title: QUESTION ÉCRITE E-2623/99 posée par Olivier Dupuis (TDI) à la Commission. État de réalisation de l'axe de transport ferroviaire transeuropéen Lyon-Turin-Milan-Vérone-Venise-Trieste.

eurovoc_concepts:
EU financing
European Economic Interest Grouping
France
Italy
co-financing
combined transport
common transport policy
large-scale construction
rail network
rail transport
transport infrastructure

text: 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/27 (2000/C 330 E/029) QUESTION (cid:201)CRITE E-2617/99 posØe par Chris Davies (ELDR) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: Incidences sur l(cid:146)environnement de l(cid:146)extension du cheptel ovin au Royaume-Uni Que pense la Commission de l(cid:146)extension du cheptel ovin au Royaume-Uni et de ses incidences sur les habitats et la diversitØ des espŁces, depuis que la Grande-Bretagne a adhØrØ (cid:224) l(cid:146)ex-CommunautØ europØenne et se trouve assujettie (cid:224) la politique agricole commune? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (4 fØvrier 2000) Le nombre d(cid:146)ovins au Royaume-Uni est restØ assez stable dans les premiŁres annØes qui ont suivi l(cid:146)adhØsion (cid:224) la CommunautØ en 1973, mais il a commencØ (cid:224) augmenter de maniŁre continue dans les annØes 1980 aprŁs l(cid:146)entrØe en vigueur du rØgime Viande ovine. Durant cette pØriode, les possibilitØs d(cid:146)exportations se sont fortement dØveloppØes en raison d(cid:146)un accŁs plus facile au marchØ fran(cid:231)ais. Entre 1980 et 1993, le nombre d(cid:146)ovins au Royaume-Uni a augmentØ de 40 %. (cid:192) la suite de la rØforme du rØgime Viande ovine et de l(cid:146)introduction de limites individuelles pour les producteurs, ce nombre s(cid:146)est stabilisØ en 1993. Cependant, il a de nouveau augmentØ en 1997 et 1998 en raison de la crise de l(cid:146)encØphalopathie spongiforme bovine (ESB) et de l(cid:146)augmentation de la demande de viande d(cid:146)agneau que celle-ci a entra(cid:238)nØe. Le nombre d(cid:146)ovins devrait diminuer en 1999 et 2000. (CEE) no 3013/89 du Conseil du 25 septembre 1989 portant L(cid:146)article 5 quinquies du rŁglement organisation commune des marchØs dans le secteur des viandes ovine et caprine (1) a instaurØ un mØcanisme par lequel le Royaume-Uni subordonne le paiement d(cid:146)aides directes (cid:224) l(cid:146)Ølevage d(cid:146)ovins au respect de l(cid:146)environnement. Les autoritØs britanniques ont indiquØ qu(cid:146)elles avaient fait usage de cette disposition afin d(cid:146)Øviter des problŁmes de surp(cid:226)turage. Dans le cadre de la rØcente rØforme de la politique agricole commune, cette disposition a ØtØ considØrablement renforcØe par l(cid:146)article 3 du rŁglement no 1259/99. La lØgislation communautaire en matiŁre de conservation de la nature (2) constitue Øgalement un cadre pour garantir que les niveaux de charge ovine n(cid:146)entra(cid:238)nent pas de dØg(cid:226)ts Øcologiques dans les zones (cid:224) forte valeur sur le plan de la protection de la nature, y compris les zones protØgØes du rØseau Natura 2000. JO L 296 du 14. 10. 1989. (1) (2) La directive 79/409/CEE du Conseil, du 2 avril 1979, concernant la conservation des oiseaux sauvages (JO L 103 du 25. 4. 1979) et la directive 92/43/CEE du Conseil, du 21 mai 1992, concernant la conservation des habitats naturel ainsi que de la faune et de la flore sauvages (JO L 206 du 22. 7. 1992). (2000/C 330 E/030) QUESTION (cid:201)CRITE E-2623/99 posØe par Olivier Dupuis (TDI) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: (cid:201)tat de rØalisation de l(cid:146)axe de transport ferroviaire transeuropØen Lyon-Turin-Milan-VØrone-Venise- Trieste les travaux sur cette ligne Selon les prØvisions concernant la rØalisation du rØseau TEN Lyon-Trieste, devraient Œtre conclus en l(cid:146)an 2010. En particulier, il est prØvu de conclure le trajet Turin-Milan en l(cid:146)an 2006, les trajets Milan-VØrone et VØrone-Venise pour l(cid:146)an 2008 et le trajet Venise-Trieste en l(cid:146)an 2010. Ce rØseau, un des 14 projets transeuropØens dans le secteur des transports cofinancØs par l(cid:146)Union, reprØsente un des axes les plus importants pour le dØveloppement futur des communications (cid:224) l(cid:146)intØrieur de l(cid:146)Union et devrait en outre contribuer (cid:224) renforcer fortement les liens entre les pays membres de l(cid:146)UE et les (cid:201)tats de l(cid:146)Europe centrale et sud-orientale qui adhØreront (cid:224) l(cid:146)Union. Par ailleurs, sa rØalisation contribuera fortement (cid:224) affronter les problŁmes que pose aujourd(cid:146)hui le transport routier de marchandises, en particulier les problŁmes environnementaux dans la rØgion alpine. C 330 E/28 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 La Commission ne croit-elle pas qu(cid:146)au vu de l(cid:146)importance particuliŁre de ce projet, il conviendrait d(cid:146)en accØlØrer la rØalisation, en particulier en ce qui concerne la liaison Lyon-Turin? La Commission peut-elle indiquer les raisons pour lesquelles les principales parties intØressØes au projet ont manifestØ aussi peu d(cid:146)empressement pour en accØlØrer la rØalisation? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (3 mars 2000) La Commission a toujours trŁs clairement exprimØ son soutien au projet de train (cid:224) grande vitesse (TGV) transport combinØ Lyon-Trieste, soutien qui s(cid:146)est concrØtisØ en particulier par des subventions communau- taires (de 120 millions d(cid:146)euros environ) octroyØes depuis 1993 aux Øtudes pour les parties fran(cid:231)aises, italiennes et internationale du groupement europØen d(cid:146)intØrŒt Øconomique (GEIE) Alpetunnel. La moitiØ du soutien financier apportØ par le budget europØen a ØtØ ciblØ sur la section internationale, y compris sur les Øtudes gØotechniques pour le tunnel de base transfrontalier, et des Øtudes importantes d(cid:146)interopØrabilitØ entre les rØseaux fran(cid:231)ais et italien. Lors du sommet franco-italien de 1999 (cid:224) N(cid:238)mes, les chefs d(cid:146)(cid:201)tat et de gouvernement ont soulignØ que les Øtudes du GEIE doivent Œtre achevØes selon le calendrier, en 2000. Sur la base de ces Øtudes, il est prØvu de prendre une dØcision politique visant les Øtapes ultØrieures de la rØalisation du projet (y compris le tunnel de base). Il y a lieu de constater que, pour la section Torino-Trieste, oø la construction de 460 kilomŁtres de nouvelle ligne est prØvue, les travaux prØparatoires ont dØj(cid:224) commencØ sur les n(cid:156)uds clØs. Pour les tron(cid:231)ons Torino-Milano et Padova-Mestre la construction doit dØmarrer en 2000 et les sections devraient Œtre opØrationnelles en 2006. La Commission attache la plus haute importance (cid:224) l(cid:146)Øtablissement d(cid:146)un accord politique, sur la base des Øtudes dØj(cid:224) effectuØes, qui permettrait la rØalisation de la liaison internationale selon le calendrier. (2000/C 330 E/031) QUESTION (cid:201)CRITE E-2626/99 posØe par Roberta Angelilli (UEN) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: Nouveau plan de l(cid:146)ATAC (Agence municipale des transports publics) et augmentation de la pollution (cid:224) Rome La ville de Rome et l(cid:146)Agence municipale des transports publics (Azienda municipale per I trasporti pubblici, ATAC) ont rØcemment rØamØnagØ le plan de circulation dans les IIe et IVe arrondissements. Ce nouveau plan, trŁs contestØ par les usagers, prØvoit la modification de certains itinØraires, de sorte que le trafic automobile empruntera des rues peu adaptØes (cid:224) une circulation intense et que la concentration de la pollution atmosphØrique et acoustique augmentera fortement. En outre, le nouveau plan de l(cid:146)ATAC complique sensiblement l(cid:146)utilisation des moyens de transport en commun puisqu(cid:146)il oblige les usagers (cid:224) changer deux ou trois fois de bus pour effectuer des dØplacements qu(cid:146)ils pouvaient auparavant rØaliser sur une mŒme ligne, ce qui allonge considØrablement la durØe des trajets. La Commission pourrait-elle indiquer: 1. si les mesures susmentionnØes n(cid:146)enfreignent pas les dispositions de la directive 96/61/CE (1) relative (cid:224) la prØvention et (cid:224) la rØduction intØgrØes de la pollution et de la directive 70/220/CEE (2) et ses modifications ultØrieures concernant la pollution par les gaz provenant des moteurs (cid:224) allumage commandØ Øquipant les vØhicules (cid:224) moteur, 2. si l(cid:146)augmentation de la pollution dans certaines zones n(cid:146)est pas contraire (cid:224) la directive 82/884/CEE concernant une valeur limite pour le plomb contenu dans l(cid:146)atmosphŁre,


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2664/99 von Proinsias De Rossa (PSE) an die Kommission. Information zum URBAN-Programm.

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
European Regional Development Fund
financial management
marginalisation
quality of life

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 330 E/39 Zur Information: in diesen Kosten sind sowohl die hektarbezogenen Direktbeihilfen, die Ausfuhrerstat- tungen und die Produktionserstattungen f(cid:252)r Weizenst(cid:228)rke als auch die degressive Sonderbeihilfe f(cid:252)r die portugiesische Produktion enthalten. Bezogen auf den Bruttoertrag, Interventionspreis (119,19 € je Tonne) plus direkte Beihilfen (54,34 €), machen diese Kosten etwa 40 % aus, was der durchschnittlichen Gr(cid:246)(cid:223)enordnung f(cid:252)r s(cid:228)mtliche Ackerkul- turen entspricht. Der Weltmarktpreis f(cid:252)r Weichweizen, der mit der gemeinschaftlichen Qualit(cid:228)t vergleichbar ist, lag 1999 zwischen 90 und 105 $/Tonne, der Weltmarktpreis f(cid:252)r Hartweizen zwischen 160 und 185 $/Tonne. (2000/C 330 E/042) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2664/99 von Proinsias De Rossa (PSE) an die Kommission Betrifft: Information zum URBAN-Programm (12. Januar 2000) Das URBAN-Programm und das URBAN-Pilotprojekt stellen einen erfolgreichen Versuch der Union dar, die tiefsitzenden Probleme der Ausgrenzung, die in Stadtgebieten vorherrschen, in Angriff zu nehmen. Kann die Kommission ihre zuk(cid:252)nftigen Pl(cid:228)ne im Zusammenhang mit einem neuen URBAN- 1. Programm/-Pilotprojekt darlegen? 2. Welche Mittel stehen jetzt f(cid:252)r dieses Programm/Pilotprojekt zur Verf(cid:252)gung? 3. Welches sind die Leitlinien? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (25. Februar 2000) 1. Die Gemeinschaftsinitiative URBAN und das URBAN-Pilotprojekt (UPP) sind wesentliche Bestandteile der Bem(cid:252)hungen der Kommission, die Mitgliedstaaten bei der Verbesserung der Lebensqualit(cid:228)t in st(cid:228)dti- schen Problemvierteln zu unterst(cid:252)tzen. Angesichts der Standpunkte, die das Parlament in der Diskussion (cid:252)ber die Reform der Strukturfonds geltend machte, hat die Kommission beschlossen, eine neue Gemein- schaftsinitiative URBAN einzuleiten, die im Zeitraum 2000-2006 etwa 50 Stadtgebiete abdecken soll. Am 13. Oktober 1999 nahm die Kommission einen Entwurf f(cid:252)r Leitlinien f(cid:252)r die neue URBAN-Initiative an (1). Diese Leitlinien werden zur Zeit mit dem Parlament und den Mitgliedstaaten er(cid:246)rtert. Die Kommission wird die endg(cid:252)ltigen Leitlinien im M(cid:228)rz oder April 2000 annehmen. Danach werden die Mitgliedstaaten aufgefordert, binnen sechs Monaten nach der Ver(cid:246)ffentlichung der Leitlinien im Amtsblatt Vorschl(cid:228)ge einzureichen. Die Kommission hat nicht die Absicht, im Programmplanungszeitraum 2000-2006 eine neue Serie von URBAN-Pilotprojekten einzuleiten. Die meisten Projekte werden jedoch bis Ende 2000 fortgef(cid:252)hrt. 2. Im Programmmplanungszeitraum 1994-1999 wurden aus der URBAN-Initiative Programme in 118 Stadtgebieten finanziert. Insgesamt steuerte die Gemeinschaft Mittel in H(cid:246)he von rund 900 Mio. € (in Preisen von 1999) bei. Au(cid:223)erdem wurden aus dem Europ(cid:228)ischen Fonds f(cid:252)r regionale Entwicklung (EFRE) im Rahmen der innovativen Aktionen zwischen 1989 und 1999 59 URBAN-Pilotprojekte mit weiteren 164 Mio. € gef(cid:246)rdert. Der Gesamtbeitrag des EFRE zu der Gemeinschaftsinitiative URBAN im Zeitraum 2000-2006 ist auf 700 Mio. € (in Preisen von 1999) festgesetzt. 3. Die Leitlinien geben den Mitgliedstaaten Hilfestellung bei der Ausarbeitung ihrer aus URBAN zu finanzierenden Programme. Sie enthalten die Ziele und Grunds(cid:228)tze der Gemeinschaftsinitiative, bestimmen die Aktionsschwerpunkte und die Kriterien zur Auswahl f(cid:246)rderf(cid:228)higer Stadtgebiete und legen die Verfahren zur Aufstellung, Genehmigung und Umsetzung der Programme fest. Au(cid:223)erdem enthalten sie ein indika- tives Verzeichnis von f(cid:246)rderf(cid:228)higen Ma(cid:223)nahmen, die auf die soziale und wirtschaftliche Sanierung sowie die Umweltsanierung von st(cid:228)dtischen Gebieten abzielen. (1) KOM(1999) 477 endg


