourg U K U S A B elgien Finland S verige Irland N ederlandene Ø strig Tyskland P ortugal Frankrig S panien Italien Gr æ kenland Kilde: Logotech-undersøgelse ("International comparison of the formal requirements and administrative procedures required for the formation of SMEs" – 1997) og Europa- Kommissionen. 41 Resterende tekniske handelshindringer Figur 6 - Udvikling af handelen med industrivarer og den handel, der er omfattet af den nye metode i EU-12 260 240 220 200 180 160 140 120 100 Ny metode Industrivarer i alt 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Kilde: COMEXT Figur 7 - Andel af handelen med industrivarer i EU-12, der er omfattet af den nye metode, detaljeret harmonisering og princippet om gensidig anerkendelse NM Det Har GA 45,0% 40,0% 35,0% 30,0% 25,0% 20,0% 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Kilde: COMEXT 42 Figur 8 - Produkter, der er påvirket af direktivet om elektromagnetisk kompatibilitet, udvikling i handelen (1991=100) 200,0 150,0 100,0 50,0 intra-EU elmag intra-EU indus EU invest 1988 1989 1990 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Kilde: COMEXT FORBEDRING AF MARKEDERNES VIRKEMÅDE Statsstøtte Figur 9 - Samlet statsstøtte i % af BNP 3,00% 2,50% 2,00% 1,50% 1,00% 0,50% 0,00% Ø strig B elgien D an m ark Tyskland S panien Finland Frankrig Gr æ kenland Irland Luxe m bourg N ederlandene Italien P ortugal S verige U K 1990 1995 1996 1997 Kilde: Europa-Kommissionen, GD for Konkurrence 43 Figur 10 - Horisontal statsstøtte i % af BNP 0,6% 0,5% 0,4% 0,3% 0,2% 0,1% 0,0% Ø B D s tri g elg ie n a n m T y s S p a kl a n d ni e n a r k F i nl a F r a n G r æ n d k ri g k e nl a Irl a n d It ali e n L u x e N P e d e rl a o rt u g al S v U K e ri g e m b o u r g n d e n e n d 1990 1995 1996 1997 Kilde: Europa-Kommissionen, GD for Konkurrence Figur 11 - Sektorbestemt statsstøtte i % af BNP 1990 1995 1996 1997 2,0% 1,8% 1,6% 1,4% 1,2% 1,0% 0,8% 0,6% 0,4% 0,2% 0,0% Ø strig B elgien D an m ark Tyskland S panien Finland Frankrig Gr æ kenland Irland Italien Luxe m bourg N ederlandene P ortugal Sverige U K Kilde: Europa-Kommissionen, GD for Konkurrence 44 Figur 12 - Regional statsstøtte 1,2% 1,0% 0,8% 0,6% 0,4% 0,2% 0,0% Ø strig B elgien D an m ark Tyskland S panien Finland Gr æ kenland Frankrig Irland 1990 1995 1996 1997 Italien Luxe m bourg N ederlandene P ortugal Sverige U K Kilde: Europa-Kommissionen, GD for Konkurrence Figur 13 - Regional indkomstspredning i medlemsstaterne og anvendelse af regional statsstøtte - 1996 0 , 8 0 , 7 0 , 6 0 , 5 0 , 4 0 , 3 0 , 2 0 , 1 ) P N B f a % i ( e t t ø t s s t a t s l a n o g e R i 0 0 E L P F I N S U K N L E I D B F A 5 1 0 1 5 2 0 2 5 3 0 3 5 B N P p r. I n d b y g g e r - R e g io n a l s p r e d n i n g ( s t a n d a r d a f v i g e l s e ) Kilde: Eurostat og GD for Konkurrence Figur 14 - Samlet statsstøtte i EU fordelt efter formål (i % af det samlede beløb) 100% 50% 0% 1990 1995 1997 Sektor Horisontal Regional Kilde: Europa-Kommissionen, GD for Konkurrence. 