title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0060/00 från Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen. Tillägg av vissa bladväxtsorter till den kombinerade nomenklaturförteckningen över godkänd vegetation som kan odlas på områden som får stöd enligt systemet för uttag av areal.

eurovoc_concepts:
agricultural product nomenclature
common agricultural policy
fallow
horticulture
land use
support policy

text: 8. 5. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 136 E/1 I (Meddelanden) EUROPAPARLAMENTET SKRIFTLIGA FR¯GOR MED SVAR (2001/C 136 E/001) SKRIFTLIG FR¯GA E-0060/00 fr(cid:229)n Avril Doyle (PPE-DE) till kommissionen (20 januari 2000) ˜mne: Till(cid:228)gg av vissa bladv(cid:228)xtsorter till den kombinerade nomenklaturf(cid:246)rteckningen (cid:246)ver godk(cid:228)nd vegetation som kan odlas p(cid:229) omr(cid:229)den som f(cid:229)r st(cid:246)d enligt systemet f(cid:246)r uttag av areal Kan kommissionen ange om n(cid:229)gon av f(cid:246)ljande sorter skulle kunna l(cid:228)ggas till den kombinerade nomen- klaturf(cid:246)rteckningen (cid:246)ver godk(cid:228)nd vegetation som kan odlas p(cid:229) omr(cid:229)den som f(cid:229)r st(cid:246)d enligt systemet f(cid:246)r uttag av areal, f(cid:246)rutsatt att de inte anv(cid:228)nds som m(cid:228)nnisko- eller djurf(cid:246)da: (cid:129) Olika sorter av pittosporum (cid:129) Olika sorter av ozothamnus (cid:129) Olika ljungsorter, inklusive sorter av erica, erigena, callunas ((cid:148)Irish heathers(cid:148)) och senecio (cid:129) Olika sorter av hypericum (cid:129) Macrocarpa ((cid:148)gold crest(cid:148)) (cid:129) Olika sorter av viburnum? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (1 mars 2000) Jordbruksmark som tagits ur bruk enligt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1251/1999 av den 17 maj 1999 om uppr(cid:228)ttande av ett st(cid:246)dsystem f(cid:246)r producenter av vissa jordbruksgr(cid:246)dor (1) kan anv(cid:228)ndas till produktion av b(cid:229)de r(cid:229)varor som (cid:228)r upptagna i bilagorna I eller II till kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 2461/1999 av den 19 november 1999 om till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) 1251/1999 betr(cid:228)ffande anv(cid:228)ndningen av jordbruksmark som tagits ur bruk till produktion av r(cid:229)varor f(cid:246)r tillverkning inom gemenskapen av produkter som inte prim(cid:228)rt (cid:228)r avsedda till livsmedel eller foder (2) och produkter som f(cid:246)rtecknas i bilaga III. Bilagorna utformades s(cid:229) att nya industriella avs(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheter f(cid:246)r jordbruksprodukter som inte (cid:228)r avsedda till livsmedel skulle skapas. S(cid:228)rskild vikt lades vid att inte st(cid:246)ra befintliga avs(cid:228)ttningsm(cid:246)jligheter. Samtliga gr(cid:246)dor som parlamentsledamoten h(cid:228)nvisar till (cid:228)r prydnadsv(cid:228)xter som omfattas av KN-nummer ex 060290. Eftersom dessa v(cid:228)xter inte uppfyller de krav som anges ovan kan de inte l(cid:228)ggas till i bilagornas f(cid:246)rteckningar. (1) EGT L 160, 26. 6. 1999. (2) EGT L 299, 20. 11. 1999


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0010/00 von Ole Krarup (EDD) an den Rat. Besteuerung der Zinserträge von EU-Beamten.

eurovoc_concepts:
European official
savings
taxable income

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/157 (2000/C 280 E/177) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0010/00 von Ole Krarup (EDD) an den Rat (20. Januar 2000) Betrifft: Besteuerung der Zinsertr(cid:228)ge von EU-Beamten Falls der Rat die Besteuerung von Zinsertr(cid:228)gen gem(cid:228)(cid:223) den Entscheidungen des Helsinki-Gipfels zum Steuerpaket (Artikel 34) letztlich billigt, sind dann die Beamten und Bediensteten der EU-Organe ebenfalls betroffen? Antwort (28. M(cid:228)rz 2000) Nach Artikel 13 des Protokolls (cid:252)ber die Vorrechte und Befreiungen der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften sind von innerstaatlichen Steuern nur die (cid:132)von den Gemeinschaften gezahlten Geh(cid:228)lter, L(cid:246)hne und Bez(cid:252)ge(cid:147) befreit. Demnach w(cid:228)ren unter die Vorschl(cid:228)ge fallende Zinsertr(cid:228)ge eines Beamten in normaler Weise entsprechend den Steuervorschriften des Mitgliedstaats steuerpflichtig, in dem der Beamte gem(cid:228)(cid:223) Artikel 14 des Protokolls seinen steuerlichen Wohnsitz hat. Diese Steuervorschriften w(cid:252)rden nat(cid:252)rlich bei Annahme der Richtlinie (cid:252)ber die Besteuerung von Zinsertr(cid:228)gen deren Bestimmungen beinhalten. (2000/C 280 E/178) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0012/00 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission (19. Januar 2000) Betrifft: Anwendung der Richtlinie (cid:132)Fernsehen ohne Grenzen(cid:147) Die Richtlinie 97/36 EG (1) (cid:132)Fernsehen ohne Grenzen(cid:147), die seit dem 30. Juli 1997 gilt, besch(cid:228)ftigt sich u. a. mit den Vorschriften f(cid:252)r den elektronischen Handel, den Schutz von Minderj(cid:228)hrigen und die Werbung. Diese Richtlinie ist noch nicht in das griechische Recht (cid:252)bernommen worden mit dem Ergebnis, da(cid:223) keine Vorschriften f(cid:252)r den elektronischen Handel bestehen, da(cid:223) die Verbraucher nicht vor jeder Art von Werbung gesch(cid:252)tzt werden und da(cid:223) die Bestimmungen der Richtlinie zum Schutz von Minderj(cid:228)hrigen nicht angewendet werden. Was gedenkt die Kommission zu tun, damit die Richtlinie in das griechische Recht (cid:252)bernommen wird und die Fernsehzuschauer und insbesondere die Kinder vor ungeeigneten Programmen gesch(cid:252)tzt werden? (1) ABl. L 202 vom 30. 7. 1997, S. 60. Antwort von Frau Reding im Namen der Kommission (28. Februar 2000) Die Kommission hat vor kurzem beschlossen, den Europ(cid:228)ischen Gerichtshof anzurufen, da die Richtlinie 97/36/EG des Parlaments und des Rates vom 30. Juni 1997 zur ˜nderung der Richtlinie 89/552/EWG des Rates zur Koordinierung bestimmter Rechts- und Verwaltungsvorschriften der Mitgliedstaaten (cid:252)ber die Aus(cid:252)bung der Fernseht(cid:228)tigkeit in Griechenland noch nicht vollst(cid:228)ndig umgesetzt worden ist


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0060/00 di Avril Doyle (PPE-DE) alla Commissione. Aggiunta di alcuni tipi di piante da fogliame alla lista della Nomenclatura combinata della piante di cui sia consentita la coltivazione su terreni ammessi a beneficiare degli aiuti a titolo del regime set-aside.

text: 8. 5. 2001 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 136 E/1 I (Comunicazioni) PARLAMENTO EUROPEO INTERROGAZIONI SCRITTE CON RISPOSTA (2001/C 136 E/001) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0060/00 di Avril Doyle (PPE-DE) alla Commissione (20 gennaio 2000) Oggetto: Aggiunta di alcuni tipi di piante da fogliame alla lista della Nomenclatura combinata della piante di cui sia consentita la coltivazione su terreni ammessi a beneficiare degli aiuti a titolo del regime set-aside Secondo la Commissione, sarebbe possibile aggiungere le seguenti variet(cid:224) alla lista della Nomenclatura combinata delle piante di cui sia consentita la coltivazione su terreni ammessi a beneficiare del regime set- aside in considerazione del fatto che esse non sono destinate al consumo umano o animale: (cid:129) variet(cid:224) di Pittosporum (cid:129) variet(cid:224) di Ozothamnus (cid:129) ericacee, fra cui le variet(cid:224) di erica, erigena, calluna (erica irlandese) e senecio (cid:129) variet(cid:224) di Hypericum (cid:129) Macrocarpa (cid:129) variet(cid:224) di Viburnum? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (1o marzo 2000) I terreni ritirati dalla produzione conformemente al regolamento (CE) n. 1251/1999 del 17 maggio 1999, che istituisce un regime di sostegno a favore dei coltivatori di taluni seminativi (1), possono essere utilizzati per la produzione delle materie prime elencate agli allegati I o II del regolamento (CE) n. 2461/1999 della Commissione, del 19 novembre 1999, recante modalit(cid:224) d(cid:146)applicazione del regolamento (CE) n. 1251/1999 del Consiglio per quanto riguarda l(cid:146)uso di superfici ritirate dalla produzione allo scopo di ottenere materie prime (2) e destinate alla fabbricazione di prodotti finiti non alimentari elencati nell(cid:146)allegato III dello stesso regolamento. Nell(cid:146)elaborazione degli allegati si Ł proceduto in modo da creare nuovi sbocchi industriali non alimentari per i prodotti agricoli, avendo particolare cura di non compromettere gli sbocchi gi(cid:224) esistenti. Le colture cui allude l(cid:146)onorevole parlamentare riguardano tutte piante ornamentali classificate alla voce ex 060290 della Nomenclatura combinata (NC). Queste piante non rispondono ai criteri sopra enunciati, non possono quindi essere inserite negli elenchi contenuti negli allegati. (1) GU L 160 del 26. 6. 1999. (2) GU L 299 del 20. 11. 1999


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0059/00 esittäjä(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle. Rakennerahastojen ja jäsenvaltion EU:n ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisen välinen suhde.