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2614/99 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen. Overtrædelser og problemer i forbindelse med overdragelse og bygning af det EU- støttede hospital i Katerini.

eurovoc_concepts:
EU financing
Greece
award of contract
complaint to the Commission
invitation to tender
legality
medical institution
works contract

text: C 225 E/186 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 gennem to eller flere medlemsstater, hvis den p(cid:229)g(cid:230)ldende har opn(cid:229)et en forudg(cid:229)ende tilladelse. Som en undtagelse fra denne forudg(cid:229)ende tilladelse kan j(cid:230)gere for skydev(cid:229)ben af kategori C eller D i henhold til direktivets bilag I og konkurrenceskytter for skydev(cid:229)ben af kategori B, C eller D besidde et eller flere skydev(cid:229)ben under en rejse gennem to eller flere medlemsstater med henblik p(cid:229) at udłve deres aktiviteter, s(cid:229)fremt de er i besiddelse af et europ(cid:230)isk skydev(cid:229)benpas, hvorp(cid:229) dette eller disse v(cid:229)ben er angivet, og de kan dokumentere grunden til rejsen, blandt andet ved forel(cid:230)ggelse af en indbydelse. Denne undtagelse g(cid:230)lder dog ikke ved rejser til en medlemsstat, som i henhold til artikel 12, stk. 2, i direktiv 91/477/E(cid:216)F forbyder erhvervelse og besiddelse af det p(cid:229)g(cid:230)ldende v(cid:229)ben eller kr(cid:230)ver tilladelse hertil. De tyske myndigheder har ikke underrettet Kommissionen om indfłrelsen af det dokument, hvortil det (cid:230)rede medlem henviser. Kommissionen henvendte sig til de tyske myndigheder den 16. december 1999 for at f(cid:229) en redegłrelse for dette dokument samt for (cid:229)rsagerne og grundlaget for indfłrelsen deraf i Tyskland. N(cid:229)r Kommissionen har modtaget de tyske myndigheders besvarelse, vil den vil orientere det (cid:230)rede medlem om, hvilke foranstaltninger den agter at tr(cid:230)ffe. Kommissionen łnsker dog at understrege, at det europ(cid:230)iske skydev(cid:229)benpas er det eneste dokument, der anerkendes af samtlige medlemsstater med henblik p(cid:229) at tillade midlertidig overfłrsel af skydev(cid:229)ben i forbindelse med rejser mellem flere medlemsstater, der foretages af EU-borgere, herunder j(cid:230)gere og konkurrenceskytter. Kommissionen vil i den rapport om gennemfłrelsen af direktiv 91/477/E(cid:216)F, som den i henhold til direktivets artikel 12, stk. 2, er forpligtet til at afl(cid:230)gge for Europa-Parlamentet og R(cid:229)det, hvilket vil ske i lłbet af 2000, tage hłjde for, hvorledes det europ(cid:230)iske skydev(cid:229)benpas fungerer. (1) EFT L 256 af 13. 9. 1991. (2000/C 225 E/207) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2614/99 af Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Overtr(cid:230)delser og problemer i forbindelse med overdragelse og bygning af det EU- stłttede hospital i Katerini trods for det uforholdsm(cid:230)ssigt Den 26. november 1996 blev opfłrelsen af amtshospitalet i Katerini af Den Offentlige Styrelse for Bygning af Behandlings- og Plejefaciliteter (DEPANOM), som er en statslig institution, overdraget til en vis joint venture-sammenslutning til lave tilbud samt andre overtr(cid:230)delser af proceduren for overdragelse. Overdragelsen af projektet skete ved en afgłrelse fra DEPANOM, uden at der var givet samtykke fra UdbudskomitØen, som havde kr(cid:230)vet en begrundelse for det meget lave tilbud. Denne blev dog aldrig givet, hvilket medfłrte, at ovenn(cid:230)vnte komitØ ikke kunne give sit samtykke. Denne fremgangsm(cid:229)de har bl. a. medfłrt betydelige forsinkelser i gennemfłrelsen af projektet med det resultat, at joint venture-entreprenłren er blevet p(cid:229)lagt en kontraktklausul p(cid:229) 90 mio. drakmer. Besynderligt nok blev entreprenłren i stedet for at blive sat fra bestillingen, som det ellers er foreskrevet i s(cid:229)danne tilf(cid:230)lde, af DEPANOM indrłmmet otte m(cid:229)neders uds(cid:230)ttelse af fristen for f(cid:230)rdiggłrelse af projektet. I dag, dvs. 33 m(cid:229)neder efter overdragelsen af projektet og 5 m(cid:229)neder efter udlłbet af fristen for dets gennemfłrelse, er ikke engang skelettet af hospitalet f(cid:230)rdigt. Det skłnnes imidlertid, at 20 % af det samlede projekt er afsluttet. Kommissionens 15. generaldirektorat udtrykker i en advarselsskrivelse af 5. maj 1998 til de ansvarlige myndigheder forbehold med hensyn til overdragelsesproceduren og giver ligeledes udtryk for sin skepsis, hvad ang(cid:229)r muligheden for at forts(cid:230)tte arbejdet. Kan Kommissionen oplyse de konkrete (cid:229)rsager til, at Kommissionen har udsendt denne skrivelse? Hvem mener Kommissionen er ansvarlig for denne situation, herunder is(cid:230)r forsinkelserne? Mener Kommissionen, at der er gode grunde til helt at fjerne bevillingerne til fuldendelse af det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt? 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/187 Svar afgivet af Frederik Bolkestein p(cid:229) Kommissionens vegne (15. februar 2000) Kommissionen kan oplyse det (cid:230)rede parlamentsmedlem, at den har undersłgt denne sag som fłlge af en klage, der stillede spłrgsm(cid:229)l ved lovligheden af overdragelsesproceduren i forbindelse med det anfłrte udbud. Med udgangspunkt i elementer fra denne klage har Kommissionen ved en skrivelse til de gr(cid:230)ske myndigheder udtrykt forbehold for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r lovligheden af visse dele af proceduren og har anmodet om yderligere oplysninger samt de p(cid:229)g(cid:230)ldende myndigheders kommentar. Visse oplysninger, der stiller spłrgsm(cid:229)l ved lovligheden af udbuddet, er ogs(cid:229) blevet offentliggjort i den gr(cid:230)ske dagspresse. Kommis- sionen har derfor besluttet, at den, inden den afslutter sin undersłgelse, ogs(cid:229) vil se n(cid:230)rmere p(cid:229) holdbarheden af disse p(cid:229)stande. Undersłgelsen vil blive afsluttet inden for kort tid. Det faktum, at der har v(cid:230)ret forsinkelser i opfłrelsen af hospitalet, er rigtig nok beklageligt, men det tilkommer ikke Kommissionen at finde ansvaret herfor. Kommissionen kan forsikre det (cid:230)rede parlamentsmedlem om, at der vil finde en nyvurdering af F(cid:230)lles- skabets medfinansiering af dette projekt sted, s(cid:229) snart Kommissionen endeligt har afsluttet sin vurdering af den undersłgelse, der er iv(cid:230)rksat p(cid:229) baggrund af ovenn(cid:230)vnte klage. (2000/C 225 E/208) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2635/99 af Hiltrud Breyer (Verts/ALE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Stłtte til atomenergi og vedvarende energi Kan Kommissionen oplyse, hvor meget stłtte der er ydet til henholdsvis atomenergi (herunder (sol- og vindenergi) fra de p(cid:229)g(cid:230)ldende afsnit i Den Europ(cid:230)iske Unions 1. fusion) og vedvarende energi almindelige budget siden F(cid:230)llesskabernes oprettelse? 2. I ben(cid:230)gtende fald: hvorfor ikke? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (1. marts 2000) De łnskede oplysninger sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og Parlamentets generalsekretariat. (2000/C 225 E/209) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2645/99 af Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Stłtte til den indiske l(cid:230)dersektor I sidste valgperiode indgav jeg en skriftlig forespłrgsel (E-3822/98) (1) til Kommissionen, som i sit svar henviste til sit svar p(cid:229) en anden forespłrgsel fra mig (P-3790/98) (2), selv om svaret ikke havde noget at głre med den nye forespłrgsel. Jeg ser mig derfor nłdsaget til at gentage min forespłrgsel: Vil Kommissionen opstille en liste over de projekter, som Den Europ(cid:230)iske Union har finansieret i Indien til fordel for den indiske l(cid:230)dersektor (l(cid:230)der, sko, l(cid:230)dervarer) med oplysning om dato for godkendelse og m(cid:229)l? (1) (2) EFT C 142 af 21. 5. 1999, s. 155. EFT C 142 af 21. 5. 1999, s. 150


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2611/99 von Markus Ferber (PPE-DE) an die Kommission. Beauftragung von Kurierdiensten in der Europäischen Kommission.

eurovoc_concepts:
administration of the Institutions
award of contract
invitation to tender
services company

text: C 330 E/26 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 21. 11. 2000 Die Gegner dieser Pl(cid:228)ne verweisen auf Richtlinie 79/409/EWG (1) und das Urteil des EuGH in der Rechtssache Kommission gegen Deutschland, 1989/91, Rechtssache Nr. 13 (cid:132)Ley Bay(cid:147). Ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) die vorgeschlagene Entwicklung einen Versto(cid:223) gegen gemeinschaft- liche Rechtsvorschriften darstellt? (1) ABl. L 103 vom 25. 4. 1979, S. 1. Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (16. Februar 2000) Der Kommission sind keine Pl(cid:228)ne f(cid:252)r den Bau einer Abfallverbrennungsanlage in Ridham Dock im besonderen Schutzgebiet von Swale, Kent, bekannt. Der Standort Swale wurde vom Vereinigten K(cid:246)nigreich zu einem besonderem Schutzgebiet gem(cid:228)(cid:223) Artikel 4 der Richtlinie 79/409/EWG des Rates vom 2. April 1979 (cid:252)ber die Erhaltung der wildlebenden Vogel- arten erkl(cid:228)rt. Die Mitgliedstaaten m(cid:252)ssen die erforderlichen Ma(cid:223)nahmen treffen, um jegliche St(cid:246)rung f(cid:252)r die V(cid:246)gel zu vermeiden, f(cid:252)r die dieser Standort zu einem besonderem Schutzgebiet erkl(cid:228)rt wurde, sowie auch jegliche Beeintr(cid:228)chtigung ihrer Habiate. Der Herr Abgeordnete wird gebeten, weitere Einzelheiten (cid:252)ber die Art und das Ausma(cid:223) der Bedrohung der V(cid:246)gel und ihrer Habitate mitzuteilen, so da(cid:223) die Kommission die Angelegenheit gemeinsam mit den Beh(cid:246)rden des Vereinigten K(cid:246)nigreichs untersuchen kann. Besonders hilfreich w(cid:228)re es, wenn der Herr Abgeordnete Einzelheiten der bestehenden Pl(cid:228)ne f(cid:252)r die vorgeschlagene Verbrennungsanlage mitteilen k(cid:246)nnte, und dar(cid:252)ber hinaus, in welchem Stadium der Planung sich das Projekt befindet. (2000/C 330 E/028) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2611/99 von Markus Ferber (PPE-DE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Beauftragung von Kurierdiensten in der Europ(cid:228)ischen Kommission Ist es richtig, da(cid:223) die EU-Kommission (GD IX) am 25. Juni 1999 die interne Anweisung herausgegeben hat, ab 1. Juli 1999 alle Express-Kurier-Sendungen mit UPS zu versenden? Hat es vor dieser Entscheidung eine Ausschreibung gegeben? Wer hat vor diesem Zeitpunkt diese Art von Dienstleistungen f(cid:252)r die EU-Kommission erbracht? Antwort von Herrn Kinnock im Namen der Kommission (15. Februar 2000) 1. Die Kommission kann best(cid:228)tigen, da(cid:223) alle Eilsendungen der Kommissionsdienststellen in Br(cid:252)ssel (Los 1) und Geel (Los 2) von UPS bef(cid:246)rdert werden. Die Kommissionsdienststellen in Luxemburg (Los 3) nehmen die Dienste eines anderen Auftragnehmers, n(cid:228)mlich DHL, in Anspruch. Alle drei Lose wurden im Amtsblatt S 248 vom 23. Dezember 1998 ausgeschrieben. Die Vor- 2. information wurde im Amtsblatt S 33 vom 17. Februar 1998 ver(cid:246)ffentlicht. 3. Vor dem 1. Juli 1999 wurden die Eilsendungen der Kommission von drei Auftragnehmern bef(cid:246)rdert: DHL, UPS und Chronopost. Diese Unternehmen wurden nach demselben Verfahren mit einer Ver(cid:246)ffentli- chung im Amtsblatt ausgew(cid:228)hlt


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2615/99 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen. Landbrugsstøtte og miljø.