45 Tabel 17 – Ad hoc-statsstøtte til handel med industrivarer, finansielle tjenester og lufttransport 1992 1993 1994 1995 1996 1997 Mio. EUR % af samlet støtte Mio. EUR % af samlet støtte Mio. EUR % af samlet støtte Mio. EUR % af samlet støtte Mio. EUR % af samlet støtte Mio. EUR % af samlet støtte 2422 6 5236 12 4353 11 3352 8 3663 10 3522 10 5161 13 8774 20 10918 26 6623 16 4796 13 3602 10 795 97 480 1920 2069 1924 2776 3082 974 805 Handel industrivarer med Treuhand- støtte* Finansielle tjenester Lufttransport I alt 7583 14902 17671 13968 11909 11011 * Tysk statsstøtte, der gives gennem Treuhandanstalt (THA) eller Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS). Kilde: Europa-Kommissionen, GD for Konkurrence. Tabel 17a - Ad hoc-statsstøtte og Treuhand-støtte til handel med industrivarer, finansielle tjenester og lufttransport i medlemsstaterne - årlige gennemsnit 1993- 1995 og 1995-1997 1993-1995 1995-1997 Mio. EUR i % Mio. EUR i % A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK EUR-12/15 - 30 9865 0 726 100 2538 - 1813 75 - 40 299 - - 15487 Kilde: Europa-Kommissionen, GD for Konkurrence. 48 3 5632 0 1391 0 3372 - 1614 37 - 37 261 - - 12396 0 0 45 0 11 0 27 - 13 0 - - 2 - - 100 - 64 0 5 1 16 - 12 0 - - 2 - - 100 46 FORBEDRING AF MARKEDERNES VIRKEMÅDE Kontrakter med det offentlige Figur 15 - EU-tendenser Kontrakter med det offentlige i alt 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Værdien af udbud offentliggjort i EF-Tidende 1 200 1 000 800 600 400 200 0 160,00 140,00 120,00 100,00 80,00 60,00 40,00 20,00 0,00 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Antal offentliggjorte udbud 80000,00 60000,00 40000,00 20000,00 0,00 1993 1994 1995 1996 1997 1998 Kilde: Europa-Kommissionen, DG for Det Indre Marked. DG MARKT 47 Tabel 18 - Kontrakter med det offentlige i alt (mia. EUR) A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK I alt 1993 1994 1995 1996 1997 26,33 15,55 269,81 16,86 55,42 9,95 124,40 9,91 103,51 4,80 1,71 31,37 9,22 25,19 178,19 882,00 28,26 16,49 280,67 18,02 53,55 9,98 124,34 11,32 99,73 5,38 1,67 32,38 9,35 30,46 203,62 925,00 28,70 16,41 293,81 19,65 53,74 11,87 125,10 12,79 92,55 5,71 1,80 33,87 10,14 30,81 205,71 943,00 29,33 15,84 294,06 21,31 52,78 12,60 124,03 13,33 103,71 6,02 1,87 34,47 11,53 35,95 214,35 971,00 30,30 17,29 281,53 22,18 53,29 13,47 123,17 14,66 107,51 7,01 1,84 34,76 13,45 36,60 241,08 998,00 1998 33,06 17,82 282,53 23,31 56,39 14,31 125,41 14,93 114,12 7,95 1,94 36,94 13,91 34,47 276,55 1054,00 Tabel 19 - Værdien af udbud offentliggjort i EF-Tidende (mia. EUR) A B D D K E E L F F IN I IR L L N L P S U K I a lt 1 9 9 3 1 9 9 4 1 9 9 5 1 9 9 6 1 9 9 7 1 9 9 8 0 ,0 5 1 ,5 0 9 ,2 9 2 ,2 8 4 ,3 7 2 ,7 4 8 ,3 0 0 ,0 2 7 ,4 3 0 ,6 8 0 ,1 2 2 ,2 7 1 ,2 5 0 ,2 1 1 8 ,4 3 5 9 ,0 0 0 ,5 8 1 ,7 1 1 3 ,7 6 3 ,1 4 4 ,3 8 4 ,4 5 8 ,9 6 0 ,7 8 9 ,2 6 0 ,6 4 0 ,0 9 2 ,8 7 1 ,1 4 3 ,3 8 2 5 ,9 4 8 1 ,0 0 1 ,4 9 2 ,1 0 1 7 ,1 0 3 ,6 7 5 ,2 7 4 ,1 8 1 1 ,1 8 1 ,2 9 1 0 ,3 1 0 ,7 8 0 ,1 1 3 ,1 5 1 ,8 1 4 ,4 2 2 8 ,2 3 9 5 ,0 0 2 ,5 0 2 ,3 7 1 9 ,0 8 3 ,1 3 6 ,7 9 4 ,7 8 1 4 ,5 0 1 ,5 5 1 1 ,6 6 1 ,2 1 0 ,1 6 3 ,4 0 2 ,2 7 4 ,7 6 3 0 ,0 3 1 0 8 ,0 0 2 ,4 0 3 ,3 8 2 0 ,3 8 3 ,2 9 7 ,2 5 5 ,8 3 1 8 ,0 0 1 ,4 7 1 3 ,9 5 1 ,6 5 0 ,2 1 3 ,7 4 2 ,0 6 5 ,0 2 3 8 ,2 8 1 2 7 ,0 0 2 ,7 7 4 ,4 3 2 1 ,5 4 3 ,5 2 7 ,8 5 6 ,3 9 2 3 ,5 4 1 ,6 9 1 3 ,9 2 1 ,5 0 0 ,3 5 3 ,6 9 2 ,1 6 5 ,2 6 3 8 ,2 7 1 3 7 ,0 0 Tabel 20 - Antal offentliggjorte udbud