eurovoc_concepts:
Ireland
Structural Funds
infringement of EU law
protected area
protection of animal life
suspension of aid

text: 28. 12. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 374 E/19 N(cid:228)in ollen Portugalin viranomaisten 13. lokakuuta 1999 esitt(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) alueellisessa kehityssuunnitelmassa Azorien itsehallintoalueelle ehdotetaan alueellisen toimintaohjelman mukaisesti my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)ksi rakennera- hastoista yhteens(cid:228) 848 miljoonaa euroa, johon lis(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n viel(cid:228) my(cid:246)hemmin m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)v(cid:228) summa koheesio- rahastosta my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)(cid:228) tukea. Komissiolla ei ole mit(cid:228)(cid:228)n Portugalin ehdotusta vastaan. Vastauksena K(cid:246)lniss(cid:228) kokoontuneen Eurooppa-neuvoston pyynt(cid:246)(cid:246)n komissio antaa neuvostolle kertomuk- sen EY:n perustamissopimuksen syrj(cid:228)isimpi(cid:228) alueita koskevan uuden 299 artiklan (entinen 227 artikla) 2 kohdan t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta. T(cid:228)m(cid:228) kertomus olisi annettava neuvostolle Portugalin puheenjohtajuuskauden aikana,ja se toimitetaan my(cid:246)s parlamentille. (2000/C 374 E/022) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0040/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Paulo Casaca (PSE) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Madeiran ja Azorien syrj(cid:228)isest(cid:228) sijainnista ja saariasemasta johtuvia valinnaisia toimenpiteit(cid:228) koske- van ohjelman (Poseima) budjettileikkaukset Vuoden 2000 alustavan talousarvioesityksen oikaisukirjelm(cid:228)ss(cid:228) nro 4 komissio lis(cid:228)(cid:228) muiden ohjelmien rahoitusta Poseima-ohjelman kustannuksella ja v(cid:228)itt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) ohjelman rahoitustarve on pienentynyt. 22. joulukuuta hyv(cid:228)ksytyss(cid:228) kertomuksessa syrj(cid:228)isist(cid:228) alueista voidaan kuitenkin todeta, ett(cid:228) Poseima- ohjelman menot ylitt(cid:228)v(cid:228)t alkuper(cid:228)isen talousarvion vuonna 1999. Mill(cid:228) perusteella komissio on siis tehnyt t(cid:228)m(cid:228)n leikkauksen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2000) Arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) pyydet(cid:228)(cid:228)n tutustumaan vastauksiin, kirjalliseen kysymykseens(cid:228) E-0038/00 (1) ja I. Figueiredon kirjalliseen kysymykseen E-2403/99 (2). jotka komissio on antanut h(cid:228)nen (1) EYVL C 303 E, 24. 10. 2000. (2) EYVL C 225 E, 8. 8. 2000, s. 125. (2000/C 374 E/023) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0059/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Avril Doyle (PPE-DE) komissiolle (20. tammikuuta 2000) Aihe: Rakennerahastojen ja j(cid:228)senvaltion EU:n ymp(cid:228)rist(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n noudattamatta j(cid:228)tt(cid:228)misen v(cid:228)linen suhde j(cid:228)senvaltioiden hallituksille kirjeen, Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) 23. kes(cid:228)kuuta 1999 silloiset komission j(cid:228)senet Ritt Bjerregaard ja Monika Wulf-Mathies l(cid:228)hettiv(cid:228)t jossa niit(cid:228) varoitettiin, ett(cid:228) ohjelmien ja projektien hyv(cid:228)ksyminen saattaa hidastua mik(cid:228)li ne eiv(cid:228)t l(cid:228)hett(cid:228)isi ilmoituksia erityisesti elinymp(cid:228)rist(cid:246)di- rektiivin ja luonnonvaraisten lintujen suojelua koskevan direktiivin mukaisten suojeltujen alueiden perus- tamisesta, ja ett(cid:228) helmikuussa 1999 aloitettiin oikeustoimet Irlannin valtiota vastaan, koska sen elinymp(cid:228)- rist(cid:246)direktiivin mukaisten suojeltujen alueiden osoittaminen oli viiv(cid:228)stynyt ja ilmoitus niist(cid:228) oli ollut ep(cid:228)asianmukainen, ja ett(cid:228) komissio on my(cid:246)s harkinnut syytetoimia Irlantia vastaan maan rikottua luonnonvaraisten lintujen suojeludirektiivi(cid:228), miten todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228) on, ett(cid:228) komissio ei aio jatkaa irlantilais- ten suunnitelmien ja toimintaohjelmien k(cid:228)sittely(cid:228), ja/tai miten todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228) on, ett(cid:228) yhteis(cid:246)lt(cid:228) tuleva rahoitus keskeytet(cid:228)(cid:228)n osittain tai kokonaan sen vuoksi, ett(cid:228) Irlannin katsotaan laiminly(cid:246)neen t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n- panovelvoitteensa n(cid:228)ill(cid:228) aloilla? C 374 E/20 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (14. maaliskuuta 2000) Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitseman kirjeen seurannasta on huolehdittu tai huolehditaan samassa yhteydess(cid:228), jossa komissio arvioi j(cid:228)senvaltioiden ohjelmakaudeksi 2000(cid:129)2006 esitt(cid:228)mi(cid:228) suunnitelmia ja jossa ohjelmista neuvotellaan alueiden kanssa. jokaisen suunnitelman ja ohjelman sen sis(cid:228)ll(cid:246)n perusteella ottaen huomioon my(cid:246)s Komissio arvioi luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1) ja luonnonvaraisten lintujen suojelusta 2 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) huhtikuuta 1979 annetun neuvoston direktiivin 79/409/ETY (2) vaatimukset. Jos joitakin tietoja puuttuu, asianomaisen viranomaisen (usein j(cid:228)senvaltion v(cid:228)lityksell(cid:228)) on annettava vakuutus siit(cid:228), ett(cid:228) kaikki mahdolliset kielteiset vaikutukset jo suojeltuihin kohteisiin tai Natura 2000 -ohjelmassa suojeltavaksi tuleviin kohteisiin arvioi- daan perusteellisesti ja ett(cid:228) soveltuviin toimenpiteisiin ryhdyt(cid:228)(cid:228)n. Tarvittaessa t(cid:228)lle sitoumukselle on ohjelmassa m(cid:228)(cid:228)ritett(cid:228)v(cid:228) aikataulu. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen ohjelman edistyminen riippuu aikataulun noudattami- sesta. Komissio valittaa sit(cid:228), ett(cid:228) jotkin j(cid:228)senvaltiot, Irlanti mukaan luettuna, eiv(cid:228)t ole noudattaneet luontotyyp- pej(cid:228) ja lintuja koskevia direktiivej(cid:228). Asiassa on ryhdytty soveltuviin toimenpiteisiin, esimerkiksi yhteis(cid:246)jen tuomioistuimessa on jo aloitettu asian k(cid:228)sittely. Irlannin viranomaisten kanssa k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)t neuvottelut vuosien 2000(cid:129)2006 rakennerahoitussuunnitelmasta edistyv(cid:228)t sen aikataulun mukaisesti, josta on s(cid:228)(cid:228)detty yleisess(cid:228) rakennerahastoja koskevassa asetuksessa, ja komissio uskoo, ett(cid:228) luontotyyppej(cid:228) ja lintuja koskeviin direktiiveihin liittyviin kysymyksiin l(cid:246)ydet(cid:228)(cid:228)n tyydytt(cid:228)v(cid:228) ratkaisu. (1) EYVL L 206, 22. 7. 1992. (2) EYVL L 103, 25. 4. 1979. (2000/C 374 E/024) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0073/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Phillip Whitehead (PSE) komissiolle (24. tammikuuta 2000) Aihe: Viem(cid:228)rilietteen k(cid:228)ytt(cid:246) el(cid:228)inten rehuissa V(cid:228)itteet viem(cid:228)rij(cid:228)tteen saastuttamista el(cid:228)inten rehuista huolestuttavat kuluttajia kaikkialla EU:ssa. Voiko komissio vakuuttaa, ett(cid:228) ihmisten terveys ei ole vaarassa? Onko komissio varma my(cid:246)s siit(cid:228), ett(cid:228) ihmisten terveytt(cid:228) uhkaavat taudit eiv(cid:228)t voi v(cid:228)litty(cid:228) takaisin ihmisten ravintoketjuun saastuneiden rehujen kautta? David Byrnen komission puolesta antama vastaus (3. maaliskuuta 2000) El(cid:228)inten ruokinta on ep(cid:228)ilem(cid:228)tt(cid:228) merkitt(cid:228)v(cid:228) tekij(cid:228), kun ajatellaan el(cid:228)inalkuper(cid:228)(cid:228) olevien terveellisten elintarvikkeiden saantia. Jopa korkeassa paineessa ja korkeassa Puhdistamolietteen k(cid:228)ytt(cid:246) rehuaineena ei ole hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)(cid:228). l(cid:228)mp(cid:246)tilassa tapahtuneen k(cid:228)sittelyn j(cid:228)lkeen puhdistamoliete saattaa siin(cid:228) olevien raskasmetallien vuoksi olla vaaraksi ihmisten ja el(cid:228)inten terveydelle, jos sit(cid:228) k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n rehuna. Kansanterveyden ja kuluttajansuo- jan korkean tason varmistamiseksi rehuseoksissa kiellettyjen ainesten luettelosta 9. syyskuuta 1991 tehdyss(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) 91/516/ETY (1) nimenomaisesti kiellet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)tevesipuhdistamojen lietteen k(cid:228)ytt(cid:246)


title: Regulamento (CE) n.° 133/2000 da Comissão, de 20 de Janeiro de 2000, que fixa a redução máxima do direito de importação de sorgo no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n.° 2774/1999

eurovoc_concepts:
CCT duties
award of contract
import
sorghum

formats: pdf print

text: 21. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 16/61 REGULAMENTO (CE) N. o 133/2000 DA COMISSÃO de 20 de Janeiro de 2000 que fixa a redução máxima do direito de importação de sorgo no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 2774/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 da Comissão (2), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 12. o, nível da redução máxima do direito de importação ou a um nível inferior; (3) (4) Considerando que a aplicação dos critérios acima refe- ridos à situação actual dos mercados do cereal em questão leva a fixar a redução máxima do direito de importação no montante referido no artigo 1. o; Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, (1) (2) que, (CE) pelo Considerando n. o 2774/1999 da Comissão (3), foi aberto um concurso da redução máxima do direito de importação de sorgo para Espanha; Regulamento ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Considerando que, em conformidade com o artigo 5. o do Regulamento (CE) n. o 1839/95 da Comissão (4), alte- rado pelo Regulamento (CE) n. o 1963/95 (5), a Comissão pode, segundo o processo previsto no artigo 23. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/92, decidir a fixação da redução máxima do direito de importação; que em relação a esta fixação se deve ter em conta, nomeada- mente, os critérios previstos nos artigos 6. o e 7. o do Regulamento (CE) n. o 1839/95; que será declarado adju- dicatário qualquer proponente cuja proposta se situe ao No que diz respeito às propostas comunicadas de 14 a 20 de Janeiro de 2000 no âmbito do concurso referido no Regula- mento (CE) n. o 2774/1999, a redução máxima do direito de importação de sorgo é fixada em 48,92 EUR/t por tonelada para uma quantidade máxima global de 30 000 t. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 21 de Janeiro de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 20 de Janeiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 334 de 28. 12. 1999, p. 5. (4) JO L 177 de 28. 7. 1995, p. 4. (5) JO L 189 de 10. 7. 1995, p. 22