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
common agricultural policy

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/81 forbindelse med, at Tyrkiet i henhold til artikel 28 i associeringsaftalen modtager stłtte fra Den I Europ(cid:230)iske Union, bedes Kommissionen s(cid:229)ledes oplyse, hvilke krav den i samarbejdet med Tyrkiet stiller til Tyrkiets behandling af det kristne mindretal i landet. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (31. januar 2000) Hvad ang(cid:229)r gavebistand fra F(cid:230)llesskabets budget, er det eneste finansielle instrument, som Tyrkiet p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt kan nyde godt af, MEDA-programmet (R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1488/96 af 23. juli 1996 om finansielle og tekniske ledsageforanstaltninger (MEDA) forbindelse med reformen af de łkonomiske og sociale strukturer inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet) (1). i Ifłlge artikel 3 bygger forordningen p(cid:229) respekten for de demokratiske principper og retsstatsprincippet samt for menneskerettighederne og de grundl(cid:230)ggende frihedsrettigheder. I tilf(cid:230)lde af kr(cid:230)nkelse af disse principper kan R(cid:229)det tr(cid:230)ffe passende foranstaltninger. I samarbejdet med Tyrkiet l(cid:230)gger Kommissionen s(cid:230)rlig v(cid:230)gt p(cid:229), at disse principper overholdes. I den seneste periodiske rapport om Tyrkiet, der blev vedtaget i oktober 1999, vurderede Kommissionen situationen med hensyn til overholdelse af Kłbenhavns-kriterierne. Den konkluderede, at Tyrkiet i łjeblikket ikke overholder de politiske kriterier. P(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt er navnlig respekten for religionsfriheden ikke tilfredsstillende i Tyrkiet. De vigtigste kristne minoriteter i Tyrkiet er gr(cid:230)ske, armenske (anerkendt som minoriteter i henhold til Lausanne-traktaten) og syriske (syrisk-ortodokse). Sidstn(cid:230)vnte gruppe har i den seneste tid v(cid:230)ret udsat for diskrimination og chikane. Andre kristne grupper omfatter evangeliske grupper af amerikansk oprindelse, som tit chikaneres. Hagia Sofia, den berłmte kirke i Konstantinopel, blev omdannet til moskØ lige efter byens erobring i 1453. Mange andre kirker led samme sk(cid:230)bne, for eksempel Frelserkirken i Chora, som blev omdannet til Kariye-moskØen. Efter oprettelsen af republikken i 1923 omdannede Atat(cid:252)rk begge kirker til museer, hvilket betyder, at de frit kan benyttes af alle uanset trosretning. Mosaikken er blevet afd(cid:230)kket og restaureret, og Hagia Sofia underg(cid:229)r i łjeblikket en omfattende renovering. Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d anmodede p(cid:229) młdet i Helsinki ( december 1999) Kommissionen om at forberede et tiltr(cid:230)delsespartnerskab, der skal vedtages af R(cid:229)det. I dette dokument vil de Kłbenhavns-kriterier, Tyrkiet skal opfylde, herunder de politiske kriterier, blive prioriteret hłjt. Spłrgsm(cid:229)let om religionsfrihed vil blive rejst i den sammenh(cid:230)ng. (1) EFT L 189 af 30. 7. 1996. (2000/C 303 E/073) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2615/99 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Landbrugsstłtte og miljł Hvilke planer har Kommissionen om at begr(cid:230)nse udbetalingen af landbrugsstłtte, som fremmer produk- tionsformer, der har vist sig at for(cid:229)rsage miljłłdel(cid:230)ggelser, og om at fremme miljłvenlige produktions- metoder i landbruget? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (28. januar 2000) F(cid:230)llesskabets strategi for fremme af miljłvenlige produktionsmetoder i landbruget omfatter i det v(cid:230)sentlige tre elementer. C 303 E/82 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1259/1999 af 17. maj 1999 om fastl(cid:230)ggelse af f(cid:230)lles regler for den f(cid:230)lles landbrugspolitiks ordninger for direkte stłtte (1) g(cid:230)lder for betalinger, der ydes til landbrugere i henhold til stłtteordninger under de f(cid:230)lles markedsordninger. Ifłlge artikel 3 er medlemsstaterne forpligtede til at tr(cid:230)ffe de miljłforanstaltninger, de finder hensigtsm(cid:230)ssige (og som kan omfatte stłtte til geng(cid:230)ld for forpligtelser til at drive miljłvenligt landbrug, generelle obligatoriske miljłkrav og s(cid:230)rlige miljłkrav, der udgłr en betingelse for direkte betalinger). Medlemsstaterne skal fasts(cid:230)tte sanktioner, der st(cid:229)r i forhold til fłlgerne af, at miljłkrav ikke overholdes (f. eks. neds(cid:230)ttelse eller annullering af stłtte under markeds- ordningerne). Ifłlge artikel 5 vil belłb, der ikke udbetales som fłlge af misligholdelse af s(cid:229)danne miljłkrav, og belłb, der indspares af medlemsstater, som benytter sig af muligheden for at graduere den direkte stłtte (artikel 4), v(cid:230)re til r(cid:229)dighed for medlemsstaterne til en forłgelse af stłtten til miljłvenlige stłtteordninger (miljłvenligt landbrug, udligningsgodtgłrelser i ugunstigt stillede omr(cid:229)der og omr(cid:229)der med miljłrestrik- tioner, skovrejsning). R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1257/1999 om stłtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (2) (EUGFL) foreskriver m(cid:229)lrettede miljłforanstaltninger, som er de eneste obligatoriske foranstaltninger, der skal indg(cid:229) i ethvert program for udvikling af landdistrikterne. Herved f(cid:229)r de en fremtr(cid:230)dende rolle inden for den nye politik for udvikling af landdistrikterne, ligesom de till(cid:230)gges s(cid:230)rlig betydning i F(cid:230)llesskabets strategi for fremme af miljłvenligt landbrug. De f(cid:230)lles markedsordninger indeholder ogs(cid:229) miljłbestemmelser. Nogle af disse er blevet sk(cid:230)rpet. F. eks. indeb(cid:230)rer den nye markedsordning for oksekłd, at nationale bevillinger nu indg(cid:229)r som en del af den direkte stłtte, der kan knyttes til miljłkrav, ligesom ekstensiveringspr(cid:230)mien er blevet mere effektiv gennem en forhłjelse af pr(cid:230)mierne og indfłrelse af strengere miljłkrav. (1) EFT L 160 af 26. 6. 1999. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999. (2000/C 303 E/074) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2619/99 af Robert Sturdy (PPE-DE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Stłtte til den britiske svinekłdssektor Kommissionen har erkendt, at svineavlerne i Det Forenede Kongerige af en r(cid:230)kke (cid:229)rsager befinder sig i en alvorlig łkonomisk krise. Vil Kommissionen overveje nogle af de fłlgende foranstaltninger for at afhj(cid:230)lpe i det mindste nogle af de presserende problemer, som tvinger mange landm(cid:230)nd til at forlade erhvervet: 1. Genindfłrelse af eksportrestitutioner for svinekłd fra EU? 2. Godkendelse af, at Det Forenede Kongerige yder statsstłtte for at d(cid:230)kke udgifterne i forbindelse med BSE, der har haft en negativ indvirkning p(cid:229) konkurrenceevnen for britisk svinekłd? Kan Kommissionen komme med forslag til andre foranstaltninger, som Det Forenede Kongerige eller Den Europ(cid:230)iske Union eventuelt kunne tr(cid:230)ffe i overensstemmelse med f(cid:230)llesskabsretten for at hj(cid:230)lpe den kriseramte britiske svinekłdssektor? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (31. januar 2000) Det er beklageligt, at svinekłdsmarkedet i alle dele af EU gennemlever sv(cid:230)re tider. Hoved(cid:229)rsagen til de lave priser er dog det fortsatte store udbud af svinekłd


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2653/99 di Cristiana Muscardini (UEN) alla Commissione. Vicenda Malpensa.

eurovoc_concepts:
airport
marketing standard
organisation of transport
transport infrastructure

text: 26. 1. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 26 E/7 Risposta complementare data dal sig. Patten in nome della Commissione (10 marzo 2000) La Commissione ringrazia l(cid:146)onorevole parlamentare per aver richiamato ancora una volta la sua attenzione sul problema della tutela giuridica delle imprese europee nel Kosovo e per averle fornito una serie di nuovi documenti su tale delicata questione. La tutela dei diritti legali delle societ(cid:224) operanti nel Kosovo rientra nelle competenze dirette dell(cid:146)Ammini- strazione civile provvisoria del Kosovo facente capo alle Nazioni Unite (UNMIK), ai sensi della risoluzione 1244 (1999) del Consiglio di sicurezza dell(cid:146)ONU. La documentazione completa relativa a tale questione Ł in possesso dell(cid:146)UNMIK, che Ł il solo organismo in grado di formulare valide proposte in merito all(cid:146)azione richiesta dall(cid:146)onorevole parlamentare. (2001/C 26 E/008) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2653/99 di Cristiana Muscardini (UEN) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Vicenda Malpensa Un decreto del governo italiano, per ovviare all(cid:146)accusa di non conformit(cid:224) alle norme del diritto comunitario dei suoi stessi decreti del 5 luglio 1996 e 13 ottobre 1997 che trasferivano tutti i voli da Linate a Malpensa, prevedeva che il 34 % dei voli europei sarebbe rimasto a Linate fino al perfezionamento delle infrastrutture d(cid:146)accesso e alla comunicazione dell(cid:146)avvenuta conclusione dei lavori. Ribadendo la necessit(cid:224) di garantire la sopravvivenza di Linate quale aeroporto di collegamento con le capitali dei 15 Stati membri, pu(cid:242) la Commissione far sapere se Ł a conoscenza dei disagi in cui ancora versano gli utenti dell(cid:146)hub di Malpensa, soprattutto per la mancanza di strutture adeguate, per il fatto che il treno-navetta non serva ancora il terminal 2, il che costringe i passeggeri a trascinarsi dietro i bagagli e a ricorrere ai servizi taxi o bus-navetta fra i terminal 1 e 2 (servizi peraltro interrotti ad una determinata ora) e per il fatto che gli stessi carrelli per il trasporto dei bagagli sono ancora insufficienti? Come considera il fatto che il governo italiano non ha ancora inviato le informazioni gi(cid:224) richieste dall(cid:146)Esecutivo per il 15 novembre? Risposta data dalla sig. ra de Palacio in nome della Commissione (12 aprile 2000) La Commissione ha attribuito e continua ad attribuire un(cid:146)attenzione particolare alla situazione dell(cid:146)aero- porto della Malpensa, in particolare le infrastrutture di accesso e le infrastrutture aeroportuali. Questa questione Ł infatti strettamente legata al problema della compatibilit(cid:224) con il diritto comunitario delle disposizioni italiane di ripartizione del traffico tra i vari aeroporti del sistema aeroportuale milanese. Piø volte, nel 1998 e nel 1999, la Commissione con il contributo di consulenti specializzati ha effettuato verifiche approfondite dello stato di queste infrastrutture, in particolare la loro rispondenza al volume di traffico da trasferire alla Malpensa in applicazione delle disposizioni di ripartizione del traffico sopra menzionate. Sulla base di queste informazioni la Commissione Ł intervenuta nel 1998 per dichiarare incompatibile con il diritto comunitario (1) l(cid:146)applicazione immediata delle norme inizialmente adottate. Successivamente le autorit(cid:224) italiane hanno tenuto conto dei risultati di queste verifiche e hanno deciso di ritardare l(cid:146)applicazione di queste norme (nell(cid:146)ottobre 1999 e successivamente nel dicembre 1999). Nel caso specifico delle infrastrutture aeroportuali, le autorit(cid:224) italiane hanno deciso nell(cid:146)ottobre 1999, alla luce delle verifiche effettuate dai consulenti specializzati, di realizzare determinati lavori e miglioramenti concernenti vari aspetti (disponibilit(cid:224) di porte di imbarco supplementari, introduzione di un sistema di «apron management control», miglioramento della capacit(cid:224) del controllo bagagli e del controllo passaporti C 26 E/8 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 26. 1. 2001 ecc. ). Contrariamente a quanto sembra indicare l(cid:146)onorevole, trasmesso alla Commissione le informazioni richieste sulla realizzazione effettiva di questi miglioramenti. Queste informazioni sono ora verificate dalla Commissione. le autorit(cid:224) italiane hanno effettivamente lavori e (1) Decisione della Commissione, del 16 settembre 1998, relativa ad un procedimento di applicazione del regolamento (CEE) n. 2408/92 (causa VII/AMA/11/98) (cid:129) norme italiane sulla ripartizione del traffico all(cid:146)interno del sistema aeroportuale di Milano), GU L 337 del 12. 12. 1998. (2001/C 26 E/009) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2735/99 di Carlo Fatuzzo (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Libero ingresso ai musei per cittadini comunitari della seconda et(cid:224) Il turismo culturale della seconda et(cid:224) in Europa Ł fonte di arricchimento culturale, di sano impegno del tempo libero e di creazione di molti nuovi posti di lavoro. Intende la Commissione intervenire con una direttiva per incrementarlo e agevolarne l(cid:146)accesso? Inoltre, pu(cid:242) la Commissione chiedere al Ministro italiano Melandri di modificare il regolamento pubblicato nella G. U. libero ingresso a monumenti, musei, scavi, parchi, ecc. , per estenderlo anche ai cittadini comunitari di et(cid:224) compresa tra i 55 e i 65 anni? italiana n. 253 del 27. 10. 1999, che limita agli ultrasessantacinquenni il Risposta del sig. Liikanen a nome della Commissione (13 marzo 2000) La Commissione Ł consapevole dell(cid:146)importanza del turismo culturale quale fonte di potenziali nuovi posti di lavoro. Pur tuttavia, non intende emettere una direttiva in materia. La questione dei gruppi che beneficiano in base all(cid:146)et(cid:224) del libero ingresso alle attrattive culturali in Italia Ł di competenza dello Stato stesso, in base al principio di sussidiariet(cid:224). (2001/C 26 E/010) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2750/99 di Dorette Corbey (PSE) alla Commissione (7 gennaio 2000) Oggetto: Cipro: tartarughe, protezione della natura e adesione 1. E(cid:146) la Commissione al corrente del dibattito in corso a Cipro sulla protezione della penisola di importante zona di nidificazione delle tartarughe marine? Secondo un elenco dell(cid:146)Unione Akamas, internazionale per la conservazione della natura (IUCN) tale gruppo comprende specie vulnerabili e a rischio. E(cid:146) stata la Commissione informata delle misure volte a proteggere l(cid:146)Akamas, approvate dal Parlamento cipriota nel 1998, ma non ancora dal Consiglio dei ministri? Ed Ł la Commissione al corrente del fatto che, nel frattempo, il potenziamento delle strutture alberghiere della zona sta continuando? 2. In vista della futura adesione di Cipro, ha la Commissione avviato discussioni in merito all(cid:146)inclusione della penisola di Akamas e in particolare delle spiagge di Asprokremmos, Lara e Toxeftra nella rete Natura 2000 dei siti protetti, istituita nell(cid:146)ambito delle direttive sugli habitat e sugli uccelli (rispettivamente la direttiva 92/43 (1) del 21 maggio 1992 e la direttiva 79/409 (2) del 2 aprile 1979)?