A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK I alt 1993 1994 1995 1996 1997 1998 60 553 7 360 859 1 538 922 5 773 16 4 855 278 86 627 474 122 7 340 30 863 590 711 10 554 1 180 1 863 1 128 7 106 468 6 647 379 72 986 667 1 664 9 692 43 707 1 378 856 12 543 1 566 3 093 1 225 9 329 751 7 533 505 86 1 115 926 2 273 10 622 53 801 2 231 1 109 14 038 1 298 4 134 1 352 12 008 851 7 933 652 107 1 281 1 138 2 327 10 568 61 027 2 187 1 594 15 190 1 294 3 980 1 534 14 985 822 8 445 750 141 1 406 1 167 2 372 11 377 67 244 2 488 2 187 15 939 1 334 4 156 1 680 19 691 894 8 068 792 199 1 379 1 291 2 529 11 061 73 688 Kilde: Europa-Kommissionen, GD for Det Indre Marked. 48 Tabel 21 - Antallet af enheder, der offentliggør bekendtgørelser A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK I alt 1993 1994 1995 1996 1997 1998 45 117 310 49 35 239 32 183 13 77 64 148 n/a n/a 802 2 115 196 429 2 423 214 264 1 537 114 937 25 331 166 171 129 612 1 640 9 189 215 623 2 727 338 393 1 988 109 1 177 32 465 286 170 254 665 1 607 11 049 236 551 2 972 338 487 2 657 113 1 229 34 478 373 203 236 596 1 702 12 203 404 470 2 995 381 547 3 017 123 1 193 38 509 314 223 274 542 1 720 12 750 419 527 3 114 396 715 3 186 130 1 276 40 573 413 236 270 606 1 694 13 595 Kilde: Europa-Kommissionen, GD for Det Indre Marked. 49 FREMME AF ØKONOMISKE REFORMER I DET INDRE MARKED FOR TJENESTEYDELSER – Åbning og integration af markeder for tjenesteydelser - Offentlige tjenesteydelser Tabel 22. a - Gennemførelse af direktiverne om harmonisering og forsyningspligtydelser inden for telekommunikation ONP-rammer Faste kredsløb Ny taletelefoni Tilladelser Samtrafik Nummerering Databeskyttelse Land 90/387/ EØF Ændret ved 97/51/EF 92/44/ EØF Ændret ved 97/51/EF A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK MG MG MG MG MG MG MG MG MG MG MG MG MG MG MG DG MG MG MG MG 1 MG MG MG MG DG MG 1 MG MG DG MG MG MG MG MG MG MG MG DG MG 1 MG MG DG MG MG MG 1 MG MG IG MG MG MG 1 MG MG MG MG 98/10/EF 97/13/EF 97/33/EF 98/61/EF til 97/66/EF Forsyningspligtydelser MG DG MG MG MG 1 MG MG 3 IG MG DG MG DG MG MG MG DG MG MG MG 1 MG MG DG MG MG MG MG MG MG ændring af 97/33/EF MG MG MG MG MG 1 DG DG DG MG MG MG MG MG 2 MG 1 MG MG MG 1 MG MG MG MG DG MG MG MG MG MG DG MG DG MG IG DG MG MG IG IG DG MG MG DG Ingen finansieringsordning Kongelig anordning, der skal vedtages ultimo 1999. Ingen finansieringsordning. Stor forbrugertilfredshed Ingen fælles finansieringsordning Finansieringsordninger oprettet i 1998 Ingen finansieringsordning Nyankomne på markedet skal bidrage til at finansiere forsyningspligtydelserne Ingen fælles finansieringsordning Årlig vurdering af behovet for at dele omkostningerne Endnu ingen finansieringsordning Ingen fælles finansieringsordning Ingen fælles finansieringsordning Mulighed for at dele omkostningerne til forsyningspligtydelser Ingen planer om fælles finansieringsordning 2 udbydere af forsyningspligtydelser. Intet behov for at dele omkostningerne. Tjeneste af høj kvalitet DG: Delvis gennemførelse; MG: Materiel gennemførelse; IG: Ikke gennemført 1 Den nyeste lovgivning er ved at blive gennemgået; 2 Anmodning om udsættelse af gennemførelsen; 3 Materiel gennemførelse af det tidligere direktiv om taletelefoni 95/62/EF. Kilde: Femte rapport om gennemførelsen af lovpakken for teleområdet. 