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0048/00 di Paulo Casaca (PSE) alla Commissione. Processo di Colonia: adeguamento del programma Poseima nel settore del commercio di prodotti agricoli.

eurovoc_concepts:
Azores
common agricultural policy
meat
milk product
sales aid

text: C 303 E/132 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/139) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0048/00 di Paulo Casaca (PSE) alla Commissione (20 gennaio 2000) Oggetto: Processo di Colonia: adeguamento del programma Poseima nel settore del commercio di prodotti agricoli Il regolamento (CEE) n. 3763/91 (1) del Consiglio (Poseidom) prevede misure specifiche destinate allo smercio e alla commercializzazione di determinati prodotti agricoli dalle regioni ultraperiferiche verso regioni vicine. La Regione autonoma delle Azzorre Ł specializzata nella spedizione di latticini e carne di grande qualit(cid:224), normalmente dirette solo verso il Continente, per difficolt(cid:224) di trasporto e strutture di commercializzazione. La Commissione ritiene possibile introdurre, in Poseima, misure di tipo analogo a quelle esistenti nel regolamento Poseidom (segnatamente l(cid:146)articolo 3) al fine di incentivare l(cid:146)invio di prodotti agricoli delle Azzorre verso altre regioni vicine (ad esempio gli altri arcipelaghi della Macaronesia, gli Stati orientali degli USA e il Canada)? (1) GU L 356 del 24. 12. 1991, pag. 1. (2000/C 303 E/140) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0049/00 di Paulo Casaca (PSE) alla Commissione (20 gennaio 2000) Oggetto: Processo di Colonia: revisione del programma Poseima e aiuti alla produzione biologica Il regolamento (CEE) n. 1600/92 (1) non prevede misure specifiche per lo sviluppo della produzione biologica nelle Azzorre, che solo ora sta muovendo i primi passi. Diverse considerazioni, attinenti sia al mercato, sia all(cid:146)ambiente e alla strategia di promozione delle Azzorre, consigliano di dare priorit(cid:224) ad attivit(cid:224) di questo tipo. Non ritiene la Commissione utile che la revisione del regolamento in questione preveda incentivi speciali per detto tipo di agricoltura? (1) GU L 173 del 27. 6. 1992, pag. 1. (2000/C 303 E/141) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0050/00 di Paulo Casaca (PSE) alla Commissione (20 gennaio 2000) Oggetto: Processo di Colonia: revisione del programma Poseima e aiuti al rifornimento di riproduttori Il regolamento (CEE) n. 1600/92 (1) all(cid:146)articolo 4 istituisce un incentivo all(cid:146)importazione dei riproduttori di razza pura di specie bovina. Dati i divieti posti dalla Commissione europea al transito di questa specie nell(cid:146)Unione europea, il suddetto incentivo si Ł rivelato impraticabile. ¨ opportuno rilevare che nelle maggiori isole delle Azzorre si Ł avuto un considerevole miglioramento genetico della specie bovina nonchØ la generalizzazione dell(cid:146)inseminazione artificiale. Non sarebbe possibile prevedere, nell(cid:146)ambito della revisione di tale regolamento, l(cid:146)introduzione di sovvenzioni al costo di trasporto dei riproduttori di specie bovina all(cid:146)interno della regione autonoma delle Azzorre? (1) GU L 173 del 27. 6. 1992, pag. 1


eurovoc_concepts:
Austria
EU action
France
Germany
Ireland
Italy
Spain
Switzerland
bad weather
natural disaster

text: C 304/200 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Torstai 20. tammikuuta 2000 8. pyytää Euroopan unionia määrittämään ja panemaan pikaisesti täytäntöön säännöt, joilla estetään mukavuuslippulaivoja kiertämästä sääntöjä ja tiukkoja tarkastuksia, jotka liittyvät sekä meriturvallisuuteen ja ympäristönsuojeluun että sosiaalisiin standardeihin, joiden noudattaminen lisää turvallisuutta huomatta- vasti; kehottaa komissiota antamaan etusijan yhteisön toimille, 9. joilla taataan luokituslaitoksia koskevien normien tehokas ja yhdenmukainen noudattaminen; kehottaa komissiota ja neuvostoa takaamaan, että aluksilla syntyvän jätteen ja lastijäämien vastaanottopalveluja satamissa koskevan direktiiviehdotuksen (KOM(1998) 452) käsittely saatetaan nopeasti tyydyttävään päätökseen, jolla todella estetään jätteiden las- keminen mereen ja rangaistaan määräysten rikkojia; 10. katsoo, että Euroopan unionin tulisi myös olla hyvin huolissaan alusten pilsseistä tarkoituksella mereen pumpatun öljyn ja muiden jätteiden määrästä, sillä tämä käytäntö aiheuttaa huomattavasti enem- män merten ja rannikoiden saastumista kuin Erikan tyyppiset vuodot; kehottaa neuvostoa ja komissiota miettimään jälleen kerran vaikutuksia, joita on yhteisön rinnak- 11. kaisrekisterin käytöllä yhdessä satamavaltioiden suorittaman valvonnan kanssa; 12. kehottaa komissiota tekemään voitavansa, jotta päivämäärää, jolloin kaikkien öljysäiliöalusten on oltava kaksoislaidoituksella varustettuja, voitaisiin aikaistaa; kehottaa komissiota takaamaan, että sen työ- ohjelmassa vuodelle 2000 keskitytään turvallisuuteen merellä sekä merten saastumiseen; pyytää, että miehistöjen koulutusta sekä työ- ja elinoloja aluksilla koskevia kansainvälisiä sääntöjä 13. sovelletaan tiukasti ja myös tarkistetaan suojatason nostamiseksi; toteaa ja pitää valitettavana, että Erika-tankkerin haaksirikon seurausten estämiseen ei ollut käytettä- 14. vissä tarpeeksi teknisiä välineitä; pyytää kehittämään alan teollista tutkimusta; toivoo, että tutkinta mahdollistaa vastuukysymyksen selvittämisen sekä öljytuhoista ympäristölle, 15. taloudelle ja yhteiskunnalle aiheutuneiden vahinkojen asianmukaisen korvaamisen; kehottaa antamaan välittömästi käyttöön yhteisön rahoitusta, myös jäsenvaltioiden välisen kumppa- 16. nuusvaihdon puitteissa, jotta voitaisiin ) puhdistaa rannikkoalueet ) tukea katastrofista kärsineitä yrityksiä ) lisätä kerätyn jätteen varastointikapasiteettia ja ) perustaa näiden jätteiden käsittely- tai kierrätysyksiköitä; pyytää, että EY:n perustamissopimuksen 83 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisesti voidaan 17. mahdollisimman nopeasti myöntää tukea katastrofin aiheuttamien vahinkojen korjaamiseksi; 18. kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden ja Euroopan unionin jäsenyyttä hakeneiden valtioiden hallituksille ja asiasta vastaaville merenkulkuviranomai- sille. 3. Viimeaikaiset myrskyt Euroopassa B5-0029, 0031, 0040, 0042, 0051 ja 0058/2000 Euroopan parlamentin päätöslauselma viimeaikaisista myrskyistä Euroopassa Euroopan parlamentti, joka A. ottaa huomioon poikkeukselliset ilmasto-olot ja Euroopan eri alueilla riehuneet epätavallisen rajut jotka kulkivat Yhdistyneen kuningaskunnan eteläosan, Ranskan, Saksan ja Itävallan halki myrskyt, 24. ) 27. joulukuuta 1999 ja tekivät tuhojaan myös Sveitsissä, Espanjassa, Italiassa ja Irlannissa, B. ottaa huomioon, että nämä sääolot ovat aiheuttaneet yli 90 henkilön kuoleman, 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 304/201 Torstai 20. tammikuuta 2000 C. ottaa huomioon, että tuhannet taloudet olivat erityisen tukalassa tilanteessa, koska niillä ei ollut säh- köä, puhelinta tai lämmitystä, liikenneyhteydet olivat poikki, perusrakenteet eivät toimineet ja ne olivat vailla julkisia palveluja, D. ottaa huomioon asuntojen ja eräiden tuotantovälineiden tuhoutumisen, maa- ja metsätaloudelle sekä osterinviljelylle aiheutuneet vahingot, pk-yrityksille aiheutuneet vahingot, työpaikkojen menetykset ja seurauksena olevat taloudelliset ja yhteiskunnalliset vaikutukset, E. F. ottaa huomioon arkkitehtoniselle kulttuuriperinnölle, metsille, maisemalle, suojelualueille, eläimistölle ja kasvistolle aiheutuneet korjaamattomat jäljet, katsoo, että sähköverkon tuhojen laajuus johtuu suureksi osaksi politiikasta, jossa on suosittu sähkön siirtoa pitkien matkojen päähän suurjännitejohtojen avulla, G. ottaa huomioon katastrofin ennennäkemättömän laajuuden, eurooppalaisten solidaarisuuden sekä val- tavat taloudelliset varat, jotka tarvitaan tuhoutuneiden alueiden kunnostamiseen ja väestön elinolojen palauttamiseen normaaleiksi, kun otetaan huomioon välttämättömät hätätoimet kasvitautien leviämi- sen ja vesiympäristön saastumisen torjumiseksi ja puun varastointiin liittyvän tulipalovaaran torjumi- seksi, H. ottaa huomioon, että suuri osa myrskystä kärsineistä alueista kuuluu yhteisön rakennerahastojen, eri- ja tukirahaston tyisesti Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), Euroopan maatalouden ohjaus- (EMOTR) tukiosaston ja kalatalouden ohjauksen rahoitusvälineen (KOR) tuen piiriin, I. ottaa huomioon, että on pelättävissä, että ilmenevien ilmastonmuutosten vuoksi tämänlaajuisia luon- nononnettomuuksia saattaa tapahtua yhä useammin, 1. ilmaisee myötätuntonsa ja voimakkaan solidaarisuutensa uhrien omaisille ja myrskyn uhreille; 2. kehottaa komissiota ja ankarilta sääoloilta välttyneitä jäsenvaltioita harkitsemaan mahdollisimman pian konkreettisia toimenpiteitä yhteisön solidaarisuuden osoittamiseksi järjestämällä asiantuntija-apua ja teknistä apua osana yhteisön pelastuspalvelun alan toimintaohjelman perustamisesta 9. joulukuuta 1999 tehtyä neuvoston viisivuotissuunnitelmaa (päätös 1999/847/EY); 3. pyytää komissiota keräämään hätärahoitusta tämän luonnononnettomuuden uhrien auttamiseksi sekä kansallisten ja paikallisten viranomaisten toteuttamien rahoitusjärjestelyjen täydentämiseksi hyödyntäen taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden politiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan tarjoamia mahdol- lisuuksia erityisesti ottamalla käyttöön huomattavan osuuden maaseudun kehittämiseen myönnetyistä varoista EMOTR-tuesta maaseudun kehittämiseen ja tiettyjen asetusten muuttamisesta ja kumoamisesta 17. toukokuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 33 artiklan säännösten mukai- sesti, joissa säädetään toimenpiteistä luonnononnettomuuden varalle; pyytää jäsenvaltioita laatimaan kehitys- ja uudistamissuunnitelmansa mahdollisimman pian komission jotta rakennerahastovarojen myöntäminen 4. hyväksyttyä tavoitteen 2 piiriin kuuluvien alueiden kartan, myrskystä kärsineille alueille ei viivästyisi; pyytää komissiota soveltamaan EY:n perustamissopimuksen 83 artiklan 2 kohtaa, 5. kärsineille aloille voidaan myöntää asianmukaista rahoitustukea; jotta myrskystä pyytää komissiota kiinnittämään erityistä huomiota Ranskan, Saksan ja Itävallan metsille aiheutunei- 6. siin tuhoihin ja harkitsemaan erityisesti maaseudun kehittämiseen myönnettyjen varojen merkittävää uudel- leenjakoa edellä mainitun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1257/1999 30 artiklan metsätaloutta koskevien säännösten mukaisesti, sekä harkitsemaan erityisten asiantuntijaresurssien ja teknisten resurssien järjestä- mistä Euroopan metsätalousalalla, jotta voidaan tukea pikaisesti ja merkittävällä tavalla vaadittavaa metsän- hakkuuta ja -raivausta edellä mainitun viisivuotissuunnitelman mukaisesti; 7. pyytää, että vahingoittuneiden alueiden jälleenmetsitys tehdään paikallisia puulajeja, ekosysteemien monimuotoisuutta ja maaseutumaiseman omaleimaisuutta kunnioittaen sekä monipuolistaen metsäteolli- suuden markkinoita; C 304/202 Euroopan yhteisöjen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Torstai 20. tammikuuta 2000 pyytää komissiota kiinnittämään erityistä huomiota hankkeisiin, 8. yhteydessä, haavoittuvien alueiden ympäristön laadun palauttamiseksi; joita sille esitetään Life-ohjelman 9. kehottaa komissiota toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että myrskyn uhreille ilmoitetaan pikaisesti yhteisön varoista heille myönnettävistä tuista ja että tuet myönnetään viipy- mättä; pyytää komissiota tekemään Euroopan parlamentille ja neuvostolle viipymättä konkreettisia ehdo- tuksia, jos se toteaa tukiin käytettävissä olevien varojen olevan riittämättömiä; odottaa, että komissio ja Euroopan unioni toteuttavat kasvihuoneilmiön yleiseen torjuntastrategiaan 10. liittyvät toimenpiteet; kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle ja jäsenvaltioiden 11. parlamenteille. 4. Lähi-idän rauhanprosessi B5-0024, 0025, 0027, 0033, 0035 ja 0075/2000 Euroopan parlamentin päätöslauselma Lähi-idän rauhanprosessista Euroopan parlamentti, joka ) ottaa huomioon aikaisemmin antamansa päätöslauselmat Lähi-idän rauhanprosessista, ) ottaa huomioon 6. lokakuuta 1999 antamansa päätöslauselman Sharm el Sheikhin sopimuksesta ja Lähi-idän rauhanprosessin käynnistämisestä uudelleen (1), ) ottaa huomioon Shepherdstownissa Yhdysvalloissa 3. -10. tammikuuta 2000 käydyt Syyrian ja Israelin väliset rauhanneuvottelut, ) ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmat 242, 338, 425 ja 520, A. ottaa huomioon, että Lähi-idän rauhanprosessi on saanut uutta vauhtia Israelin ja Syyrian hallitusten päätettyä aloittaa uudelleen maaliskuussa 1996 keskeytyneet neuvottelut, B. ottaa huomioon, että neuvotteluissa käsitellään tärkeimpiä ongelmia, kuten Israelin vetäytymistä Gola- turvallisuusjärjestelyitä, vesivaroja, maiden suhteiden normalisointia ja sopimuksen nin ylängöltä, soveltamisaikataulua, C. ottaa huomioon Sharm el Sheikhin sopimusten myönteisen vaikutuksen rauhanprosessiin, D. ottaa huomioon, että Euroopan unioni antaa täyden tukensa näille neuvotteluille ja on pyydettäessä valmis auttamaan neuvottelijoita, E. ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin puhemies vierailee lähiaikoina Lähi-idässä, pitää Sharm el Sheikhin sopimuksia myönteisinä; pyytää, että neuvotteluissa israelilaisten ja palestii- 1. nalaisten välillä edetään sopimuksissa asetetun aikataulun mukaisesti; 2. kiittää kaikkien osapuolten huomattavaa panostusta rauhan hyväksi; korostaa jälleen kerran, että Lähi-idässä on saatava aikaan oikeudenmukainen, kokonaisvaltainen ja kestävä rauha, joka takaa kaikkien ja korostaa sitä, että tulevan Lähi-idän maiden ja erityisesti Israelin oikeutetut turvallisuusvaatimukset, Palestiinan valtion on oltava elinkelpoinen Israelin turvallisuuden takaamiseksi täydellisesti; 3. muistuttaa, että pysyvän rauhan tiellä on vielä monia esteitä, joista voidaan mainita Palestiinan val- tion perustaminen, lopullisten rajojen vetäminen, Jerusalemin asema, palestiinalaisten pakolaisten paluu, vesivarat ja israelilaiset siirtokunnat; toivoo että kummankin osapuolen tähän mennessä ilmaisema poliitti- nen tahto auttaa selvittämään nämä kiistakysymykset ja että kansainvälinen yhteisö antaa täyden tukensa auttamalla ja avustamalla kumpaakin osapuolta; sitoutuu osaltaan antamaan kaiken mahdollisen tuen rau- hanprosessin kummallekin osapuolelle; (1) Hyväksytyt tekstit, kohta 19