title: Règlement (CE) n° 62/2000 de la Commission, du 12 janvier 2000, fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 13. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 9/3 RÈGLEMENT (CE) No 62/2000 DE LA COMMISSION du 12 janvier 2000 fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CE) no 2038/1999 du Conseil du 13 septembre 1999 portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), vu le règlement (CE) no 1422/95 de la Commission du 23 juin 1995 établissant les modalités d'application pour l'importation de mélasses dans le secteur du sucre et modifiant le règlement (CEE) no 785/68 (2), et notamment son article 1er, paragraphe 2, et son article 3, paragraphe 1, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) Le règlement (CE) no 1422/95 prévoit que le prix caf à l'importation de mélasses, ci-après dénommé «prix repré- sentatif», est établi conformément au règlement (CEE) no 785/68 de la Commission (3); ce prix s'entend fixé pour la qualité type définie à l'article 1er du règlement précité. Le prix représentatif de la mélasse est calculé pour un lieu de passage en frontière de la Communauté, qui est Amsterdam; ce prix doit être calculé à partir des possibi- lités d'achat les plus favorables sur le marché mondial établies sur la base des cours ou des prix de ce marché ajustés en fonction des différences de qualité éventuelles par rapport à la qualité type; la qualité type de la mélasse a été définie par le règlement (CEE) no 785/68. les plus Pour la constatation des possibilités d'achat favorables sur le marché mondial, il doit être tenu compte de toutes les informations relatives aux offres faites sur le marché mondial, aux prix relevés sur des marchés importants dans les pays tiers et aux opérations de vente conclues dans le cadre des échanges internatio- naux, dont la Commission a connaissance, soit par l'in- termédiaire des États membres, soit par ses propres moyens; lors de cette constatation, aux termes de l'article 7 du règlement (CEE) no 785/68, on peut se fonder sur une moyenne de plusieurs prix, à condition que cette moyenne puisse être considérée comme représentative de la tendance effective du marché. (4) Il n'est pas tenu compte des informations lorsque la marchandise n'est pas saine, loyale et marchande ou lorsque le prix indiqué dans l'offre ne porte que sur une faible quantité non représentative du marché; doivent (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 141 du 24. 6. 1995, p. 12. (3) JO L 145 du 27. 6. 1968, p. 12. également être exclus les prix d'offre qui peuvent être considérés comme non représentatifs de la tendance effective du marché. Afin d'obtenir des données comparables relatives à la mélasse de la qualité type, il importe, selon la qualité de la mélasse offerte, d'augmenter ou de diminuer les prix en fonction des résultats obtenus par l'application de l'article 6 du règlement (CEE) no 785/68. Un prix représentatif peut être exceptionnellement main- tenu à un niveau inchangé pendant une période limitée lorsque le prix d'offre qui a servi de base pour l'établisse- ment précédent du prix représentatif n'est pas parvenu à la connaissance de la Commission et les prix d'offre disponibles, qui ne semblent pas être suffisamment représentatifs de la tendance effective du marché, entraî- neraient des modifications brusques et considérables du prix représentatif. Lorsqu'il existe une différence entre le prix de déclenche- ment pour le produit en cause et le prix représentatif, il y a lieu de fixer des droits à l'importation additionnels dans les conditions visées à l'article 3 du règlement (CE) no 1422/95; en cas de suspension des droits à l'importa- tion en application de l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95, il y a lieu de fixer des montants particuliers pour ces droits. L'application de ces dispositions conduit à fixer les prix représentatifs et les droits additionnels à l'importation des produits en cause comme indiqué à l'annexe du présent règlement. Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion du sucre, au présent règlement sont (5) (6) (7) (8) (9) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les prix représentatifs et les droits additionnels applicables à l'importation des produits visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1422/95 sont fixés comme indiqué en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 13 janvier 2000. L 9/4 FR Journal officiel des Communautés européennes 13. 1. 2000 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 janvier 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission du règlement fixant les prix représentatifs et les montants des droits additionnels applicables à l'importation des mélasses dans le secteur du sucre ANNEXE Code NC Montant du prix représentatif par 100 kg nets du produit en cause Montant du droit additionnel par 100 kg nets du produit en cause (en EUR) Montant du droit à appliquer à l'importation du fait de la suspension visée à l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95 par 100 kg nets du produit en cause (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,63 7,07 0,14 0,09 — — (1) Fixation pour la qualité type telle que définie à l'article 1er du règlement (CEE) no 785/68, modifié. (2) Ce montant remplace, conformément à l'article 5 du règlement (CE) no 1422/95, le taux du droit du tarif douanier commun fixé pour ces produits


title: PREGUNTA ESCRITA E-2705/99 de Ian Hudghton (Verts/ALE) a la Comisión. Pesca: reasignación del IFOP.

eurovoc_concepts:
FIFG
Structural Funds
United Kingdom
common fisheries policy
financial management
regulation (EU)

text: C 330 E/42 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 Teniendo en cuenta este claro compromiso legal del Consejo y del PE de incrementar los objetivos en una propuesta que debe publicarse a finales de 1999 o principios de 2000, ¿cuÆndo presentarÆ la Comisi(cid:243)n su propuesta de revisi(cid:243)n de la Directiva al PE y al Consejo? RefiriØndome mÆs concretamente a los objetivos, ¿incluirÆ la Comisi(cid:243)n un objetivo comœn de reciclado y reutilizaci(cid:243)n? (1) DO L 365 de 31. 12. 1994, p. 10. Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de marzo de 2000) La obligaci(cid:243)n de revisar sustancialmente los objetivos de valorizaci(cid:243)n y reciclado se establece en la letra b) del apartado 3 del art(cid:237)culo 6 y en la letra c) del apartado 1 del art(cid:237)culo 6 de la Directiva 94/62/CE del Parlamento y del Consejo, de 20 de diciembre de 1994, relativa a los envases y residuos de envases. El compromiso alcanzado por el Parlamento y el Consejo tras largos debates en el ComitØ de Conciliaci(cid:243)n consist(cid:237)a en una primera serie de objetivos cuantificados de valorizaci(cid:243)n y reciclado, que hab(cid:237)an de alcanzarse a mediados de 2001, y en la obligaci(cid:243)n por parte del legislador comunitario de incrementar significativamente tales objetivos en una segunda fase, que hab(cid:237)a de finalizar a mediados de 2006. En la cadena de envasado intervienen muchas personas y organizaciones, entre las que se cuentan los operadores econ(cid:243)micos, los consumidores, las organizaciones medioambientales y las autoridades. Dada la amplia gama de intereses existentes, era preciso establecer un marco para el diÆlogo a fin de garantizar un planteamiento equilibrado. Gracias a este proceso, la Comisi(cid:243)n ha podido evaluar correctamente la situaci(cid:243)n y elaborar posibles soluciones para que la Directiva resulte mÆs eficaz. Se han presentado varias opciones, que se han estudiado con las partes interesadas y los Estados miembros, pero la Comisi(cid:243)n todav(cid:237)a estÆ examinando quØ medidas propondrÆ finalmente. El proceso de revisi(cid:243)n estÆ resultando mÆs lento de lo previsto inicialmente. No obstante, la Comisi(cid:243)n tiene la intenci(cid:243)n de presentar una propuesta formal de revisi(cid:243)n de la Directiva al Consejo y al Parlamento para que Østos puedan adoptar las medidas en el momento oportuno. (2000/C 330 E/046) PREGUNTA ESCRITA E-2705/99 de Ian Hudghton (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Pesca: reasignaci(cid:243)n del IFOP ¿Puede confirmar la Comisi(cid:243)n si es cierto que un Estado miembro que no utiliza la totalidad de su asignaci(cid:243)n de fondos del IFOP puede reasignarlos a un programa diferente en sectores distintos de la pesca? Si es as(cid:237), ¿puede ofrecer la Comisi(cid:243)n ejemplos en los que se haya seguido esta prÆctica? (2000/C 330 E/047) PREGUNTA ESCRITA E-2706/99 de Ian Hudghton (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Pesca: IFOP y el Reino Unido ¿Puede facilitar la Comisi(cid:243)n estad(cid:237)sticas sobre los fondos del IFOP de que ha dispuesto el Reino Unido en 1998 y 1999 y, sobre su nivel de utilizaci(cid:243)n, especificando en particular todo importe «no utilizado»?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2642/99 esittäjä(t): Andrew Duff (ELDR) komissiolle. Maaseudun kehittämiseen tarkoitettujen varojen jakaminen jäsenvaltioille.

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
eligibility criteria
rural development

text: C 374 E/6 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 noudatetaan, ellei Viron kanssa tehdyn Eurooppa-sopimuksen 55 artiklan, Latvian ja Liettuan kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten 56 artiklan, Unkarin ja Puolan kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten 58 artiklan ja Romanian, Bulgarian, Slovakian ja T(cid:154)ekin kanssa tehtyjen Eurooppa-sopimusten 59 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228) muuta johdu. Samalla tavalla erityistaitoja ja -tietoja koskevia edellytyksi(cid:228) ei voida asettaa ainoastaan toisen 3. sopijapuolen kansalaisille. On kuitenkin syyt(cid:228) mainita, ett(cid:228) sopimuksiin sis(cid:228)ltyv(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ys, joka sallii toimenpiteiden toteuttamisen tutkintojen vastavuoroiseksi tunnustamiseksi, ei viel(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n menness(cid:228) ole johtanut toimiin. 4. Aivan samoin rahoituksellisia edellytyksi(cid:228) ei voida asettaa ainoastaan toisen sopijapuolen kansalaisille taloudellisen toiminnan perustamisen ja harjoittamisen osalta. Tietyill(cid:228) j(cid:228)senvaltioilla on sen sijaan t(cid:228)m(cid:228)ntyyppisi(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228), jotka koskevat kolmansien maiden kansalaisten maahanp(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) ja oleskelua niiden alueella. (2000/C 374 E/006) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2642/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Andrew Duff (ELDR) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Maaseudun kehitt(cid:228)miseen tarkoitettujen varojen jakaminen j(cid:228)senvaltioille Mit(cid:228) perusteita k(cid:228)ytettiin m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)ess(cid:228) (cid:228)skett(cid:228)in maaseudun kehitt(cid:228)misvarojen jakautuminen j(cid:228)senvalti- oiden kesken ja miten kutakin perustetta painotettiin? Miksi n(cid:228)m(cid:228) perusteet valittiin? Erityisesti haluaisin tiet(cid:228)(cid:228), vaikuttiko m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)miseen varojen aiempi osoittaminen nyt rauenneiden asetusten alaisuudessa, ja jos vaikutti, miksi? Miten maaseutuv(cid:228)est(cid:246) m(cid:228)(cid:228)ritettiin kussakin j(cid:228)senvaltiossa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 2000) Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehitt(cid:228)miseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 (1) 46 artiklan 2 kohdan mukaan komissio vahvistaa EMOTR:n tukiosastosta j(cid:228)senvaltioille maaseudun kehitt(cid:228)mist(cid:228) varten my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t alustavat varat (cid:148)puolueettomia perusteita noudattaen ottaen huomioon erityistilanteet ty(cid:246)paikkojen luomisen ja maiseman yll(cid:228)pit(cid:228)misen edellytt(cid:228)m(cid:228)t ponnistukset(cid:148). ja -tarpeet sek(cid:228) erityisesti ymp(cid:228)rist(cid:246)n, J(cid:228)senvaltioiden erityistilanteiden ja -tarpeiden arviointi perustuu kaudella 1994(cid:129)1999 my(cid:246)nnettyihin varoihin. L(cid:228)ht(cid:246)kohdaksi valitaan kullekin j(cid:228)senvaltiolle my(cid:246)nnetty keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen tuki kyseisell(cid:228) kaudella. Uudella kaudella my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) kokonaisrahoitusta oli nostettu l(cid:228)hes 20 %, joten lis(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat edelliseen kokonaisrahoitukseen verrattuna jaettiin j(cid:228)senvaltioiden tarpeiden mukaan. Varat jaettiin erityisesti tilastollisin perustein, jotka liittyiv(cid:228)t j(cid:228)senvaltioiden maaseutualueiden merkitt(cid:228)vyy- teen (kokonaisala, maaseutualueiden pinta-ala, maaseudun v(cid:228)est(cid:246)) sek(cid:228) maataloustoimintaan (k(cid:228)ytt(cid:246)kelpoi- nen maatalousmaa, tilojen lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228), maatalouden ty(cid:246)voima). (cid:148)Maaseutumaisuutta(cid:148) koskevan perusteen (maaseutualueiden pinta-ala ja maaseudun v(cid:228)est(cid:246)) vahvistamisessa otettiin huomioon v(cid:228)est(cid:246)tiheyden kynnysarvo, joka ilmaistaan asukaslukuna 100:aa neli(cid:246)kilometri(cid:228) kohti tilastollisten alueyksik(cid:246)iden nimik- keist(cid:246)n (NUTS) tasoon 5 kuuluvissa kunnissa. (1) EYVL L 160, 26. 6. 1999