50 Tabel 22. b – Telekommunikation: Markedsstruktur og -effektivitet Lokale opkald Langdistance opkald Internationale opkald Digitalt mobilmarked De etablerede selskabers anslåede markedsandel Første halvår 1999 90-95 (7) 95-100 (2)(3) 95-100 (5) 90-95 (3)(4) 95-100 (3) 100 (7) 95-100 (2)(6) 65-70 (3)(9) 100 (7) 100 (5) 100 (7) 95-100 (4)(7) 100 (7) 95-100 (3) 80-85 (3) A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK (1) Faktisk udbud Antal operatører(1) 1999 20 7 22 11 26 1 (10) 8 61 1 5 2 2 1 (10) 22 (8) 36 De etablerede selskabers anslåede markedsandel Første halvår 1999 90-95 95-100 (4)(2) 60-65 90-95 (4) 95-100 (4) 100 95-100 (4)(2) 65-70 (4)(9) 90-95 95-100 100 85-90 100 95-100 (4) 80-85 (4) Antal operatører (1) 1999 20 10 47 11 10 1 (10) 31 19 12 6 6 24 1 (10) 22 (8) 26 De etablerede selskabers anslåede markedsandel Første halvår 1999 90-95 90-95 (11)(2) 60-65 60-65 (11) 90-95 (11) 100 95-100 (11)(2) 85-90 (11)(9) 95-99 95-100 95-100 70-75 100 60-65 (11) 50-55 (11) Antal operatører(1) 1999 20 9 47 11 10 1 (10) 31 14 12 8 7 24 1 (10) 22 66 De førende operatørers markedsandel (anslået) 1998 69 72 46 53 65 57 51 NA 66 60 100 64 50 49 34 Antal operatører 1999 4 3 4 4 3 3 3 4 4 2 2 5 3 4 4 (6) Fra 31. december 1998 (2) Tal for markederne for lokale og langdistanceopkald samlet. Markedsandelen for lokale opkald er sandsynligvis højere (7) Detailindtægter pr. 30. 6. 1999 (3) Detailindtægter pr. 31. 12. 1998. (8) For Sverige anslås tallene for de operatører, som udbyder taletelefoni, ud fra det samlede antal aftaler omsammenkobling (der allerede er indgået eller forhandles) (4) Anslået (9) For Finland dækker tallene Sonera og Finnet-gruppens samlede markedsandel (5) Samtaleminutter pr. 30. 6. 1999 (10) Portugal og Grækenland har siden januar 2000 dispensation for liberalisering (11) 1998-tal Kilde: Europa-Kommissionen, fjerde og femte rapport omgennemførelsen af EU's lovpakke for telekommunikation 51 Tabel 22. b – Telekommunikation: Markedsstruktur og -effektivitet (fortsat) Årligt gennemsnitsforbrug efter forbrugertype (EU-15=100) Priser i 1999 og variation siden 1997 Privatkunder Erhvervskunde r Lokale opkald (3km) Nationale opkald (200 km) 1999 %99/98 14% 9% -8% 10% -9% -10% -10% 6% 7% 8% 16% 1% -7% 11% 6% 1% 120 112 85 76 136 115 88 85 102 117 68 86 153 69 88 100 A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK EU 1999 %99/98 10 min %99/97 66% 11% 1% -9% 59% 24% -6% -1% 0% -21% 0% -6% -1% 13% 4% 7% 17% 12% -8% 11% -11% -10% -18% 6% 3% -3% 19% 5% -6% 19% 10% 0% 205 126 110 104 80 56 108 53 60 124 95 81 68 78 151 100 138 111 96 57 153 116 90 70 115 106 52 73 163 60 100 100 10 min %99/97 -40% -22% -35% -35% -18% -28% -28% 2% -28% -57% 0% -33% -34% -40% -6% -31% 155 117 125 43 178 197 103 58 114 85 25 43 145 32 80 100 Internationale opkald til USA (10') 10 min%99/97 -34% -20% -67% -29% -27% -20% -55% -33% -50% -40% -63% -89% -49% -2% 4% 0 148 145 60 115 110 148 74 138 88 71 67 22 103 125 86 100 Samtrafik mellem de etablerede selskabers faste kredsløb (50 km) - index (EU-15=100) Kvalitet (4) National 64 Kb/s. National 2 Mb/s. Antal registrerede fejl pr. tilkobling (1) Fakturerings- nøjagtighed (9) 1999 122 120 