eurovoc_concepts:
Middle East
peacekeeping

text: C 304/202 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 Donderdag, 20 januari 2000 8. verzoekt de Commissie bijzondere aandacht te besteden aan projecten die haar worden voorgelegd in het kader van het LIFE-programma teneinde weer een kwalitatief goed milieu in kwetsbare gebieden tot stand te brengen; verzoekt de Commissie de nodige maatregelen te nemen opdat de getroffenen met spoed worden 9. geïnformeerd over de steun die zij van de Europese fondsen zullen ontvangen en opdat de steun onver- wijld wordt toegekend; verzoekt de Commissie concrete voorstellen aan het Europees Parlement en de Raad voor te leggen indien zij vaststelt dat de beschikbare kredieten voor deze hulp onvoldoende zijn; verwacht dat de Commissie en de Europese Unie uitvoering geven aan de maatregelen die verband 10. houden met een algehele strategie inzake de bestrijding van het broeikaseffect; verzoekt zijn Voorzitter deze resolutie te doen toekomen aan de Raad, de Commissie en de parle- 11. menten van de lidstaten. 4. Vredesproces in het Midden-Oosten B5-0024, 0025, 0027, 0033, 0035 en 0075/2000 Resolutie van het Europees Parlement over het vredesproces in het Midden-Oosten Het Europees Parlement, * onder verwijzing naar zijn vroegere resoluties over het vredesproces in het Midden-Oosten, * onder verwijzing naar zijn resolutie van 6 oktober 1999 over het akkoord van Sharm el-Sheikh en de hervatting van het vredesproces in het Midden-Oosten (1), * gezien de Syrisch-Israëlische vredesonderhandelingen, die van 3 tot 10 januari 2000 in Shepherdstown (VS) hebben plaatsgehad, * gezien de resoluties 242, 338, 425 en 520 van de Veiligheidsraad van de Verenigde Naties, A. overwegende dat het vredesproces een nieuwe impuls heeft gekregen door het besluit van de regerin- gen van Israël en Syrië om de in maart 1996 afgebroken onderhandelingen te hervatten, B. overwegende dat de onderhandelingen betrekking hebben op de belangrijkste kwesties, zoals terug- trekking van Israël uit de Golan-hoogvlakte, veiligheid, water, normalisering van de betrekkingen tus- sen beide landen en het tijdschema voor de tenuitvoerlegging van het vredesplan, C. overwegende dat het akkoord van Sharm el-Sheikh positieve gevolgen heeft voor het vredesproces, D. overwegende dat de Europese Unie dit overleg ten volle steunt en bereid is de onderhandelaars bij te staan indien zij dat wensen, E. overwegende dat de Voorzitter van het Europees Parlement binnenkort een bezoek zal brengen aan dit gebied, verwelkomt het akkoord van Sharm el-Sheik; wenst dat de onderhandelingen tussen Israëliërs en 1. Palestijnen worden voortgezet volgens de in de akkoorden overeengekomen tijdschema’s; 2. heeft lof voor de krachtige vredesimpuls die alle partijen hebben gegeven; herbevestigt de noodzaak om te komen tot een rechtvaardige, algemene en duurzame vrede in het gebied, die de waarborg vormt voor de legitieme aspiraties van alle landen in de regio, met name Israël, inzake veiligheid en onderstreept daarbij dat een toekomstige Palestijnse Staat levensvatbaar moet zijn om de veiligheid van Israël ten volle te garanderen; 3. herinnert eraan dat nog steeds vele problemen een duurzame vrede in de weg staan, zoals de oprich- ting van een Palestijnse staat, het definitief vastleggen van de grenzen, het statuut van Jeruzalem, de terug- keer van de Palestijnse vluchtelingen, de waterdistributie en de Israëlische nederzettingen; hoopt dat de politieke wil die beide partijen tot nu toe hebben betoond, deze obstakels kan overwinnen en dat de inter- nationale gemeenschap haar volledige steun verleent om de beide partijen te helpen en bij te staan; belooft van zijn kant alle mogelijke steun aan beide partijen in het vredesproces; (1) Punt 19 van de aangenomen teksten van die datum. 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 304/203 Donderdag, 20 januari 2000 4. gelooft dat de onderhandelingen die in Shepherdstown op uitnodiging van president Clinton zijn opgestart tussen premier Barak en de minister van Buitenlandse Zaken, de heer Faruk al-Shara een cruciale stap zijn in de richting van een blijvende vrede in het Midden-Oosten en hoopt vooruitgang te zien in de humanitaire kwesties die de twee landen verdelen; 5. verwelkomt het feit dat Israël en Syrië trachten in de nabije toekomst tot een vredesakkoord te komen en hun conflicten op te lossen zodat normale vreedzame relaties tussen de twee landen tot stand kunnen worden gebracht, en hoopt dat de Libanese regering spoedig mede zal plaatsnemen aan de onder- handelingstafel; vindt dat alle niet-Libanese strijdkrachten zich om de regionale stabiliteit te verzekeren uit Libanon moeten terugtrekken, zoals dat nadrukkelijk wordt gevraagd in de VN-resoluties 425 en 520; roept alle landen in het gebied op om het vredesproces te steunen en iedere vorm van geweld, en 6. met name het terrorisme, welke deze inspanningen zou kunnen ondermijnen, te bestrijden; 7. verwelkomt de aanstaande conferentie van de Multilaterale Stuurgroep vredesproces, die op 1 februari 2000 in Moskou moet plaatsvinden, en hoopt dat dit een krachtig instrument zal zijn om tot een duur- zame vrede in het Midden-Oosten te komen; 8. merkt op dat de financiële toezeggingen van de Europese Unie in het gebied moeten samengaan met een duidelijke aanwezigheid op het politieke vlak, zonder dat dit afbreuk doet aan de discrete en doel- treffende inspanningen van EU-vertegenwoordiger Moratinos; gelooft in die zin dat de Europese Unie moet worden betrokken bij alle onderhandelingen in het kader van het vredesproces; verzoekt de Commissie en de lidstaten elk project dat begrip en partnerschap tussen de volkeren in 9. de regio kan helpen kweken, actief te bevorderen; 10. benadrukt het belang van democratisering, eerbiediging van de mensenrechten en de rechtsstaat, alsook van regionale samenwerking en integratie overeenkomstig de geest van het Barcelona-proces, in het kader waarvan de Middellandse-Zeelanden en de Europese landen samenwerken in regionale projecten met het doel duurzame vrede en stabiliteit in het Middellandse-Zeebekken te bevorderen; wijst er tot slot nogmaals op dat een definitief vredesakkoord niet alleen door de betrokken partijen, 11. maar ook door de internationale gemeenschap moet worden gegarandeerd; 12. verzoekt zijn Voorzitter deze resolutie te doen toekomen aan de Raad, de Commissie, de Israëlische regering, de Knesset, de Syrische regering, de Palestijnse Autoriteit en de Palestijnse Wetgevende Raad, de Libanese regering, de Jordaanse regering en de Egyptische regering. 5. Meerjarige oriëntatieprogramma’s voor de vissersvloot aan het einde van 1997 A5-0096/1999 Resolutie van het Europees Parlement over het jaarlijks verslag van de Commissie aan de Raad en het Europees Parlement over de resultaten van de meerjarige oriëntatieprogramma’s voor de vis- sersvloot aan het einde van 1997 (COM(1999) 175 / C5-0109/1999 / 1999/2112(COS)) Het Europees Parlement, * gezien het jaarlijks verslag van de Commissie (COM(1999) 175 * C5-0109/1999), * gelet op artikel 160 van zijn Reglement, * gezien het verslag van de Commissie visserij (A5-0096/1999), A. overwegende dat een passend beleid voor instandhouding van de visstanden een onontbeerlijke voor- waarde is om het voortbestaan van een rendabele en concurrerende communautaire visserij te garan- deren, B. overwegende dat de meerjarige oriëntatieprogramma’s (MOP’s) tot hoofddoel hebben een evenwicht tot stand te brengen tussen de beschikbare bestanden en de visserij-inspanning van de huidige com- munautaire vloot,