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2665/99 esittäjä(t): Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) komissiolle. Rakenneuudistus ABB Alstom Powerilla.

eurovoc_concepts:
EU aid
EU control
control of State aid
industrial restructuring
job cuts

text: 4. 12. 2001 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 340 E/1 I (Tiedonantoja) EUROOPAN PARLAMENTTI KIRJALLISET KYSYMYKSET JA VASTAUKSET (2001/C 340 E/001) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2665/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Rakenneuudistus ABB Alstom Powerilla Viime kes(cid:228)kuun 30. p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) tehdyn fuusion seurauksena syntyneen ABB Alstom Power -yhtym(cid:228)n johto on ilmoittanut tekev(cid:228)ns(cid:228) yhtym(cid:228)ss(cid:228) rakenneuudistuksen. Er(cid:228)iss(cid:228) maissa, joissa yhti(cid:246) toimii, on jo ilmoitettu ty(cid:246)paikkojen lakkauttamisesta. Ovatko yhtym(cid:228) tai fuusiossa yhdistyneet yhti(cid:246)t saaneet Euroopan unionilta tukea? Mik(cid:228)li n(cid:228)in on, voisiko komissio tarkentaa, kuinka paljon tukea on annettu ja mill(cid:228) ehdoilla? Oliko avustuksien my(cid:246)nt(cid:228)misen ehdoksi asetettu uusien ty(cid:246)paikkojen luominen? Onko komissio valmis vaatimaan avustusten takaisinmaksua? (2001/C 340 E/002) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0233/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Luigi Vinci (GUE/NGL) komissiolle (4. helmikuuta 2000) Aihe: ABB Alstom Power -konsernin uudelleenj(cid:228)rjestelyt Kes(cid:228)kuussa 1999 toteutetusta fuusiosta syntyneen ABB Alstom Power -konsernin johto on ilmoittanut yrityksen uudelleenj(cid:228)rjestelyist(cid:228), joiden seurauksena joillakin yrityksen toimipaikkakunnilla h(cid:228)vi(cid:228)(cid:228) ty(cid:246)paik- koja. ABB Alstom Power -konserni tai fuusioituneet yritykset ovat saaneet tukea Euroopan unionilta. Voiko komissio tarkentaa, kuinka paljon ja millaisin ehdoin tukea on my(cid:246)nnetty, ja onko n(cid:228)iden tukien avulla ollut tarkoitus luoda ty(cid:246)paikkoja? Ellei kaikkia vaadittuja ehtoja ole noudatettu, aikooko komissio vaatia ABB Alstom Power -konsernin saamia tukia takaisin? Michel Barnier(cid:146)n komission puolesta antama yhteinen t(cid:228)ydent(cid:228)v(cid:228) vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2665/99 ja E-0233/00 (7. kes(cid:228)kuuta 2001) Eri j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaisilta viranomaisilta saatujen tietojen mukaan ABB Alstom Power -yhtym(cid:228) on saanut yhteis(cid:246)n tukea seuraavasti:


title: PREGUNTA ESCRITA E-2669/99 de Benedetto Della Vedova (TDI) a la Comisión. Ayudas estatales a la empresa Philipp Holzmann AG.

eurovoc_concepts:
Germany
company in difficulties
control of State aid
infringement of EU law
public works

text: 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/99 obligaci(cid:243)n de notificaci(cid:243)n previa segœn lo establecido en la Directiva 98/34/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 22 de junio de 1998 por la que se establece un procedimiento de informaci(cid:243)n en materia de las normas y reglamentaciones tØcnicas (3) (modificada por la Directiva 98/48/CE del Parlamento Europeo y del Consejo de 20 de julio de 1998 (4)). (1) DO L 298 de 17. 10. 1989. (2) DO L 202 de 30. 7. 1997. (3) DO L 204 de 21. 7. 1998. (4) DO L 217 de 5. 8. 1998. (2000/C 280 E/101) PREGUNTA ESCRITA E-2669/99 de Benedetto Della Vedova (TDI) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Ayudas estatales a la empresa Philipp Holzmann AG Se ha sabido que el Gobierno alemÆn tiene la intenci(cid:243)n de adoptar una serie de medidas para la reestructuraci(cid:243)n de la empresa de la construcci(cid:243)n Philipp Holzmann AG. Visto que la reciente Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n sobre la aplicaci(cid:243)n de los art(cid:237)culos 87 y 88 del Tratado CE a las ayudas estatales en forma de garant(cid:237)a aclara los elementos por los cuales las garant(cid:237)as del Estado se asimilan a las «ayudas estatales» y en quØ medida son conformes con el art(cid:237)culo 87 del Tratado CE. Visto que las medidas anunciadas, consistentes en prØstamos por un importe de 150 millones de DM y en garant(cid:237)as por 100 millones de DM, constituyen ayudas estatales (en particular para el salvamento y reestructuraci(cid:243)n, segœn se definen en las Directrices comunitarias publicadas en el DO C 368 de 23. 12. 1994) a las que se aplican los art(cid:237)culos 87 y 88 del Tratado CE. ¿No considera la Comisi(cid:243)n que estas medidas del Gobierno alemÆn constituyen una grave distorsi(cid:243)n de la competencia en la Comunidad as(cid:237) como una infracci(cid:243)n de las normas relativas a las ayudas estatales contenidas en los art(cid:237)culos 87 y 88 del Tratado CE? Vistas asimismo las declaraciones del Comisario responsable para la competencia y del Gobernador del Banco Central Europeo sobre la «coincidencia» entre las acciones y los prop(cid:243)sitos de injerencia estatal en los mercados y la debilidad del euro, ¿piensa la Comisi(cid:243)n emprender iniciativas con el fin de reducir los casos en los que es posible hacer una excepci(cid:243)n a la prohibici(cid:243)n de ayudas estatales contenida en el art(cid:237)culo 87 del Tratado CE? En particular, ¿no considera oportuno tomar iniciativas para revisar, cuando no superar, en sentido mÆs restrictivo las mencionadas Directrices comunitarias sobre ayudas de Estado de salvamento y reestructuraci(cid:243)n de empresas en crisis, que se caracterizan por un rØgimen de autorizaciones excesivamente genØrico y amplio? Respuesta del Sr. Monti en nombre de la Comisi(cid:243)n (9 de febrero de 2000) El que las medidas del Gobierno alemÆn constituyan o no una distorsi(cid:243)n grave de la competencia debe evaluarse sobre la base de un anÆlisis detallado, que tenga en cuenta los criterios de las Directrices comunitarias sobre ayudas estatales de salvamento y de reestructuraci(cid:243)n de empresas en crisis (1). Estas directrices, que entraron en vigor el 9 de octubre de 1999, han modificado las anteriores directrices de 1994 y contienen unos criterios mÆs estrictos, por ejemplo, para evitar distorsiones indebidas de la competencia y respecto del principio de «primera y œltima vez». DespuØs de un examen preliminar de la notificaci(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n lleg(cid:243) a la conclusi(cid:243)n de que la ayuda plantea dudas en cuanto a su compatibilidad con el mercado comœn. Por lo tanto, el 18 de enero de 2000, la Comisi(cid:243)n inici(cid:243) el procedimiento para poner en marcha una investigaci(cid:243)n pormenorizada sobre las medidas de ayuda. (1) DO C 288 de 9. 10. 1999


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2626/99 esittäjä(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle. Rooman kaupungin liikennelaitoksen (ATAC) uusi suunnitelma ja saasteiden määrän lisääntyminen Roomassa.

eurovoc_concepts:
Italy
air quality
atmosphere
directive (EU)
means of public conveyance
motor fuel
noise pollution
pollution control measures
quality standard
road traffic
transport user