108 54 121 137 107 NA 120 85 45 127 79 61 114 100 1999 99 125 104 64 165 137 88 31 154 107 80 124 87 54 82 100 0,062 (3) 0,0469 (3) Intet Intet 0,0132 (7) 0,279 (3) 0,064 (3) 0,084 (3) 0,156 /0,168 (10) 0,12 (8) Intet 0,027 (3) 0,052 (6) Intet 0,0385 (10) 0,6 (5)(3) 0,074 (3) Intet Intet 1,3 (7) 0,074 (3) 9,2 (3) 3,9 (3) 0,053 / 0,04 (10)(5) 5 (8) 0,5 (6) Intet 0,4 (6) Intet Intet (1) Antal registrerede reelle fejl (2) Kilde: Eurodata-undersøgelse foretaget for Europa-Kommissionen. De emerikanske takster gælder kun Ninex- Bell Atlantic. Taksterne tager ikke højde for særlige rabatordninger. For yderligere detaljer om disse tal henvises til den femte rapport, s. 195 ff. (3) 1998 (4) Tallene kan ikke sammenlignes landene imellem. (5) Antal ændrede regninger pr. 1 000 regninger. (6) Januar-juni 1999 (7) Juni 1999 (8) Januar-november 1998 (9) Antal klager pr. 1 000 regninger. (10) Januar-juni 1998/juli-december 1998. Kilde: Europa-Kommissionen, fjerde og femte rapport om gennemførelsen af EU's lovpakke for telekommunikation. 52 Tabel 23. a - Direktiv 96/92/EF: Status over medlemsstaternes regelværk og fremtidig markedsstruktur Direktivets gennem- førelsesgrad System for gennemførelse Kalender for gennemførelse af liberalisering Forbrugers eller udbyders minimumsstørrelse – Markedsandel 1999 2000 2002 Senere Adgang til netværk Særskilt takstfastsættelse Forpligtelse til offentlig tjeneste Tilladelse 40 GWh-26,7% 20 GWh-31% Alle udbydere 9 GWh-50%: 2003 Lovb. TPA Gennemført Gennemført Gennemført Gennemført Not transp. Gennemført 2 års udsætt. 1 års udsætt. Gennemført A B DK FIN F D EL IRL I L Tillladel. /udbud - Tilladelse Tilladelse 100 GWh-90% 100% 100 GWh-33% 20 1 GWh Tilladel. /udbud 100 GWh-22% 20 GWh-31% Tilladelse Tilladelse Tilladelse Tilladelse 100% - - 30 GWh-30% 45% 100 GWh-23% 21 4 GWh-28% 20 GWh-35% 9 GWh-40% Ikke gennemf. Tilladelse NL Gennemført Tilladelse P E S Gennemført Gennemført Gennemført UK Gennemført Tilladel. /udbud Tilladelse Tilladelse Tilladelse 20 GWh-33% 19 9 GWh -27% 1 GWh-46% 100% 100% 66% Alle i 2003 Alle i 2007 Alle i 2010 Lovb. TPA Alle i 2003 Lovb. TPA 22 Lovb. TPA Lovb. ad. TSO 23 Lovb. ad. TSO Lovb. ad. TSO1 Lovb. ad. TSO Lovb. TPA Ind. ledet TSO Aftb. TPA Ind. ledet TSO Aftb. TPA Lovb. ad. TSO 32% i 2003 Lovb. TPA Lovb. TPA Lovb. ad. TSO Lovb. TPA Lovb. TPA Lovb. TPA Lovb. TPA Lovb. TPA Lovb. TPA Ingen TSO 24 Lovb. ad. TSO Lovb. ad. TSO Lovb. ad. TSO Lovb. ad. TSO Lovb. ad. TSO1 Strandede omkostnin- ger eller overgangs- ordninger Ja Ja Ja Nej Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Nej Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Eventuelt Skal defineres Ja Ja Ja Ja Ja Ja Ja Kilde: Europa-Kommissionen, DG for Energi og Transport TPA: TredjePartsAdgang (Aftb. : aftalebaseret, Lovb. : lovbestemt); TSO: TransmissionsSystemOperatører (Lovb. ad. : lovbestemt adskillelse, Ind. ledet: individuelt ledet) 19 20 21 22 23 24 + 8% af distributionen for at opnå en liberalisering af markedet på 27%. Inden udgangen af 2000. 19. 2. 2001. Fra 1. 1. 2000. Kun i visse dele af landet, mens TSO i andre dele af landet ikke er separate enheder, men enheder, der ledes individuelt. Luxembourgs elektricitetsnet betragtes som et distributionsnet. 