title: PREGUNTA ESCRITA E-0060/00 de Avril Doyle (PPE-DE) a la Comisión. Adición de ciertos tipos de plantas foliáceas a la lista de la Nomenclatura Combinada de la vegetación que puede cultivarse en áreas candidatas a las ayudas en virtud del régimen de retirada de tierras.

text: 8. 5. 2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 136 E/1 I (Comunicaciones) PARLAMENTO EUROPEO PREGUNTAS ESCRITAS CON RESPUESTA (2001/C 136 E/001) PREGUNTA ESCRITA E-0060/00 de Avril Doyle (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (20 de enero de 2000) Asunto: Adici(cid:243)n de ciertos tipos de plantas foliÆceas a la lista de la Nomenclatura Combinada de la vegetaci(cid:243)n que puede cultivarse en Æreas candidatas a las ayudas en virtud del rØgimen de retirada de tierras ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n si las variedades que se indican a continuaci(cid:243)n podr(cid:237)an aæadirse a la lista de la Nomenclatura Combinada de vegetaci(cid:243)n que puede cultivarse en Æreas candidatas a las ayudas en virtud del rØgimen de retirada de tierras, teniendo en cuenta que no se destinan al consumo humano o animal: (cid:129) variedades de pittosporum, (cid:129) variedades de ozothamnus, (cid:129) variedades de brezo, incluidas variedades de erica, erigena, variedades de callunas (brezo irlandØs) y variedades de senecio, (cid:129) variedades de hypericum, (cid:129) macrocarpa y (cid:129) variedades de viburnun? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (1 de marzo de 2000) Las tierras retiradas de la producci(cid:243)n de conformidad con el Reglamento (CE) no 1251/1999 del Consejo, de 17 de mayo de 1999, por el que se establece un rØgimen de apoyo a los productores de determinados cultivos herbÆceos (1) pueden emplearse para producir las materias primas recogidas en los anexos I (cid:243) II del Reglamento (CE) no 2461/1999 de la Comisi(cid:243)n, de 19 de noviembre de 1999, por el que se establecen disposiciones de aplicaci(cid:243)n del Reglamento (CE) no 1251/1999 del Consejo en lo que respecta a la utilizaci(cid:243)n de las tierras retiradas de la producci(cid:243)n con vistas a la obtenci(cid:243)n de materias primas para la fabricaci(cid:243)n en la Comunidad de productos que no se destinen directamente al consumo humano o animal (2), con vistas a su transformaci(cid:243)n en los productos finales no alimentarios recogidos en el anexo III. Los anexos se elaboraron de forma que se crearan nuevas salidas industriales no alimentarias para la producci(cid:243)n agraria. Se trat(cid:243) por todos los medios de no perturbar las salidas ya existentes. Los cultivos a los que hace menci(cid:243)n Su Seæor(cid:237)a son todos plantas ornamentales clasificadas en el c(cid:243)digo de la Nomenclatura Combinada (NC) ex 060290. Dichas plantas no cumplen los criterios arriba citados y, por ello, no pueden aæadirse a las listas de los anexos. (1) DO L 160 de 26. 6. 1999. (2) DO L 299 de 20. 11. 1999


title: PREGUNTA ESCRITA E-0017/00 de Bart Staes (Verts/ALE) al Consejo. Vertidos de hidrocarburos en el mar.

eurovoc_concepts:
biotope
directive (EU)
environmental protection
harbour installation
marine pollution
maritime surveillance
oil pollution
pollution from ships
prevention of pollution
waste