text: C 330 E/28 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 Eik(cid:246) komission mielest(cid:228) olisi aiheellista kiirehti(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n merkitt(cid:228)v(cid:228)n hankkeen B etenkin Lyonin ja Torinon v(cid:228)lisen osuuden B edistymist(cid:228)? Voisiko komissio selitt(cid:228)(cid:228), miksi hankkeen keskeisimm(cid:228)t osapuolet eiv(cid:228)t ole osoittaneet suurempaa innostusta hankkeen jouduttamiseen? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2000) Komissio on aina ilmaissut hyvin selv(cid:228)sti kannatuksensa suurten nopeuksien junien maantie-rautatiekulje- tushankkeelle Lyonin ja Triesten v(cid:228)lill(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) kannatus on osoitettu my(cid:246)s rahallisena tukena (noin 120 miljoonaa euroa), jota yhteis(cid:246) on my(cid:246)nt(cid:228)nyt vuodesta 1993 l(cid:228)htien eurooppalaisen taloudellisen etuyh- tym(cid:228)n (ETEY) Alpetunnelin ranskalaisten, italialaisten ja kansainv(cid:228)listen osapuolten tutkimuksiin. Puolet yhteis(cid:246)n talousarviosta my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) tuesta on osoitettu kansainv(cid:228)liselle puolelle, johon sis(cid:228)ltyv(cid:228)t my(cid:246)s geotekniset tutkimukset rajavy(cid:246)hykkeen perustunnelia varten sek(cid:228) Ranskan ja Italian verkkojen yhteentoimivuutta koskevat t(cid:228)rke(cid:228)t tutkimukset. N(cid:238)mesissa vuonna 1999 pidetyss(cid:228) Ranskan ja Italian huippukokouksessa osapuolten valtionp(cid:228)(cid:228)miehet ja hallitusten p(cid:228)(cid:228)miehet korostivat, ett(cid:228) ETEY:n tutkimukset on toteutettava aikataulun mukaisesti vuonna 2000. N(cid:228)iden tutkimusten perusteella on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tehd(cid:228) poliittinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s hankkeen toteuttamisen my(cid:246)- hemmist(cid:228) vaiheista (perustunneli mukaan luettuna). On syyt(cid:228) todeta, ett(cid:228) valmistelevat ty(cid:246)t on jo aloitettu er(cid:228)iss(cid:228) keskeisiss(cid:228) solmukohdissa Torinon ja Triesten v(cid:228)lill(cid:228), jolle on tarkoitus rakentaa 460 kilometrin pituinen uusi rataosuus. Torinon ja Milanon sek(cid:228) Padovan ja Mestren v(cid:228)lisill(cid:228) osuuksilla rakennusty(cid:246)t on tarkoitus aloitta vuonna 2000, ja n(cid:228)iden osuuksien on tarkoitus olla k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) vuonna 2006. Komission mielest(cid:228) on eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) jo tehtyjen tutkimusten perusteella saadaan aikaan poliittinen sopimus, joka mahdollistaisi kansainv(cid:228)lisen yhteyden toteuttamisen suunnitellun aikataulun mukaisesti. (2000/C 330 E/031) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2626/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Roberta Angelilli (UEN) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Rooman kaupungin liikennelaitoksen (ATAC) uusi suunnitelma ja saasteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)ntyminen Roomassa ja sen liikennelaitos (ATAC) tekiv(cid:228)t (cid:228)skett(cid:228)in muutoksia II ja IV kaupunginosan Rooman kaupunki liikennej(cid:228)rjestelyit(cid:228) koskevaan suunnitelmaan. T(cid:228)ss(cid:228) uudessa, julkisten liikennev(cid:228)lineiden k(cid:228)ytt(cid:228)jien voi- makkaasti vastustamassa suunnitelmassa on siirretty joitakin reittej(cid:228) kokonaan entisist(cid:228) reiteist(cid:228) poikke- aville kaduille. T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena liikenne siirtyy vilkkaaseen liikenn(cid:246)intiin huonosti sopiville kaduille ja ilmansaasteiden ja melun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n keskittyminen lis(cid:228)(cid:228)ntyy huomattavasti. Lis(cid:228)ksi Rooman kaupungin liikennelaitoksen uusi suunnitelma vaikeuttaa suuresti julkisten liikennev(cid:228)lineiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja pakottaa k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228)t vaihtamaan bussia kaksi tai kolme kertaa matkoilla, jotka ennen saattoi kulkea yhdell(cid:228) bussilla, ja pident(cid:228)(cid:228) n(cid:228)in my(cid:246)s matkustusaikoja huomattavasti. Pyyt(cid:228)isinkin komissiota kertomaan, 1. eiv(cid:228)tk(cid:246) edell(cid:228) mainitut toimet ole vastoin ymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantumisen ehk(cid:228)isemisen ja v(cid:228)hent(cid:228)misen yhten(cid:228)ist(cid:228)miseksi annetun neuvoston direktiivin 96/61/EY (1) ja moottoriajoneuvojen ottomoottorei- toteutettavia toimenpiteit(cid:228) koskevan den kaasujen aiheuttaman ilman pilaantumisen est(cid:228)miseksi j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) annetun neuvoston direktiivin 70/220/ETY (2) sek(cid:228) sen muutosdirektiivien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228)? 2. eik(cid:246) joillakin alueilla havaittu saasteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)ntyminen riko ilmassa olevan lyijyn raja-arvosta annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 82/884/ETY? 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/29 3. eik(cid:246) melusaasteen lis(cid:228)(cid:228)ntyminen ole ristiriidassa direktiivin 70/157/ETY kanssa? 4. eik(cid:246) komission mielest(cid:228) olisi suotavaa kehottaa Rooman kaupunkia toimimaan tavalla, joka edist(cid:228)isi julkisten liikennev(cid:228)lineiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228)? 5. voisiko se esitt(cid:228)(cid:228) kantansa asiasta? (1) EYVL L 257, 10. 10. 1996, s. 26. (2) EYVL L 76, 6. 4. 1970, s. 1. Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 2000) Ilmanlaadun arvioinnista ja hallinnasta 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1996 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 96/ 62/EY (1) edellytet(cid:228)(cid:228)n standardien vahvistamista useille ep(cid:228)puhtauksille ja vaaditaan, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot arvioivat ilmanlaatua, julkistavat arvioiden tulokset ja valmistelevat ja toteuttavat pahimpia alueita koskevia ilmansuojeluohjelmia. N(cid:228)ihin ohjelmiin voi kuulua valvontatoimia sellaiselle moottoriajoneuvoliikenteelle, joka vaikuttaa asianomaisten raja-arvojen ylittymiseen. Direktiivi sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) my(cid:246)s yleisen tavoitteen ilman- laadun yll(cid:228)pidosta, kun laatu on hyv(cid:228), ja sen parantamisesta muissa tapauksissa. Ymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantumisen ehk(cid:228)isemisen ja v(cid:228)hent(cid:228)misen yhten(cid:228)ist(cid:228)miseksi 24 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1996 annettu neuvoston direktiivi 96/61/EY puolestaan koskee pikemminkin kiinteiden laitosten kuin liikenteen p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228). Neuvosto antoi huhtikuussa 1999 ensimm(cid:228)isen johdannaisdirektiivin eli ilmassa olevien rikkidioksidin, typpidioksidin ja typen oksidien, hiukkasten ja lyijyn pitoisuuksien raja-arvoista 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1999 annetun neuvoston direktiivin 1999/30/EY (2), jossa vahvistetaan vuoteen 2005 tai 2010 menness(cid:228) noudatettavat raja-arvot rikkidioksidille, typen oksideille, PM10-hiukkasille ja lyijylle. Komissio on ehdotta- jossa vahvistetaan ilmassa olevan hiilimonoksidin ja bentseenin nut my(cid:246)s muita johdannaisdirektiivej(cid:228), raja-arvot sek(cid:228) otsonin pitk(cid:228)n aikav(cid:228)lin tavoitteet ja tavoitearvot. Suurinta osaa n(cid:228)ist(cid:228) ep(cid:228)puhtauksista esiintyy suurina pitoisuuksina kaupunkialueilla ja tieliikenne on niiden t(cid:228)rke(cid:228) l(cid:228)hde. Vaikka monissa tapauksissa liikennep(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) on viel(cid:228) v(cid:228)hennett(cid:228)v(cid:228) ilmanlaadun standardien saavuttamiseksi, yksitt(cid:228)inen paikallisia p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)v(cid:228) toimi ei silti v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) ristiriidassa ilmanlaatua koskevien direktiivien kanssa. toteutettavista toimenpiteist(cid:228) Ajoneuvoja ja polttoainetta koskevalla Euroopan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ll(cid:228) on tieliikennep(cid:228)(cid:228)st(cid:246)j(cid:228) on saatu v(cid:228)hennet- ty(cid:228) huomattavasti huolimatta kokonaisliikenteen jatkuvasta kasvusta. On esimerkiksi laskettu, ett(cid:228) hiljattain annettujen (cid:148)Auto Oil(cid:148) -direktiivien eli moottoriajoneuvojen p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen aiheuttaman ilman pilaantumisen ehk(cid:228)isemiseksi ja neuvoston direktiivin 70/220/ETY muuttamisesta 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1998 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/69/EY (3) ja bensiinin ja dieselpolttoaineiden laadusta ja neuvoston direktiivin 93/12/ETY muuttamisesta 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1998 annetun parlamentin ja neuvoston direktiivin 98/70/EY (4) avulla tieliikenteen saastep(cid:228)(cid:228)st(cid:246)t (ei kuitenkaan hiilidioksidi) v(cid:228)henee vuosina 1995(cid:129)2010 noin 70(cid:129)80 prosenttia. Ilmanlaadun standardien rikkomisten pit(cid:228)isi v(cid:228)henty(cid:228) selv(cid:228)sti, mutta joissakin Euroopan kaupungeissa ja liikenteen solmukohdissa on odotettavissa ongelmia. Liikennej(cid:228)rjestelyjen tehokkaampi hallinta ja puhtaiden polttoaineiden ja tekniikoiden sek(cid:228) kest(cid:228)v(cid:228)n kehityksen mukaisten liikennemuotojen edist(cid:228)minen muodostavat periaatteessa osan ongelman ratkaisua. Lyijypitoisen polttoaineen kielt(cid:228)minen Euroopassa tammikuusta 2000 vaikuttaa my(cid:246)s merkitt(cid:228)v(cid:228)sti kaupunki-ilman laadun parantumiseen ja altistumisriskiryhmien, kuten alle 7-vuotiaiden lasten, suojeluun. Tiettyjen j(cid:228)senvaltioiden, my(cid:246)s Italian, huono valmistautumistilanne merkitsee sit(cid:228), ettei lyijypitoisia polttoaineita saada t(cid:228)ysin kielletty(cid:228) ennen vuotta 2002, ja ett(cid:228) toimenpiteen terveydellinen hy(cid:246)ty viiv(cid:228)styy. Viiveell(cid:228) on tarkoitus antaa kyseisille j(cid:228)senvaltioille lis(cid:228)(cid:228) aikaa tiedottaa kuluttajille lyijyn korvaavista lis(cid:228)aineista ja vakuuttaa heille, ettei vanhoja autoja tarvitse romuttaa. Melukysymyksen osalta viitataan moottoriajoneuvojen sallittua melutasoa ja pakoj(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 6 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1970 annettuun neuvoston direktiiviin C 330 E/30 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 70/157/ETY (5). Se koskee ajoneuvojen tyyppihyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228) ja p(cid:228)(cid:228)sy(cid:228) yhten(cid:228)ismarkkinoille. Sit(cid:228) ei kuiten- kaan sovelleta liikenteest(cid:228) johtuvaan ymp(cid:228)rist(cid:246)meluun. Vuotta 2000 koskevaan komission ty(cid:246)ohjelmaan sis(cid:228)ltyy ehdotuksen laatiminen melua koskevaksi kehysdirektiiviksi. (1) EYVL L 296, 21. 11. 1996. (2) EYVL L 163, 29. 6. 1999. (3) EYVL L 350, 28. 12. 1998. (4) EYVL L 350, 28. 12. 1998. (5) EYVL L 42, 23. 2. 1970. (2000/C 330 E/032) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2636/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Hans-Peter Mayer (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Uusiutuvat energiamuodot ja komission tavoitteet Monissa j(cid:228)senvaltioissa tuetaan kansallisilla tukitoimilla s(cid:228)hk(cid:246)n tuotantoa uusiutuvien energial(cid:228)hteiden avulla. Esimerkiksi Saksassa on voimassa laki uusiutuvien energial(cid:228)hteiden avulla tuotetun s(cid:228)hk(cid:246)virran jakelusta. Neuvoston ja Euroopan parlamentin vaatimuksesta Euroopan komissio on valmistellut direktii- viehdotuksen s(cid:228)hk(cid:246)n tuottamisesta uusiutuvien energial(cid:228)hteiden avulla. Sen mukaan tilanteessa, jossa uusiutuvien energial(cid:228)hteiden avulla tuotetun s(cid:228)hk(cid:246)n osuus tietyn j(cid:228)senvaltion koko s(cid:228)hk(cid:246)nkulutuksesta on 5 %, s(cid:228)hk(cid:246)markkinat avataan sis(cid:228)markkinoiden periaatteiden mukaisesti vuodesta 2010 alkaen my(cid:246)s uusiutuvien energial(cid:228)hteiden avulla tuotetun s(cid:228)hk(cid:246)n tuonnille muista j(cid:228)senvaltioista. Haluaisin esitt(cid:228)(cid:228) kaksi t(cid:228)t(cid:228) suunniteltua menettely(cid:228) koskevaa kysymyst(cid:228): 1. Saksassa pankit my(cid:246)nt(cid:228)v(cid:228)t uusiutuviin energial(cid:228)hteisiin liittyviin hankkeisiin tavallisesti 12 (cid:129) 15 vuoden lainoja. Vuoteen 2010 asetettu aikaraja merkitsisi n(cid:228)iden lainojen loppumista ja johtaisi siihen, ett(cid:228) uusiutuviin energial(cid:228)hteisiin erikoistuneet pienet ja keskisuuret yritykset joutuisivat rahoitukselli- sesti vaikeaan tilanteeseen. T(cid:228)m(cid:228) olisi t(cid:228)ysin vastoin pyrkimyst(cid:228) tukea uusiutuvia energiamuotoja. 2. Samalla EU itse toimii vastoin tavoittelemaansa CO2-p(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen v(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228). Pyyd(cid:228)n komissiota kommentoimaan asiaa. Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (29. helmikuuta 2000) Yhteis(cid:246)n mahdollisissa ehdotuksissa s(cid:228)hk(cid:246)n tuottamista uusiutuvista energianl(cid:228)hteist(cid:228) koskevaksi direktii- viksi on otettava huomioon kaksi tavoitetta. Ensinn(cid:228)kin kaikissa j(cid:228)senvaltioissa olisi huomattavasti lis(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228) s(cid:228)hk(cid:246)n tuotantoa uusiutuvista energianl(cid:228)hteist(cid:228), mik(cid:228) edist(cid:228)isi ratkaisevasti Kiotossa tehtyjen sitoumusten t(cid:228)ytt(cid:228)mist(cid:228) sek(cid:228) ohjeellista tavoitetta, joka koskee uusiutuvista l(cid:228)hteist(cid:228) per(cid:228)isin olevan energian osuuden kasvattamista nykyisest(cid:228) kuudesta prosentista kahteentoista prosenttiin kotimaisesta energian bruttokulu- tuksesta vuoteen 2010 menness(cid:228), kuten on esitetty uusiutuvia energianl(cid:228)hteit(cid:228) k(cid:228)sittelev(cid:228)ss(cid:228) valkoisessa kirjassa. Toisena tavoitteena on uusiutuvista energianl(cid:228)hteist(cid:228) per(cid:228)isin olevan s(cid:228)hk(cid:246)n tuominen v(cid:228)hitellen s(cid:228)hk(cid:246)n sis(cid:228)markkinoille. Useat yhteis(cid:246)t, jotka edustavat uusiutuvista l(cid:228)hteist(cid:228) per(cid:228)isin olevaan energiaan liittyvi(cid:228) teknologioita, ovat korostaneet tilannetta vakiinnuttavan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n tarpeellisuutta. Se vakuuttaisi mahdolliset sijoittajat ja rahoituslaitokset siit(cid:228), ett(cid:228) pitk(cid:228)aikaiset investoinnit s(cid:228)hk(cid:246)(cid:228) uusiutuvista energianl(cid:228)hteist(cid:228) tuottaviin laitok- siin ovat kannattavia. Direktiiviss(cid:228) olisi lis(cid:228)ksi otettava huomioon tarve parantaa j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n yhdenmukaisuutta siten, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioissa toteutettavat tukiohjelmat olisivat yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- n(cid:246)n mukaisia. Komission on tarkoitus p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) l(cid:228)hiaikoina mahdollisista toimenpiteist(cid:228) direktiiviluonnosta koskevaksi ehdotukseksi


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2698/99 af Ole Krarup (EDD) til Kommissionen. Råderet over valutareserve.