53 Tabel 23. b - Elektricitetsmarkedet: priser afhængig af forbrugertype 1996-1999 Årligt forbrug < 1200 kWh. Årligt forbrug < 7500 kWh. PRIVATKUNDER 1999 pris (med afgifter) EU=100 1999 pris (uden afgifter) EU=100 1999 afgift som % af afgiftsfri pris %-forskel 99/96 (uden afgifter) 1999 pris (med afgifter) EU=100 1999 pris (uden afgifter) EU=100 1999 afgift som % af afgiftsfri pris %-forskel 99/96 (uden afgifter) 108 113 120 148 89 65 100 65 166 73 95 104 96 79 79 100 111 121 134 66 96 79 103 62 160 71 118 93 120 71 96 100 29 23 17 196 22 8 28 38 36 35 6 47 5 48 7 31 -5 -3 -3 3 -15 -10 -7 -17 4 -9 -1 -15 -5 Intet 7 -7 A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK EU 102 136 130 155 99 54 101 78 48 88 117 93 101 100 98 100 101 139 138 86 102 63 98 73 45 97 138 92 119 90 118 100 27 22 17 124 22 8 29 32 31 12 6 26 5 39 4 25 -4 -6 -5 9 -15 2 -5 -14 -5 10 -1 -6 -5 Intet 11 -4 54 Kilde: Eurostat. Tabel 23. b: Elektricitetsmarkedet: priser afhængig af forbrugertype 1996-1999 (fortsat) Årligt forbrug < 50000 kWh. ERHVERVSKUNDER Årligt forbrug < 2 mill. kWh. Årligt forbrug < 50 mill kWh. 1999 pris (med afgifter) EU=100 1999 pris (uden afgifter) EU=100 1999 afgift som % af afgiftsfri pris %- forskel 99/96 (uden afgifter) 1999 pris (med afgifter) EU=100 1999 pris (uden afgifter) EU=100 1999 afgift som % af afgiftsfri pris %- forskel 99/96 (uden afgifter) 1999 pris (med afgifter) EU=100 1999 pris (uden afgifter) EU=100 1999 afgift som % af afgiftsfri pris %- forskel 99/96 (uden afgifter) 31 21 16 84 22 8 16 36 55 12 6 20 5 25 18 24 -6 -5 -13 3 -18 2 -11 -19 1 8 -1 -6 -15 -16 10 -6 129 99 132 139 109 84 92 67 117 102 88 101 84 58 Intet 100 118 102 142 90 111 97 98 59 104 112 103 107 99 58 Intet 100 36 21 16 91 22 8 17 41 40 13 6 18 5 25 Intet 24 -18 -8 -11 1 -18 2 -10 -37 0 8 -3 -2 -18 -14 Intet -10 A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK EU 158 140 146 73 92 72 84 57 119 110 114 99 85 61 90 100 154 141 140 50 93 82 85 53 107 120 132 88 100 60 94 100 26 21 28 79 22 8 21 31 36 13 6 38 5 25 18 23 -7 0 -17 2 -20 2 -13 -16 3 3 -1 -3 -14 -10 1 -6 133 118 121 118 101 83 90 70 133 98 103 91 90 58 93 100 Kilde: Eurostat. 125 121 130 79 102 96 95 64 106 108 120 94 106 57 98 100 55 Tabel 24. a – Lufttransport af passagerer: markedsstruktur Første udbyder i % af markedet Anden udbyder i % af markedet Markedsandele Markedsadgang og -udgang Nyankomne Lukning Frekvens 1992 DPK 1997 1992 1997 Frekvens 1992 DPK 1997 1992 1997 1993 1996 I alt 1993 1996 I alt 48 4 4 13 8 0 4 1 10 25 0 0,5 Intet 0 9 0 4 8 1 4 1 7 1 4 2 0 2 0 9 21 64 2 3 11 3 8 5 7 0 12 2 0 4 1 5 12 75 2 7 19 4 12 6 14 1 16 4 0 6 1 14 33 139 0 2 4 1 1 1 1 0 9 4 4 2 1 2 13 5 5 3 11 14 25 1 2 0 0 2 1 8 10 44 2 4 1 0 3 0 3 11 58 3 6 1 0 5 1 11 21 102 A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK EU 43,3 48 49,1 44,6 79,9 0 44,5 71 61 67,3 0 55 Intet 0 23,5 64,9 52,9 43,9 37,6 49,6 0 33,5 76,2 48,7 39,1 0 42 Intet 0 40,4 46 43 55 55 65,9 0 67,5 79 65,2 62 62 56 48 53 31 49 42,3 0 48,5 71 50 42 0 49 Intet Intet 0 38 0 44 0 0 6,3 24 0 0 4,7 0 10,9 15,2 0 2,1 Intet 0 8,9 8,7 2,6 9,6 24,3 11,4 0 5,9 9,3 10,3 21,7 0 4,5 Intet 0 9,1 Kilde: Europa-Kommissionen, GD for Energi og Transport DPK = Disponible pladser/km 0 0 0 8 0 0 