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/67 informaciones contradictorias al respecto, y distintos intereses estÆn en juego. En la Conferencia de las Partes celebrada en Harare en 1997, se tom(cid:243) la decisi(cid:243)n de permitir que tres pa(cid:237)ses del `frica austral exportaran una cantidad limitada de marfil al Jap(cid:243)n. ¿Dispone la Comisi(cid:243)n en este momento de una posici(cid:243)n clara sobre la pol(cid:237)tica del CITES en materia de caza furtiva del elefante para presentar en la Conferencia de las Partes 10? ¿En quØ informaciones se dicha tal posici(cid:243)n? 2. Las consultas constituyen una parte importante del proceso europeo de toma de decisiones. ¿QuØ consultas llevarÆ a cabo la Comisi(cid:243)n con las partes interesadas, tales como las ONG, para elaborar sus recomendaciones? ¿C(cid:243)mo tiene en cuenta la Comisi(cid:243)n la posici(cid:243)n espec(cid:237)fica de los pa(cid:237)ses en desarrollo? ¿C(cid:243)mo armonizarÆ la Comisi(cid:243)n la necesidad de desarrollo con la necesidad de proteger a escala mundial las especies amenazadas? 3. En 1997, la posici(cid:243)n comœn de la UE para la Conferencia de las Partes 10 del CITES se elabor(cid:243) en el œltimo minuto antes de la Conferencia, sin que se dispusiera de tiempo material para realizar consultas. La Comisi(cid:243)n ha hecho reiteradas declaraciones en favor de una mayor transparencia en los procedimientos internacionales. Para poder estudiar la lista de especies amenazadas y pronunciarse al respecto, el Parlamento necesita que la Comisi(cid:243)n presente con la suficiente antelaci(cid:243)n sus recomendaciones sobre las listas propuestas para la pr(cid:243)xima Conferencia. ¿Podr(cid:237)a garantizar la Comisi(cid:243)n que las propuestas se presentarÆn realmente a mÆs tardar a principios del aæo 2000? Respuesta de la Sra. Wallstr(cid:246)m en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n condena la caza furtiva del elefante tanto en `frica como en Asia por ser una prÆctica que socava los esfuerzos internacionales para lograr un uso sostenible de la fauna y flora silvestres y que pone en peligro la conservaci(cid:243)n de las especies. En la medida en que la caza furtiva surge de la demanda existente en el comercio internacional, el CITES y, en el plano comunitario, el Reglamento (CE) no 338/97 del Consejo, de 9 de diciembre de 1996, relativo a la protecci(cid:243)n de especies de la fauna y flora silvestres mediante el control de su comercio (1) son importantes instrumentos para reducir la incentivaci(cid:243)n de esa caza. La Comisi(cid:243)n prepar(cid:243) un encuentro con organizaciones no gubernamentales europeas (ONG) el 17 de enero de 2000 con el fin de fundamentar las deliberaciones que permitir(cid:237)an a la Comisi(cid:243)n formular recomendaciones de posiciones comunes. La postura de los pa(cid:237)ses en v(cid:237)as de desarrollo sobre propuestas concretas estÆ recogida a menudo en el texto de las propuestas de enmienda de los anexos de CITES: tales opiniones se tienen plenamente en cuenta. Sobre otros aspectos, el parecer de los pa(cid:237)ses en v(cid:237)as de desarrollo s(cid:243)lo se manifiesta durante la conferencia misma. Si bien el objetivo primordial de CITES es la conservaci(cid:243)n de las especies amenazadas, la Comisi(cid:243)n considera improbable que Øste se alcance sin el apoyo de las poblaciones de dichos pa(cid:237)ses, que albergan a gran parte de la diversidad biol(cid:243)gica del mundo. La Comisi(cid:243)n presenta sus recomendaciones a la conferencia CITES a la mayor brevedad una vez recibidas las propuestas y tras consultar a los expertos de los Estados miembros y de las ONG europeas. La posici(cid:243)n comœn serÆ establecida por el Consejo. (1) DO L 61 de 3. 3. 1997. (2000/C 330 E/074) PREGUNTA ESCRITA E-0017/00 de Bart Staes (Verts/ALE) al Consejo (20 de enero de 2000) Asunto: Vertidos de hidrocarburos en el mar Los vertidos de hidrocarburos en el OcØano AtlÆntico y en el Mar del Norte amenazan a diversos biotopos a lo largo de las costas europeas. El gran nœmero de aves embadurnadas con estas sustancias, sobre todo en diciembre, enero y febrero, pone de manifiesto la gravedad de la contaminaci(cid:243)n. Los buques aprovechan en la mayor parte de los casos las tormentas para vaciar sin ser vistos sus dep(cid:243)sitos de hidrocarburos. Segœn el Centro de Ecolog(cid:237)a Mar(cid:237)na de Oostende, lo œnico que puede aliviar esta situaci(cid:243)n es una reglamentaci(cid:243)n que obligue a los buques a limpiar sus dep(cid:243)sitos de hidrocarburos antes de abandonar el puerto. Sin un certificado que demuestre lo anterior, deber(cid:237)a estar prohibido que un buque abandonara el puerto. C 330 E/68 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 ¿EstÆ de acuerdo el Consejo con una directiva que obligue a los buques a limpiar sus dep(cid:243)sitos de hidrocarburos antes de abandonar el puerto en vista de la amenaza que los vertidos de hidrocarburos suponen para diversos biotopos a lo largo de las costas europeas? En caso negativo, ¿por quØ considera el Consejo que una obligaci(cid:243)n de este tipo es innecesaria y quØ propuestas alternativas tiene para abordar eficazmente el problema de los vertidos de hidrocarburos? Respuesta (2 de mayo de 2000) 1. El Consejo es consciente del problema planteado por Su Seæor(cid:237)a. La integraci(cid:243)n de los requisitos en materia de protecci(cid:243)n del medio ambiente es una condici(cid:243)n previa para la definici(cid:243)n y aplicaci(cid:243)n de las pol(cid:237)ticas y acciones comunitarias. Tras los mandatos otorgados por el Consejo Europeo en sus sesiones de Cardiff (15 y 16 de junio de 1998), de Viena (11 y 12 de diciembre de 1998) y de Colonia (3 y 4 de junio de 1999), se ha iniciado ya esta integraci(cid:243)n respecto de diversas pol(cid:237)ticas sectoriales. No obstante, el Consejo no ha recibido por el momento ninguna propuesta de la Comisi(cid:243)n en relaci(cid:243)n directa con la cuesti(cid:243)n que se refleja en su pregunta. 2. El Consejo invita a Su Seæor(cid:237)a a dirigirse a una serie de textos, algunos ya aprobados y otros en estudio, cuyo objeto es evitar y reducir los peligros susceptibles de causar accidentes graves en el mar, habida cuenta del considerable aumento del volumen de transporte de mercanc(cid:237)as peligrosas o contami- nantes por v(cid:237)a mar(cid:237)tima. 3. Cabe mencionar a este respecto la Directiva 93/75/CE, sobre las condiciones m(cid:237)nimas exigidas a los buques con destino a los puertos mar(cid:237)timos de la Comunidad o que salgan de los mismos y transporten mercanc(cid:237)as peligrosas o contaminantes. Esta Directiva se modific(cid:243) dos veces en 1998. 4. El 8 de noviembre de 1999, el Consejo aprob(cid:243) una posici(cid:243)n comœn con vistas a la adopci(cid:243)n de la Directiva del Parlamento Europeo y del Consejo sobre las instalaciones portuarias receptoras de los desechos generados por los buques y de los residuos de carga. Esta posici(cid:243)n comœn, as(cid:237) como la Directiva 95/21/CE, prevØn la realizaci(cid:243)n de inspecciones en los puertos comunitarios destinadas a comprobar la aplicaci(cid:243)n de las normas internacionales y comunitarias en la materia. Con este mismo objetivo, el Consejo adopt(cid:243) en diciembre de 1999 una posici(cid:243)n comœn sobre una propuesta de Decisi(cid:243)n del Parlamento Europeo y del Consejo por la que establece una marco comunitario de cooperaci(cid:243)n en el Æmbito de la contaminaci(cid:243)n marina accidental o deliberada. Con esta Decisi(cid:243)n se pretende, entre otras cosas, comple- mentar los esfuerzos de los Estados miembros en caso de vertido de hidrocarburos o de amenaza de dicho vertido y reforzar sus medios de lucha en dicho Æmbito. 5. Por otra parte, en su reuni(cid:243)n del pasado 24 de enero, dedicada en especial a la seguridad de los petroleros, el Consejo tom(cid:243) nota de las iniciativas previstas por la Comisi(cid:243)n en lo que se refiere, en particular, al refuerzo de las normas de seguridad de los petroleros aceptados en los puertos de la Uni(cid:243)n Europea, a la intensificaci(cid:243)n de las inspecciones de seguridad y a la identificaci(cid:243)n de las responsabilidades financieras en caso de contaminaci(cid:243)n. 6. AdemÆs, el Consejo desea resaltar que las disposiciones comunitarias en esta materia se basan en el Derecho Internacional, ya se trate del Convenio Internacional para la seguridad de la vida humana en el mar, del Convenio Internacional para prevenir la contaminaci(cid:243)n por los buques, o de Resoluciones de la Organizaci(cid:243)n Mar(cid:237)tima Internacional. (2000/C 330 E/075) PREGUNTA ESCRITA E-0018/00 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (19 de enero de 2000) Asunto: Vertidos de hidrocarburos en el mar Los vertidos de hidrocarburos en el OcØano AtlÆntico y en el Mar del Norte amenazan a diversos biotopos a lo largo de las costas europeas. El gran nœmero de aves embadurnadas con estas sustancias, sobre todo en diciembre, enero y febrero, pone de manifiesto la gravedad de la contaminaci(cid:243)n. Los buques aprovechan en la mayor parte de los casos las tormentas para vaciar sin ser vistos sus dep(cid:243)sitos de hidrocarburos


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-0028/00 af Nelly Maes (Verts/ALE) og Bart Staes (Verts/ALE) til Rådet. Menneskerettigheder i Tyrkiet.

eurovoc_concepts:
Türkiye
accession to the European Union
common foreign and security policy
ethnic group
torture