eurovoc_concepts:
reserve currency
third stage of EMU

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/109 Kommissionen fłlger nłje disse aktiviteter, da den skal bedłmme, om forordning (EF) nr. 1475/95 fungerer tilfredsstillende i medlemsstaterne. Den vil derfor senest den 31. december 2000 offentliggłre en rapport om dette spłrgsm(cid:229)l. Et af hovedpunkterne i rapporten bliver forordningens betydning for forbrugerne. Rapporten vil blive udgangspunkt for fastl(cid:230)ggelsen af de fremtidige retlige rammer for bilindustrien og for en eventuel (cid:230)ndring af forordning (EF) nr. 1475/95. I denne sammenh(cid:230)ng er det Kommissionens klare hensigt at tage alle nłdvendige skridt for at opn(cid:229) det optimale system for bilsalget til gavn for de europ(cid:230)iske forbrugere. (1) (2) (3) Se f. eks. pressemeddelelse IP/99/554 af 22. juli 1999. EFT L 145 af 29. 6. 1995. EFT L 124 af 25. 4. 1998. (2000/C 280 E/112) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2698/99 af Ole Krarup (EDD) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: R(cid:229)deret over valutareserve Nationale centralbanker, hvis medlemslande deltager i euroen (3. fase), skal overlade r(cid:229)deretten over en n(cid:230)rmere fastlagt del af deres valutareserve til ECB. S(cid:229)fremt medlemslandet bliver nłdsaget til at forlade den f(cid:230)lles młnt, vil r(cid:229)deretten s(cid:229) automatisk overg(cid:229) til den nationale centralbank igen uden gebyrer, łkonomisk straf eller lignende? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Pedro Solbes Mira (18. februar 2000) EF-traktaten behandler ikke den situation, at en medlemsstat, der deltager i euroen, tr(cid:230)der ud af ordningen. Den indeholder derfor ingen bestemmelser om en eventuel tilbagelevering af reserver til den p(cid:229)g(cid:230)ldende nationale centralbank. (2000/C 280 E/113) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2701/99 af Lord Inglewood (PPE-DE) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Retlig aktion vedrłrende britisk oksekłd p(cid:229) det franske marked Vil Kommissionen hurtigt indgive słgsm(cid:229)l til Domstolen med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) en pr(cid:230)judiciel afgłrelse, som p(cid:229) ny vil give britisk oksekłd adgang til det franske marked, hvorfra det uretm(cid:230)ssigt er blevet udelukket? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (16. februar 2000) Kommissionen har allerede den 4. januar 2000 indbragt sagen for Domstolen som et traktatbrudssłgsm(cid:229)l i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169) mod Frankrig (sag C-1/00). Kommissionen besluttede, at den ikke ville indgive beg(cid:230)ring om forelłbige forholdsregler. Der er en r(cid:230)kke meget strenge pr(cid:230)cise betingelser, der skal opfyldes, for at en s(cid:229)dan beg(cid:230)ring kan imłdekommes. I betragtning af bl. a. Domstolens retspraksis i tidligere sager vedrłrende forelłbige forholdsregler, navnlig i forbindelse med folkesundhed, konkluderede Kommissionen, at det ikke var s(cid:230)rlig sandsynligt, at Domstolen ville give lov til forelłbige forholdsregler i denne sag


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2625/99 från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen. Gemenskapsmedel för jordbävningen i Umbrien.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
Italy
Umbria
aid to disaster victims
earthquake

text: C 303 E/84 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 februari 2000) Tillst(cid:229)ndet att bygga ett vandrarhem vid sport- och naturcentrumet gavs till byggf(cid:246)retaget Valle de los abedules S. L. av de kommunala myndigheterna i Bustarviejo och (cid:228)r en av f(cid:246)ruts(cid:228)ttningarna f(cid:246)r att Galsinmas lokala aktionsgrupp skall kunna bevilja finansiering fr(cid:229)n gemenskapens fonder. Gemenskapsst(cid:246)det f(cid:246)ruts(cid:228)tter ocks(cid:229) att vandrarhemmet f(cid:229)r ett tillst(cid:229)nd att bedriva verksamhet som kr(cid:228)ver att alla best(cid:228)mmelser f(cid:246)ljs. Den nationella lagstiftningen, som ligger till grund f(cid:246)r best(cid:228)mmelserna, f(cid:246)r byggnadstillst(cid:229)nd och tillst(cid:229)nd att bedriva verksamhet m(cid:229)ste vara f(cid:246)renlig med gemenskapens direktiv. Bland kraven f(cid:246)r att tillst(cid:229)ndet skall ges finns en skyldighet att uppfylla villkoren i den rapport som uppr(cid:228)ttats av Direcci(cid:243)n General de Educacion y prevenci(cid:243)n Ambiental. Det b(cid:246)r noteras att Bustarviejo ligger v(cid:228)ldigt n(cid:228)ra (1-2 km) Cuenca de Rio Lozoya y Sierra Norte, ES3110002 som Spanien f(cid:246)reslagit som en plats av gemenskapsintresse i samband med n(cid:228)tverket Natura 2000 enligt r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992om bevarande av livsmilj(cid:246)er samt vilda djur och v(cid:228)xter. Utifr(cid:229)n parlamentsledamotens information och argumenten om krav fr(cid:229)n milj(cid:246)organisationer och andra organisationer som n(cid:228)mns i fr(cid:229)gan (cid:228)r det emellertid inte m(cid:246)jligt f(cid:246)r kommissionen att fastst(cid:228)lla om best(cid:228)mmelserna i r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG av den 27 juni 1985 om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n av vissa offentliga och privata projekt och 92/43/EEG har iakttagits. (2000/C 303 E/076) SKRIFTLIG FR¯GA E-2625/99 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: Gemenskapsmedel f(cid:246)r jordb(cid:228)vningen i Umbrien Tusentals inv(cid:229)nare som f(cid:246)rlorade sina hus vid jordb(cid:228)vningen i Umbrien, bor alltsedan september 1997 i containrar. ¯teruppbyggandet av de jordb(cid:228)vningsdrabbade omr(cid:229)dena har med undantag f(cid:246)r n(cid:229)gra historiska monument (cid:228)nnu inte p(cid:229)b(cid:246)rjats, och den utblottade befolkningen st(cid:229)r inf(cid:246)r en ny vinter. Europeiska unionen har anslagit medel f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa de inv(cid:229)nare som drabbats av naturkatastrofen. Kan kommissionen besvara f(cid:246)ljande: 1. Har den verkligen utbetalat medel till den italienska staten i samband med jordb(cid:228)vningen 1997? 2. Hur omfattande (cid:228)r detta st(cid:246)d? 3. I vilket syfte anslogs dessa medel? 4. Hur har de anv(cid:228)nts i praktiken? 5. Avser kommissionen att inr(cid:228)tta en unders(cid:246)kningskommittØ om de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna n(cid:228)r det g(cid:228)ller att bist(cid:229) den jordb(cid:228)vningsdrabbade befolkningen och kontrollera att gemenskapsmedlen har anv(cid:228)nts f(cid:246)r att bist(cid:229) evakuerade och f(cid:246)r (cid:229)teruppbyggnad? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 februari 2000) Genom kommissionens beslut av den 4 augusti 1998 om (cid:228)ndring av beslut om godk(cid:228)nnande av de samlade programplaneringsdokumenten f(cid:246)r gemenskapens struktur(cid:229)tg(cid:228)rder i regionerna Marche och Umbrien inom ramen f(cid:246)r m(cid:229)l 5b fastst(cid:228)llde de nationella myndigheterna och kommissionen nya (cid:229)tg(cid:228)rder 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/85 f(cid:246)r de ovan n(cid:228)mnda samlade programplaneringsdokumenten f(cid:246)r att bidra till (cid:229)teruppbyggnaden av de omr(cid:229)den som drabbades av jordb(cid:228)vningen 1997. Genom dessa beslut beviljades ytterligare medel p(cid:229) 500 miljoner euro varav 325 miljoner euro till det samlade programplaneringsdokumentet f(cid:246)r Umbrien och 175 miljoner euro till Marche. Dessa medel kom fr(cid:228)mst fr(cid:229)n de (cid:246)vriga regionerna i Italien som solidariskt g(cid:229)tt med p(cid:229) att minska de gemenskapsmedel som ursprungligen tilldelats dem. Enbart i Umbrien uppg(cid:229)r bidragen fr(cid:229)n utvecklingssektionen vid Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (EUGFJ) till 190 miljoner euro och fr(cid:229)n Europeiska regionala utvecklingsfonden (ERUF) till 102 miljoner euro. ¯terstoden av beloppet kommer fr(cid:229)n Europeiska socialfonden (ESF) f(cid:246)r (cid:229)tg(cid:228)rder i samband med m(cid:229)linriktad utbildning. inriktade p(cid:229) att (cid:229)ter bygga upp I de tv(cid:229) regionerna (cid:228)r de (cid:229)tg(cid:228)rder som medfinansieras av EUFGJ infrastrukturen och jordbrukarnas bost(cid:228)der samt att produktionspotentialen inom jordbruksn(cid:228)ringen, restaurera det arkitektoniska kulturarvet i byarna p(cid:229) landsbygden. N(cid:228)r det g(cid:228)ller de (cid:229)tg(cid:228)rder som medfinansieras av ERUF syftar dessa dels till (cid:229)teruppbyggnaden av produktionspotentialen utanf(cid:246)r jord- bruket och till den infrastruktur som (cid:228)r knuten till sm(cid:229) och medelstora f(cid:246)retag, dels till (cid:229)teruppbyggnad och restaurering av det arkitektoniska kulturarvet, b(cid:229)de offentligt och privat (integrerade projekt). Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder ber(cid:228)ttigar till st(cid:246)d endast i de omr(cid:229)den som drabbades av jordb(cid:228)vningen. Kommissionen f(cid:229)r regelbundet information om anv(cid:228)ndningen av medlen fr(cid:229)n strukturfonderna inom ramen f(cid:246)r partnerskapet, fr(cid:228)mst genom de (cid:246)vervakningskommittØer som den deltar i. N(cid:228)r det g(cid:228)ller Umbrien hade kommittØn sitt senaste m(cid:246)te den 9 december 1999 och det meddelades att regionen skulle klara att ing(cid:229) (cid:229)taganden f(cid:246)r hela det fastst(cid:228)llda beloppet inom f(cid:246)reskriven tid. Eftersom (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att (cid:229)ter bygga upp omr(cid:229)dena inte kommer att vara avslutade f(cid:246)re den 31 december 2001 (cid:228)r uppgifterna om arbetets fortskridande varken utt(cid:246)mmande eller slutgiltiga. Enligt en nyligen gjord uppskattning har regionen f(cid:246)r n(cid:228)rvarande valt ut och finansierat runt 3 000 (cid:229)teruppbyggnadsprojekt varav ungef(cid:228)r en tredjedel har p(cid:229)b(cid:246)rjats. Kommissionen har f(cid:246)r n(cid:228)rvarande inga planer p(cid:229) att tills(cid:228)tta en unders(cid:246)kningskommittØ eftersom den anser att den (cid:246)vervakning och de kontroller som sker inom ramen de f(cid:246)rordningar som styr struktur(cid:229)tg(cid:228)rderna (cid:228)r tillr(cid:228)ckliga. (2000/C 303 E/077) SKRIFTLIG FR¯GA E-2627/99 fr(cid:229)n Francesco Speroni (TDI) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: S(cid:228)kerhetsb(cid:228)lten i motorfordon Alltf(cid:246)r ofta f(cid:246)rsummas den obligatoriska anv(cid:228)ndningen av s(cid:228)kerhetsb(cid:228)lten i motorfordon, varmed nyttan med dessa g(cid:229)r om intet. Anser kommissionen att man b(cid:246)r utf(cid:228)rda normer som g(cid:246)r tillverkare av motorfordon skyldiga att se till att dessa inneh(cid:229)ller mekanismer som g(cid:246)r att de inte kan startas om s(cid:228)kerhetsb(cid:228)ltena inte (cid:228)r fastsp(cid:228)nda? Svar av Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 februari 2000) De tekniska normerna f(cid:246)r bilb(cid:228)lten till vilka motorfordonen skall anpassas finns i r(cid:229)dets direktiv av den 28 juni 1977 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om bilb(cid:228)lten och fasth(cid:229)llningsanordningar i motorfordon (1) och efterf(cid:246)ljande (cid:228)ndringar. Anv(cid:228)ndandet av bilb(cid:228)lten och s(cid:228)rskilt deras obligatoriska anv(cid:228)ndning styrs av r(cid:229)dets direktiv av den 16 december 1991 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om obligatorisk anv(cid:228)ndning av bilb(cid:228)lten i fordon som v(cid:228)ger mindre (cid:228)n 3,5 ton (2). I detta fastst(cid:228)lls att medlemsstaterna skall se till att f(cid:246)rare och passagerare, som f(cid:228)rdas i fordon anv(cid:228)nder bilb(cid:228)lten


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2662/99 υποβολή: Glenys Kinnock (PSE) προς την Επιτροπή. Επιπτώσεις της ελευθέρωσης προμηθειών στις αναπτυσσόμενες χώρες.