1 0 10 13 0 0,3 Intet 0 9 56 Tabel 24. b - Markedseffektivtet - Gennemsnitstakst fra de vigtigste lufthavne i hovedstæderne (EUR pr. km) - juli 1997 Business Economy Tilbud Ruter med 1 udbyder Ruter med 2 udbydere Ruter med 3 udbydere Ruter med 4 udbydere Ruter med 1 udbyder Ruter med 2 udbydere Ruter med 3 udbydere Ruter med 4 udbydere Ruter med 1 udbyder Ruter med 2 udbydere Ruter med 3 udbydere Ruter med 4 udbydere A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK 0,51 0,51 0,57 0,75 0,32 0,21 0,51 Intet 0,33 0,48 0,57 0,51 0,25 0,43 0,44 0,53 0,58 0,47 0,43 0,33 0,25 0,54 Intet 0,34 0,49 0,34 0,48 0,28 0,41 0,42 0,51 0,52 0,34 0,44 0,27 0,25 0,53 Intet 0,41 0,52 Intet 0,49 0,29 0,48 0,46 0,61 Intet 0,28 0,42 0,21 0,23 Intet Intet Intet Intet Intet 0,49 0,28 0,43 0,80 0,55 0,51 0,57 0,67 0,30 0,21 0,47 Intet 0,32 0,38 0,51 0,49 0,21 0,42 0,41 Kilde: Europa-Kommissionen, GD for Energi og Transport. 0,52 0,39 0,34 0,39 0,25 0,19 0,46 Intet 0,33 0,43 Intet 0,43 0,27 0,43 0,40 0,50 0,52 0,46 0,43 0,31 0,21 0,50 Intet 0,32 0,41 0,29 0,46 0,25 0,42 0,38 57 0,68 Intet 0,29 0,37 0,19 0,20 Intet Intet Intet Intet Intet 0,47 0,28 0,37 0,62 0,21 0,22 0,27 0,24 0,16 0,15 0,20 Intet 0,15 0,21 0,24 0,28 0,11 0,12 0,23 0,21 0,21 0,20 0,16 0,14 0,11 0,21 Intet 0,14 0,19 0,13 0,21 0,11 0,15 0,18 0,22 0,12 0,15 0,18 0,14 0,11 0,18 Intet 0,14 0,20 Intet 0,20 0,16 0,17 0,17 0,32 Intet 0,11 0,17 0,10 0,10 Intet Intet Intet Intet Intet 0,26 0,15 0,16 0,21 Tabel 25 – Posttjenester Medle ms- stat Gennemførelse af direktiv 97/67/EF Udbyder af forsyningspligt- ydelser Omsæt- ning 1998 mio. EUR A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK Delvis Fuldstændig Delvis PTA LA POSTE DEUTSCHE POST Fuldstændig POST DANEMARK Delvis CORREOS Y TELEGRAFOS Fuldstændig Fuldstændig Fuldstændig Fuldstændig Ej gennemført Ej gennemført Delvis Delvis Fuldstændig Fuldstændig ELTA LA POSTE POST FINLAND POSTE ITALIANE AN POST PTT LUXEMBOURG TNT-POST GROUP CORREIOS SWEDEN POST THE POST OFFICE 1438 1723 14668 1358 1135 254 14239 1002 6014 494 396 7409 519 2709 10902 Beskæf- tigelse 1998* Antal ansatte** 38271 41637 253000 25485 64896 11135 287348 26448 181262 8647 1696 58209 16348 51793 212500 * Italien 1997 ** Danmark (fuldtidsækvivalenter) ***Italien og Portugal, prioriteret post Kilde: Europa-Kommissionen, GD for Det Indre Marked. Tjeneste- kvalitet Priser - brev 20g*** Postkontorer Antal inden- landske forsendelser Antal 2436 1400 14500 1169 4093 1225 17038 1601 13967 1912 106 2387 3712 1800 18760 (mio. ) 2868 3319 20000 1685 4227 na 25127 1541 5527 556 106 6710 1100 na 18090 E+1 i % EUR 0,51 0,42 0,56 0,54 0,21 0,30 0,46 0,59 0,62 0,38 0,40 0,36 0,40 0,58 0,40 NA 84,2 94,4 94,5 60,9 NA 76,4 94,0 NA 84,5 NA 94,0 96,6 97,3 91,1 58 Tabel 26 - Koncentrationsindeks for fem store banker i de største lande (1998) Finansielle tjenesteydelser D E F I UK EU Japan USA 39,10 58,2 47,63 58,17 54,67 13,05 36,37 30,83 Kilde: Undersøgelse foretaget af City University og London Economics og tal fra IBCA-databasen. Tabel 27 - EU-bankernes rentabilitet (% af samlede aktiver) 1991-1998 Germany Spain France Italy UK Other EU countries 1991-94 1995-98 1991-94 1995-98 1991-94 1995-98 1991-94 1995-98 1991-94 1995-98 1991-94 1995-98 Profit before tax 0. 