eurovoc_concepts:
common commercial policy
developing countries
impact study
liberalisation of the market
public contract

text: C 374 E/8 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/008) GRAPTH ERVTHSH E-2661/99 ypobolh·: Glenys Kinnock (PSE) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Αναπτυσσο΄µενες χω΄ρες και παγκο΄σµιο εµπο΄ριο ∆εδοµε΄νου ο΄τι οι περισσο΄τερες αναπτυσσο΄µενες χω΄ρες δεν διαθε΄τουν τους ανθρω΄πινους πο΄ρους και την τεχνικη΄ δυνατο΄τητα για να διεκπεραιω΄σουν το υπα΄ρχον προ΄γραµµα δρα΄σης του ΠΟΕ και δεν συµµετε΄χουν στην εθελοντικη΄ οµα΄δα εργασι΄ας για την συ΄µβαση δηµοσι΄ων προµηθειω΄ν (GPA), προτι΄θεται µη΄πως η Επιτροπη΄ να τις συνδρα΄µει κατα΄ τε΄τοιο τρο΄πο ω΄στε να µπορε΄σουν οι αναπτυσσο΄µενες χω΄ρες να συµµετα΄σχουν σε αυτη΄ν τη συζη΄τηση; (2000/C 374 E/009) GRAPTH ERVTHSH E-2662/99 ypobolh·: Glenys Kinnock (PSE) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Επιπτω΄σεις της ελευθε΄ρωσης προµηθειω΄ν στις αναπτυσσο΄µενες χω΄ρες Έχει προσκοµι΄σει η Επιτροπη΄ κα΄ποιες µελε΄τες που να παρουσια΄ζουν τις επιπτω΄σεις της ελευθε΄ρωσης προµηθειω΄ν στις αναπτυσσο΄µενες χω΄ρες; Εα΄ν ο΄χι, σκοπευ΄ει µη΄πως να το πρα΄ξει; (2000/C 374 E/010) GRAPTH ERVTHSH E-2663/99 ypobolh·: Glenys Kinnock (PSE) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Ελευθε΄ρωση δηµοσι΄ων προµηθειω΄ν Αποτελει΄ ορθη΄ κατανο΄ηση της εντολη΄ς για τη διεξαγωγη΄ διαπραγµατευ΄σεων της ΕΕ ο΄τι σκοπευ΄ει η ΕΕ να εισηγηθει΄ ελευθε΄ρωση των δηµοσι΄ων προµηθειω΄ν στον επο΄µενο Γυ΄ρο ∆ιαπραγµατευ΄σεων του ΠΟΕ; Εα΄ν ναι, πω΄ς σκοπευ΄ει η Επιτροπη΄ να συνδυα΄σει αυτο΄ν τον στο΄χο µε τη δε΄σµευση που ε΄χει αναλα΄βει ε΄ναντι των ιδιαι΄τερα συ΄µφωνα µε το Άρθρο 178 της Συνθη΄κης του Άµστερνταµ, το οποι΄ο αναπτυσσο΄µενων χωρω΄ν, προβλε΄πει ο΄τι οι εξωτερικε΄ς πολιτικε΄ς της οφει΄λουν να ει΄ναι συνεκτικε΄ς και να µην υπονοµευ΄ουν τις προσπα΄θειες ενι΄σχυσης των αναπτυσσο΄µενων χωρω΄ν. ∆εδοµε΄νης αυτη΄ς της νοµικη΄ς υποχρε΄ωσης, κατα΄ ποιο τρο΄πο θεωρει΄ η Επιτροπη΄ ο΄τι η ελευθε΄ρωση των δηµοσι΄ων προµηθειω΄ν θα αποβει΄ ευεργετικη΄ για τις φτωχε΄ς χω΄ρες; Koinh· apa·nthsh toy k. Lamy ej ono·matow thw Epitroph·w stiw grapte·w ervth·seiw E-2661/99, E-2662/99 kai E-2663/99 (8 Febroyari·oy 2000) Τα ποσα΄ που δαπανω΄νται για δηµο΄σιες προµη΄θειες (µη συµπεριλαµβανοµε΄νων των αµυντικω΄ν δαπανω΄ν) αντιπρο- σωπευ΄ουν τουλα΄χιστον 10-15 % του ακαθα΄ριστου εθνικου΄ προι¤ο΄ντος (ΑΕΠ) στις περισσο΄τερες χω΄ρες. Το γεγονο΄ς ο΄τι δεν ισχυ΄ουν πολυµερει΄ς κανο΄νες που να διε΄πουν τον τρο΄πο δαπα΄νης των ποσω΄ν αυτω΄ν σηµαι΄νει ο΄τι οι κυβερνη΄σεις ει΄ναι σε θε΄ση να συνεχι΄ζουν την εφαρµογη΄ πολιτικω΄ν και πρακτικω΄ν που ει΄ναι µεροληπτικε΄ς και διαστρεβλωτικε΄ς για το εµπο΄ριο. Οι αδιαφανει΄ς και µεροληπτικε΄ς διαδικασι΄ες προµηθειω΄ν επηρεα΄ζουν αρνητικα΄ τους στο΄χους µακροπρο΄θεσµης ανα΄πτυξης των χωρω΄ν αυτω΄ν εφο΄σον επιδοτου΄ν µη ανταγωνιστικε΄ς βιοµηχανι΄ες και δηµιουργου΄ν προ΄σφορο ε΄δαφος για τη διαφθορα΄ και τη δωροδοκι΄α. Αυτο΄ µαρτυρει΄ και µι΄α εµπειρικη΄ ε΄ρευνα που πραγµατοποι΄ησαν α΄λλες χω΄ρες και οργανισµοι΄. Επιπλε΄ον, η ελευθε΄ρωση του εµπορι΄ου που επε΄τυχε ο Παγκο΄σµιος Οργανισµο΄ς Εµπορι΄ου


title: PERGUNTA ESCRITA E-2687/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) à Comissão. Organigrama e financiamento da equipa de comunicação do Presidente da Comissão.

eurovoc_concepts:
Community budget
President of the Commission
administration of the Institutions
communications policy
information policy

text: C 225 E/192 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 Resposta de Mario Monti em nome da Comissªo (8 de Fevereiro de 2000) A Comissªo considera estar em condi(cid:231)ıes para proceder, se tal for necessÆrio, (cid:224) recupera(cid:231)ªo dos aux(cid:237)lios pagos, em conformidade com o artigo 14o do Regulamento (CE) no 659/1999 do Conselho, de 22 de Mar(cid:231)o de 1999, que estabelece as regras de execu(cid:231)ªo do artigo 93o do Tratado CE (1). No imediato, pelas mesmas razıes que as invocadas na resposta (cid:224) pergunta escrita E-2681/99 (2) do Senhor Deputado, a Comissªo mantØm a sua opiniªo de que nªo Ø pertinente recorrer (cid:224) possibilidade oferecida pelo artigo 11o do Regulamento (CE) no 659/1999, no caso em anÆlise. JO L 83 de 27. 3. 1999. (1) (2) Ver p. 191. (2000/C 225 E/216) PERGUNTA ESCRITA E-2684/99 apresentada por Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Transporte aØreo (12 de Janeiro de 2000) Segundo a Comissªo Europeia que condi(cid:231)ıes devem os voos regionais entre ilhas reunir para a declara(cid:231)ªo de obriga(cid:231)ªo de servi(cid:231)o pœblico e qual Ø a posi(cid:231)ªo geral da Comissªo Europeia sobre este tipo de declara(cid:231)ıes? Resposta dada pela ComissÆria Loyola de Palacio em nome da Comissªo (1 de Fevereiro de 2000) De acordo com o disposto no artigo 4o do Regulamento (CEE) no 2408/92 do Conselho, de 23 de Julho de 1992, relativo ao acesso das transportadoras aØreas comunitÆrias (cid:224)s rotas aØreas intracomunitÆrias (1), um Estado-membro pode impor uma obriga(cid:231)ªo de servi(cid:231)o pœblico, no que se refere aos servi(cid:231)os aØreos regulares, para um aeroporto que sirva uma regiªo perifØrica ou em desenvolvimento do seu territ(cid:243)rio ou numa rota de fraca densidade de trÆfego para qualquer aeroporto regional do seu territ(cid:243)rio, se a rota em causa for considerada vital para o desenvolvimento econ(cid:243)mico da regiªo em que se encontra o aeroporto. As liga(cid:231)ıes que servem as ilhas prestam-se em especial (cid:224) aplica(cid:231)ªo destas disposi(cid:231)ıes. Na verdade, as ilhas surgem frequentemente como regiıes perifØricas ou em desenvolvimento. AlØm disso, trata-se muitas vezes de liga(cid:231)ıes com fraca densidade de trÆfego. Por œltimo, as liga(cid:231)ıes em questªo sªo, em geral, consideradas vitais para o desenvolvimento econ(cid:243)mico daquelas ilhas. A Espanha, a Fran(cid:231)a, Portugal e o Reino Unido impuseram, com base nestas disposi(cid:231)ıes, obriga(cid:231)ıes de servi(cid:231)o pœblico em diversas liga(cid:231)ıes que servem ilhas situadas no Atl(cid:226)ntico ou no Mediterr(cid:226)neo. (1) JO L 240 de 24. 12. 1992. (2000/C 225 E/217) PERGUNTA ESCRITA E-2687/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (12 de Janeiro de 2000) Objecto: Organigrama e financiamento da equipa de comunica(cid:231)ªo do Presidente da Comissªo O Presidente da Comissªo recorre a uma verdadeira equipa de comunica(cid:231)ªo para transmitir a sua mensagem pol(cid:237)tica. Esta abordagem apresenta (cid:129) nªo por acaso (cid:129) muitas semelhan(cid:231)as com a tØcnica utilizada pelo Primeiro Ministro brit(cid:226)nico. Segundo consta, um dos consultores do Presidente Prodi seria o secretÆrio de Tony Blair para a imprensa. 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/193 A jornalista Dorien Presser descreveu este mØtodo de trabalho no Volkskrant como propaganda. Em seu entender, (o Primeiro Ministro brit(cid:226)nico) nªo se interessa minimamente pelo Parlamento ou pela imprensa cr(cid:237)tica. A democracia Ø, para Blair, sobretudo uma tØcnica de propaganda que ele domina a tal ponto que teria causado inveja a Goebbels. Com estratØgias de comunica(cid:231)ªo apuradas, dirige-se directamente ao povo. 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. Desde quando Ø o Presidente da Comissªo apoiado por uma equipa de comunica(cid:231)ªo? Quem Ø membro, conselheiro(cid:133) dessa equipa de comunica(cid:231)ªo? Quem Ø responsÆvel pela gestªo operacional da equipa de comunica(cid:231)ªo? Qual a reparti(cid:231)ªo de tarefas e o organigrama institu(cid:237)dos na equipa de comunica(cid:231)ªo? De que modo estªo os membros da equipa de comunica(cid:231)ªo ligados (cid:224) Comissªo Europeia? A equipa de comunica(cid:231)ªo depende do Servi(cid:231)o de Imprensa e Comunica(cid:231)ªo? Qual o or(cid:231)amento anualmente destinado ao financiamento da equipa de comunica(cid:231)ªo? Que objectivos sªo salientados pela equipa de comunica(cid:231)ªo no seu Plano de Ac(cid:231)ªo? Resposta dada pelo Presidente Prodi em nome da Comissªo (21 de Fevereiro de 2000) Nem a Comissªo, nem o seu Presidente, dispıem de qualquer «equipa de comunica(cid:231)ªo» fora do Servi(cid:231)o de Imprensa e Comunica(cid:231)ªo, cujo organograma foi transmitido directamente ao Senhor Deputado e ao SecretÆrio-Geral do Parlamento. Nªo faz parte deste Servi(cid:231)o qualquer conselheiro ou antigo conselheiro do Primeiro-Ministro do Reino Unido. O Servi(cid:231)o de Imprensa e Comunica(cid:231)ªo, que reœne as fun(cid:231)ıes do antigo Servi(cid:231)o do Porta-Voz e uma parte das actividades da antiga Direc(cid:231)ªo-Geral da Informa(cid:231)ªo, Comunica(cid:231)ªo, Cultura e Audiovisual, Ø um servi(cid:231)o da Comissªo, tal como todas as outras direc(cid:231)ıes-gerais. (cid:201) dirigido por um Chefe do Servi(cid:231)o e estÆ colocado sob a responsabilidade do Presidente, tal como o Porta-Voz da Comissªo, integrado igualmente neste Servi(cid:231)o. O financiamento do Servi(cid:231)o de Imprensa e Comunica(cid:231)ªo releva da Parte A do or(cid:231)amento comunitÆrio. (cid:201) regido pelas mesmas regras or(cid:231)amentais que o conjunto das direc(cid:231)ıes-gerais da Comissªo. O objectivo do Servi(cid:231)o de Imprensa e Comunica(cid:231)ªo nªo Ø de modo nenhum a propaganda, mas sim a informa(cid:231)ªo e a comunica(cid:231)ªo exaustiva, transparente e aberta das actividades da Comissªo. (2000/C 225 E/218) PERGUNTA ESCRITA P-2692/99 apresentada por Ursula Stenzel (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (11 de Janeiro de 2000) Objecto: Conversªo do direito de usufruto em direito de propriedade No quadro do processo de privatiza(cid:231)ıes na Pol(cid:243)nia, os bens im(cid:243)veis pertencentes a empresas nªo foram, em muitos casos, privatizados de imediato, sendo antes os cessionÆrios das ditas empresas dotados de um direito legal de usufruto. Desde entªo, tem sido diversas vezes objecto de debate na Pol(cid:243)nia a conversªo do referido direito de usufruto num direito de propriedade pleno. PoderÆ tal debate vir a influenciar as negocia(cid:231)ıes de adesªo e, em caso afirmativo, de que forma? Poderia a Comissªo, em todo o caso, prestar informa(cid:231)ıes sobre a actual situa(cid:231)ªo do referido debate, que, em œltima anÆlise, tambØm produz efeitos sobre as empresas da Uniªo Europeia estabelecidas na Pol(cid:243)nia?