6 0. 5 0. 9 1. 0 0. 3 0. 4 0. 6 0. 6 0. 8 1. 2 0. 4 0. 7 Net interest income Non-interest income Operating expenses Loan loss provisions and other items 2. 0 1. 6 3. 1 2. 7 2. 0 1. 5 2. 7 2. 6 2. 3 2. 2 1. 8 1. 6 0. 6 0. 6 1. 0 1. 1 0. 8 1. 0 1. 1 1. 3 1. 3 1. 1 0. 7 0. 9 -1. 7 -1. 4 -2. 7 -2. 5 -2. 1 -1. 8 -2. 7 -2. 7 -2. 4 -2. 1 -1. 6 -1. 6 -0. 3 -0. 3 -0. 5 -0. 3 -0. 5 -0. 2 -0. 5 -0. 6 -0. 3 0. 0 -0. 5 -0. 2 Kilde: Undersøgelse foretaget af City University og London Economics og tal fra IBCA-databasen Tabel 28 - Fordeling af bankfusioner i EU efter type Land A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK Indenlandsk- Indenlandsk Udenlandsk- Indenlandsk Indenlandsk- Udenlandsk Antal 100 67 82 0 81 100 88 100 90 100 0 50 33 50 86 0 33 11 67 0 0 0 0 10 0 0 25 67 25 14 0 0 7 33 19 0 13 0 0 0 100 25 0 25 0 2 3 28 3 16 2 8 1 10 1 3 4 3 4 7 Kilde: Undersøgelse foretaget af City University og London Economics og oplysninger fra Thompson Securities. 59 Forbedring af reglerne for tjenesteydelser Distribution Tabel 29 – Åbningstider Mandag-fredag Lørdag Søndag Bemærkninger Max. 66 timer om ugen 6. 00-19. 30 6. 00-17. 00 5. 00-20. 00 - 5. 00- 21. 00 (fredag) 5. 00-20. 00 6. 00-20. 00 6. 00-16. 00 Mulighed for åbning fra mandag 6. 00 til lørdag 17. 00 Lukket (undtagelse for familieforetagender) Lukket 24 timer om ugen Lukket Lukket 0. 00-24. 00 0. 00-24. 00 Max. 8 timer Max. 72 timer om ugen 6. 00-20. 00 (vinter) 6. 00-21. 00 (sommer) 6. 00-18. 00 Lukket Lukket Lukket 24 timer om ugen 7. 00-21. 00 7. 00-18. 00 12. 00-21. 00 7. 00-22. 00 (lukket 13. 00 en gang om ugen) Lukket (undtagen december og 8 søndage om året) Ingen begrænsninger, undtagen lukning 13. 00 en gang om ugen Lukket 6. 00-20. 00 6. 00-16. 00 6. 00-13. 00 Max. 13 timer om dagen 6. 00-22. 00 6. 00-22. 00 Åben 12 søndage om året 6. 00-24. 00 6. 00-24. 00 8. 00-13. 00 0. 00-24. 00 0. 00-24. 00 0. 00-24. 00 0. 00-24. 00 0. 00-24. 00 10. 00-18. 00 A B D DK E EL F FIN I IRL L NL P S UK Kilde: Instituto de Empresa - "Los Horarios comerciales en la Union Europea" - 1999. Tabel 30 - Opførelse af lavprisvarehuse og supermarkeder 1991 1992 1993 1994 1995 1996 1997 1998 459 139 119 8 19 89 46 20 65 48 31 64 50 53 23 74 15 39 18 45 59 37 16 44 94 21 21 37 34 19 21 21 D F I UK Kilde: Pellegrini - "Regulation and the Retail Trade" – Mimeo. 60 Tabel 31 - Detaildistributionens struktur og rentabilitet i EU Koncentration (markedsandel for de fem ledende grupper inden for distribution af levnedsmidler) Antal virksomheder (1 000) Gennemsnits- størrelse (antal ansatte pr. enhed) Rentabilitet (omsætning pr. ansat) (1 000 EUR) Østrig Belgien Danmark Tyskland Spanien Finland Frankrig Grækenland Irland Italien Luxembourg Nederlandene Portugal Sverige UK 1997 68 1991 66 76 61 50 89 61 38 54 25 93 68 52 95 57 123 30,1 422 454 399 185 20,9 536 3,5 98,1 132 265 1996 38,9 : 31,7 294 (1) : 23,6 392 : 20,7 708 3,2 86 118 55 207 1991 : 1996 6,6 1991 : 1996 128,4 1,5 6,6 5,2 2,2 4,7 1,6 5,2 3,5 5,2 6,7 1,1 : 8,8 158 126 118 : 184,5 174 : 101 108 149 93 74 218 117 118 76 141 : 98 124 193 99 : : 115 6,1 9,2 3,7 6,4 2,1 5,5 6,5 3,1 : : (1): Eksklusive reparation af personlige artikler og husstandsartikler. Kilde: Eurostat. 61