text: C 280 E/162 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/184) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0028/00 af Nelly Maes (Verts/ALE) og Bart Staes (Verts/ALE) til R(cid:229)det Om: Menneskerettigheder i Tyrkiet (20. januar 2000) Verden er ikke blevet fredeligere siden afslutningen af den kolde krig. Trods fremkomsten af nye aktłrer er statsmagten stadig ansvarlig for hovedparten af torturtilf(cid:230)ldene. Den i London hjemmehłrende stiftelse Medical Foundation for the Care of Victims of Torture har gennem l(cid:230)ngere tid taget sig af ofre for mishandling og (krigs)vold. Langt den stłrste gruppe patienter i Medical Foundation for the Care of Victims of Torture kommer fra Kurdistan i Tyrkiet. Alex Sklan, der er medarbejder ved stiftelsen, beskriver i dagbladet De Morgen fredag den 24. december 1999 Tyrkiet som »en torturstat«. »Mishandling er et endemisk og rutinem(cid:230)ssigt forekommende f(cid:230)nomen som led i den s(cid:229)kaldte opretholdelse af ro og orden«. 1. Er R(cid:229)det bekendt med det arbejde, som Medical Foundation for the Care of Victims of Torture i London udfłrer til fordel for ofrene for mishandling og krigsvold? a) Vil R(cid:229)det i ben(cid:230)gtende fald orientere sig udfłrligt om aktiviteterne i Medical Foundation for the Care of Victims of Torture under henvisning til betydningen heraf for den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik og udvidelsen af Den Europ(cid:230)iske Union? b) Kan Kommissionen i bekr(cid:230)ftende fald tilslutte sig, at »langt den stłrste gruppe patienter i Medical Foundation for the Care of Victims of Torture kommer fra Kurdistan i Tyrkiet«, s(cid:229)ledes som det anfłres af stiftelsens medarbejder Alex Sklan? Finder R(cid:229)det at det af Alex Sklan benyttede udtryk »torturstat« er anvendeligt for Tyrkiets vedkom- 2. mende? Er det i ben(cid:230)gtende fald R(cid:229)dets opfattelse, at en medarbejder ved en instans specialiseret i behandling af ofre for mishandling og (krigs)vold med urette benytter udtrykket »torturstat« om Tyrkiet? Hvordan forklarer R(cid:229)det i givet fald, at »langt den stłrste gruppe patienter i Medical Foundation for the Care of Victims of Torture kommer fra Kurdistan i Tyrkiet«, s(cid:229)ledes som det anfłres af stiftelsens medarbejder Alex Sklan? 3. Kan R(cid:229)det tilslutte sig opfattelsen hos stiftelsens medarbejder Alex Sklam, at »mishandling er et endemisk og rutinem(cid:230)ssigt forekommende f(cid:230)nomen som led i den s(cid:229)kaldte opretholdelse af ro og orden«? Hvorfor kan R(cid:229)det i ben(cid:230)gtende fald ikke tilslutte sig denne opfattelse, og hvordan kan dets holdning forenes med det forhold, at »langt den stłrste gruppe patienter i Medical Foundation for the Care of Victims og Torture kommer fra Kurdistan i Tyrkiet«, s(cid:229)ledes som det anfłres af stiftelsens medarbejder Alex Sklan? Svar (28. marts 2000) R(cid:229)det ser med tilfredshed p(cid:229) alle de bestr(cid:230)belser i medlemsstaterne, som bidrager til at forbedre situationen for ofre for tortur og vold, herunder de bestr(cid:230)belser, som de (cid:230)rede medlemmer n(cid:230)vner. Det er ikke bekendt med Alex Sklans udtalelser om Tyrkiet, som de (cid:230)rede medlemmer henviser til. R(cid:229)det har ikke for vane at vurdere ikke-statslige organisationers arbejde, men er af den opfattelse, at dette falder ind under de nationale myndigheders kompetence. R(cid:229)det er fortsat bekymret over menneskerettighedssituationen i Tyrkiet. P(cid:229) baggrund af Europa-Parlamen- tets anmodning til R(cid:229)det i forbindelse med den samstemmende udtalelse fra Europa-Parlamentets om at gennemfłre den afsluttende fase af toldunionen, overv(cid:229)ger R(cid:229)det fortsat nłje menneskerettighederne og den demokratiske udvikling i Tyrkiet. Endvidere er R(cid:229)det overbevist om, at de beslutninger, der blev taget af Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Helsingfors, vil tilskynde Tyrkiet til at tage yderligere skridt med hensyn til menneskerettigheder og demokrati. Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Helsingfors besluttede, at Tyrkiet er et kandidatland, der vil kunne tiltr(cid:230)de EU p(cid:229) grundlag af de samme kriterier som dem, der g(cid:230)lder i forhold til de andre kandidatlande. Det er en foruds(cid:230)tning for at indlede tiltr(cid:230)delsesforhandlinger under nogen form, at de politiske Kłbenhavns- kriterier opfyldes. R(cid:229)det understreger, at stabile institutioner med garanti for menneskerettighederne og respekt for og beskyttelse af minoriteter hłrer til blandt de politiske Kłbenhavns-kriterier. 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/163 I henhold til konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Helsingfors og med udgangspunkt i den eksisterende europ(cid:230)iske strategi vil Tyrkiet, ligesom de andre kandidatlande, nyde godt af en fłrtiltr(cid:230)delsesstrategi til at stimulere og understłtte dets reformer. Denne vil omfatte en udvidet politisk dialog med v(cid:230)gten lagt p(cid:229) fremskridt i retning af opfyldelse af det politiske kriterium for tiltr(cid:230)delse, bl. a. med s(cid:230)rlig henvisning til menneskerettighedsspłrgsm(cid:229)l. I praksis vil R(cid:229)det komme ind p(cid:229) menneskerettighedsspłrgsm(cid:229)l p(cid:229) alle młder, som er led i den politiske dialog med de tyrkiske myndigheder p(cid:229) udenrigsminister- og politisk direktłrniveau. (2000/C 280 E/185) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0030/00 af Marianne Eriksson (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Overv(cid:229)gning af folkeafstemningen i Vestsahara (19. januar 2000) I mere end syv (cid:229)r har befolkningen i Vestsahara ventet p(cid:229) at f(cid:229) besked fra de marokkanske myndigheder om en folkeafstemning om Vestsaharas fremtid. De marokkanske myndigheder har flere gange brudt aftaler mellem myndighederne og Polisario om datoen for folkeafstemningen. Nu er registreringen af de stemme- berettigede imidlertid p(cid:229) ny i gang, og der er planlagt en kampagne for folkeafstemningen, som forventes afsluttet den 30. juni 2000. Denne dato er ogs(cid:229) datoen for folkeafstemningen. Risikoen for valgsvindel er stor og for at opn(cid:229) sikkerhed for, at valget afvikles p(cid:229) demokratisk vis, m(cid:229) der v(cid:230)re internationale valgobservatłrer til stede. Vil Kommissionen bist(cid:229) med valgoverv(cid:229)gning ved en folkeafstemning om Vestsaharas fremtid? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (14. februar 2000) Kommissionen fłlger nłje med i, hvordan gennemfłrelsen af FN(cid:146)s fredsplan for Vestsahara skrider frem. Kommissionen gentager, at den fuldt ud stłtter FN-generalsekret(cid:230)rens bestr(cid:230)belser p(cid:229) at n(cid:229) frem til en retf(cid:230)rdig, upartisk og holdbar lłsning for Vestsahara. Den stiller gerne sin hj(cid:230)lp til r(cid:229)dighed i fredsplanens forskellige faser. Kommissionen er klar over, at hvad ang(cid:229)r folkeafstemningen, afh(cid:230)nger dens tilrettel(cid:230)g- gelse p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt af, om man f(cid:229)r lłst problemerne i forbindelse med den endelige registrering af de stemmeberettigede. Som det fremgik af FN(cid:146)s Sikkerhedsr(cid:229)ds resolution 1282/99 af 14. december 1999, ser det ikke ud til, at disse problemer ». giver store chancer for afholdelse af en folkeafstemning fłr 2002 eller m(cid:229)ske endda efter«. (2000/C 280 E/186) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0031/00 af Anna Karamanou (PSE) til R(cid:229)det (20. januar 2000) Om: Det farlige atomkraftv(cid:230)rk i Akkuyu Jeg vil her fłlge tidligere spłrgsm(cid:229)l op og henvise til, at canadiske parlamentarikere efter Tyrkiets endelige afgłrelse om at opfłre et atomkraftv(cid:230)rk i jordsk(cid:230)lvsomr(cid:229)det Akkuyu har forelagt nye oplysninger, og at de mods(cid:230)tter sig Canadas planer om at forsyne Tyrkiet med atomreaktorer af fłlgende (cid:229)rsager: (cid:129) den łkonomiske belastning, der er forbundet med Canadas l(cid:229)n til Tyrkiet p(cid:229) 1,5 mia. dollar, (cid:129) muligheden for, at Akkuyu vil blive et nyt Tjernobyl og frembyde en livstruende fare for 144 mio. mennesker i det łstlige Middelhav, (cid:129) den velbegrundede formodning om, at Tyrkiet vil kunne producere atomv(cid:229)ben med den erhvervede knowhow, s(cid:229)ledes som tilf(cid:230)ldet var i Indien og Pakistan


title: Regulamento (CE) n.° 122/2000 da Comissão, de 20 de Janeiro de 2000, que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 21. 1. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias L 16/1 I (Actos cuja publicação é uma condição da sua aplicabilidade) REGULAMENTO (CE) N. o 122/2000 DA COMISSÃO de 20 de Janeiro de 2000 que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Euro- peia, Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 3223/94 da Comissão, de 21 de Dezembro de 1994, que estabelece regras de execução do regime de importação dos frutos e dos produtos hortícolas (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1498/98 (2), e, nomeadamente, o n. o 1 do seu artigo 4. o, Considerando o seguinte: (1) O Regulamento (CE) n. o 3223/94 prevê, em aplicação dos resultados das negociações comerciais multilaterais do «Uruguay Round», os critérios para a fixação pela Comissão dos valores forfetários de importação dos países terceiros, relativamente aos produtos e períodos que especifica no seu anexo; (2) Em aplicação dos supracitados critérios, os valores forfe- tários de importação devem ser fixados nos níveis cons- tantes em anexo, ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o Os valores forfetários de importação referidos no artigo 4. o do Regulamento (CE) n. o 3223/94 são fixados como indicado no quadro constante do anexo. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 21 de Janeiro de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 20 de Janeiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) JO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 16/2 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 1. 2000 do regulamento da Comissão, de 20 de Janeiro de 2000, que estabelece os valores forfetários de importação para a determinação do preço de entrada de certos frutos e produtos hortícolas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Código países terceiros (1) Valor forfetário de importação (EUR/100 kg) 052 204 624 999 052 628 999 220 999 052 204 999 052 204 212 624 999 204 999 052 204 624 999 052 600 999 400 404 524 720 728 999 064 400 720 999 93,3 56,8 156,8 102,3 97,2 152,7 124,9 165,5 165,5 123,6 116,9 120,3 60,4 40,9 41,5 60,6 50,9 60,4 60,4 62,7 77,4 82,5 74,2 44,9 59,4 52,1 91,1 82,7 108,5 101,1 60,0 88,7 65,7 96,3 105,5 89,2 (1) Nomenclatura dos países fixada pelo Regulamento (CE) n. o 2645/98 da Comissão (JO L 335 de 10. 12. 1998, p. 22). O código «999» representa «outras origens»


title: Règlement (CE) n° 139/2000 de la Commission, du 20 janvier 2000, fixant les taux des restitutions applicables à certains produits des secteurs des céréales et du riz exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité

eurovoc_concepts:
cereals
export refund
rice

text: L 16/68 FR Journal officiel des Communautés européennes 21. 1. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 139/2000 DE LA COMMISSION du 20 janvier 2000 fixant les taux des restitutions applicables à certains produits des secteurs des céréales et du riz exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), et notamment son article 13 paragraphe 3, vu le règlement (CE) no 3072/95 du Conseil du 22 décembre 1995 portant organisation commune du marché du riz (3), modifié par le règlement (CE) no 2072/98 (4), et notamment son article 13 paragraphe 3, considérant ce qui suit: (1) (2) (3) (4) Conformément à l'article 13 paragraphe 1 du règlement (CEE) no 1766/92 et à l'article 13 paragraphe 1 du règlement (CE) no 3072/95, la différence entre les cours ou les prix sur le marché mondial des produits visés à l'article 1er de chacun de ces deux règlements et les prix dans la Communauté peut être couverte par une restitu- tion à l'exportation. Le règlement (CE) no 1222/94 de la Commission, du 30 mai 1994, établissant, pour certains produits agricoles exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité, les modalités communes d'applica- tion relatives à l'octroi des restitutions à l'exportation et les critères de fixation de leur montant (5), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1702/1999 (6), a spécifié ceux de ces produits pour lesquels il y a lieu de fixer un taux de restitution applicable lors de leur expor- tation sous forme de marchandises reprises, selon le cas, à l'annexe B du règlement (CEE) no 1766/92 ou à l'an- nexe B du règlement (CE) no 3072/95. Conformément à l'article 4 paragraphe 1 premier alinéa du règlement (CE) no 1222/94, le taux de la restitution par 100 kilogrammes de chacun des produits de base considérés doit être fixé pour chaque mois. Les engagements pris en matière de restitutions pouvant être octroyées à l'exportation de produits agricoles incor- porés dans des marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité peuvent être mis en péril par la fixation à l'avance de taux de restitution élevés; il convient, dès lors, de prendre des mesures de sauvegarde dans ces (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 329 du 30. 12. 1995, p. 18. (4) JO L 265 du 30. 9. 1998, p. 4. (5) JO L 136 du 31. 5. 1994, p. 5. (6) JO L 201 du 31. 7. 1999, p. 30. situations sans empêcher pour autant la conclusion de contrats à long terme; la fixation d'un taux de restitution spécifique pour la fixation à l'avance des restitutions est une mesure permettant de rencontrer ces différents objectifs. Suite à l'arrangement entre la Communauté européenne et les États-Unis d'Amérique concernant les exportations de pâtes alimentaires de la Communauté aux États-Unis et approuvé par la décision 87/482/CEE du Conseil (7), il est nécessaire de différencier la restitution pour les marchandises relevant des codes NC 1902 11 00 et 1902 19 selon leur destination. Conformément à l'article 4 paragraphe 5 point b) du règlement (CE) no 1222/94, lorsque la preuve visée à l'article 4 paragraphe 5 point a) dudit règlement n'est pas apportée, il y a lieu de fixer un taux de restitution à l'exportation réduit, compte tenu du montant de la resti- tution à la production applicable, en vertu du règlement (CEE) no 1722/93 de la Commission (8), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 87/1999 (9), au produit de base mis en œuvre, valable au cours de la période présumée de fabrication des marchandises. Il est nécessaire de continuer à garantir une gestion rigoureuse prenant en compte, d'une part, les prévisions de dépense et, d'autre part, les disponibilités budgétaires. Le comité de gestion des céréales n'a pas émis d'avis imparti par son président, dans le délai (5) (6) (7) (8) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les taux des restitutions applicables aux produits de base figu- rant à l'annexe A du règlement (CE) no 1222/94 et visés à l'article 1er du règlement (CEE) no 1766/92 ou à l'article 1er paragraphe 1, du règlement (CE) no 3072/95 modifié, exportés sous forme de marchandises reprises respectivement à l'annexe B du règlement (CEE) no 1766/92 ou à l'annexe B du règlement (CE) no 3072/95, sont fixés comme indiqué en annexe. Article 2 Le présent règlement entre en vigueur le 21 janvier 2000. (7) JO L 275 du 29. 9. 1987, p. 36. (8) JO L 159 du 1. 7. 1993, p. 112. (9) JO L 9 du 15. 1. 1999, p. 8. 21. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 16/69 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 20 janvier 2000. Par la Commission Erkki LIIKANEN Membre de la Commission L 16/70 FR Journal officiel des Communautés européennes 21. 1. 2000 du règlement de la Commission, du 20 janvier 2000, fixant les taux des restitutions applicables à certains produits des secteurs des céréales et du riz exportés sous forme de marchandises ne relevant pas de l'annexe I du traité ANNEXE Code NC Désignation des marchandises (1) 1001 10 00 Froment (blé) dur: – en cas d'exportation de marchandises relevant des codes NC 1902 11 et 1902 19 vers les États-Unis d'Amérique – dans les autres cas 1001 90 99 Froment (blé) tendre et méteil: – en cas d'exportation de marchandises relevant des codes NC 1902 11 et 1902 19 vers les États-Unis d'Amérique – dans les autres cas: – – en cas d'application de l'article 4 paragraphe 5 b) du règlement (CE) no 1222/94 (2) – – dans les autres cas 1002 00 00 1003 00 90 Seigle Orge 1004 00 00 Avoine 1005 90 00 Maïs, mis en œuvre sous forme de: – amidon: – – en cas d'application de l'article 4 paragraphe 5 b) du règlement (CE) no 1222/94 (2) – – dans les autres cas – glucose, sirop de glucose, maltodextrine, sirop de maltodextrine des codes NC 1702 30 51, 1702 30 59, 1702 30 91, 1702 30 99, 1702 40 90, 1702 90 50, 1702 90 75, 1702 90 79, 2106 90 55 (3): – – en cas d'application de l'article 4 paragraphe 5 b) du règlement (CE) no 1222/94 (2) – – dans les autres cas – autres (y compris en l'état) Fécule de pommes de terre du code NC 1108 13 00 assimilée à un produit issu de la transformation du maïs: – en cas d'application de l'article 4 paragraphe 5 b) du règlement (CE) no 1222/94 (2) – dans les autres cas ex 1006 30 Riz blanchi: – à grains ronds – à grains moyens – à grains longs 1006 40 00 Riz en brisures 1007 00 90 Sorgho (en EUR/100 kg) Taux de la restitution par 100 kg du produit de base En cas de fixation à l'avance des restitutions 0,621 0,955 2,071 0,926 3,187 4,349 2,605 4,915 1,125 3,952 0,934 3,761 3,952 1,125 3,952 12,129 12,129 12,129 2,865 2,605 Autres 0,621 0,955 2,071 0,926 3,187 4,349 2,605 4,915 1,125 3,952 0,934 3,761 3,952 1,125 3,952 12,129 12,129 12,129 2,865 2,605 (1) En ce qui concerne les produits agricoles issus de la transformation du produit de base et/ou assimilés, il y a lieu d'appliquer les coefficients figurant à l'annexe E du règlement (CE) no 1222/94 de la Commission (JO L 136 du 31. 5. 1994, p. 5), modifié. (2) Les marchandises concernées sont visées à l'annexe I du règlement (CE) no 1722/93 de la Commission (JO L 159 du 1. 7. 1993, p. 112), modifié. (3) Pour les sirops des codes NC 1702 30 99, 1702 40 90 et 1702 60 90, obtenus par mélange de sirops de glucose et fructose, seul le sirop de glucose a droit à la restitution à l'exportation


title: WRITTEN QUESTION E-0031/00 by Anna Karamanou (PSE) to the Council. Nuclear threat of Akkuyu.

eurovoc_concepts:
Türkiye
accession to the European Union
aid programme
common foreign and security policy
earthquake
energy policy
natural hazard
nuclear power station
renewable energy
siting of power stations

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/163 According to the Helsinki European Council conclusions, building on the existing European strategy, Turkey, like other candidate States, will benefit from a pre-accession strategy to stimulate and support its reforms. This will include enhanced political dialogue, with emphasis on progressing towards fulfilling the political criteria for accession with particular reference inter alia to the issue of human rights. In practice, in all the political dialogue meetings with the Turkish authorities at the level of Foreign Ministers and Political Directors the Council addresses human rights issues. (2000/C 280 E/185) WRITTEN QUESTION E-0030/00 by Marianne Eriksson (GUE/NGL) to the Commission Subject: Monitoring of the referendum in Western Sahara (19 January 2000) For more than seven years, the Sahrawi people have been waiting for news from the Moroccan authorities about a referendum on the future of Western Sahara. The Moroccan authorities have more than once broken agreements they had with Polisario regarding the date of the referendum. However, registration of those entitled to vote has now resumed, and a referendum campaign is being planned that is expected to be concluded on 31 July 2000, which is also the date on which the referendum is scheduled to take place. The risk of electoral fraud is great, and an international team of monitors needs to be sent in order to ensure that the referendum takes place in a democratic manner. Will the Commission assist in monitoring the referendum on the future of Western Sahara? Answer given by Mr Patten on behalf of the Commission (14 February 2000) The Commission is keeping track of developments in the implementation of the plan adopted by the UN Security Council for the settlement of the Western Sahara conflict. The UN Secretary-General(cid:146)s efforts to find a just, equitable and lasting solution for the Western Sahara have its full support. It is therefore ready to provide assistance at every stage of the planned settlement. On the specific issue of the referendum, the Commission is aware that its organisation is threatened by problems with the finalisation of the electoral lists. As the UN Security Council pointed out in resolution 1282/99 of 14 December 1999, these problems (cid:145). seem to allow little possibility of holding the referendum before 2002 or even beyond(cid:146). (2000/C 280 E/186) WRITTEN QUESTION E-0031/00 by Anna Karamanou (PSE) to the Council (20 January 2000) Subject: Nuclear threat of Akkuyu Further to previous questions and ahead of Turkey(cid:146)s final decision on the construction of a nuclear plant in the earthquake-prone region of Akkuyu, Canadian Federal MPs opposed to Canada(cid:146)s intention to supply Turkey with nuclear reactors have made public the following further reasons for their position: (cid:129) the financial burden on Canada of a 1,5 billion dollar loan to Turkey, (cid:129) the possibility of Akkuyu developing into a second Chernobyl which will pose a serious threat to the lives of 144 million people in the eastern Mediterranean, (cid:129) the fundamental fear of providing Turkey with the means of manufacturing nuclear weapons through related technology, as occurred with India and Pakistan. C 280 E/164 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 the Earthquake Furthermore, recent studies by eminent seismologists, such as Karl Buckthought of Forecasts Incorporation, conclude that there is a 50 % probability of a Richter Scale 7 earthquake occurring within the next 40 years which will completely destroy the reactor with the loss of millions of human lives. In the light of the above and the new circumstances created by the recent disastrous earthquakes, in what manner will the Council intervene to enable Turkey to acquire the financial means to develop renewable energy sources and to call off the construction of the nuclear plant? Reply (16 March 2000) The Council is well aware of the importance of nuclear safety in third countries and has initiated a series of actions, in particular through assistance programmes. On 7 December 1998, the Council adopted conclusions on nuclear safety in the context of the enlargement of the European Union (1) which give a clear message to candidate countries on the importance to be given to nuclear safety. The Council shares the views of the Honourable Parliamentarian on the need to promote the development of renewable energy sources. In this context, it underlines that the promotion of renewable sources of energy in countries of the Mediterranean regions, including Turkey, is mainly ensured through cooperation within the Euro-Mediterranean Partnership and its principal financial instrument, the MEDA Programme, and through the SYNERGY Programme, which is one of the specific programmes in the international field within the multiannual Framework Programme for actions in the energy sector (2). Both Programmes provide for actions which contribute to the achievement of the objectives of energy policy: security of supply, competitiveness and protection of the environment and have particular components for the development of renewable energy sources. The implementation of these Programmes is the responsibility of the Commission. (1) Doc. 13677/98 (Presse 431-G). (2) OJ L 7, 13. 1. 1999, p. 16. (2000/C 280 E/187) WRITTEN QUESTION E-0036/00 by Olivier Dupuis (TDI) to the Commission (19 January 2000) Subject: Constanta-Trieste oil pipeline project According to various reports in the press, two projects for the construction of a new oil pipeline linking the Romanian port of Constanta to the Italian port of Trieste are currently under examination, one by the Italian company ENI and one by an American consortium. The pipeline would cross Hungary and Slovenia and would also provide oil to these two applicant countries. Does the Commission not think it would be advisable to support the construction of this pipeline, particularly in the light of recent ecological disasters, such as the oil slicks in the VendØe and the Bosphorus strait, and also in order to promote improved access to the Transcaucasus, the diversification of energy supply routes for the countries of central and south-east Europe and the development of the ports of Supsa and Constanta? Has the Commission already taken or does it intend to take any initiatives on this matter?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0017/00 di Bart Staes (Verts/ALE) al Consiglio. Scarichi di petrolio in mare.

text: 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/67 adottata la decisione di consentire a tre paesi dell(cid:146)Africa australe di esportare in Giappone un quantitativo limitato di avorio. Pu(cid:242) la Commissione far sapere se detiene attualmente una posizione sulla politica della CITES relativa alla caccia di frodo agli elefanti in vista della COP 10, e su quali dati Ł basata tale posizione? 2. La consultazione costituisce una parte importante del processo decisionale europeo. Come intende la interessate, come le ONG, al momento di elaborare le sue Commissione consultarsi con le parti raccomandazioni? In qual modo essa tiene conto della posizione specifica dei paesi in via di sviluppo sulla materia? Come intende essa armonizzare il bisogno di sviluppo con l(cid:146)esigenza mondiale di proteggere le specie minacciate di estinzione? 3. All(cid:146)epoca della COP 10 della CITES del 1997 la posizione comune dell(cid:146)Unione europea Ł stata elaborata all(cid:146)ultimo momento prima della Conferenza, senza che vi fosse il tempo per le necessarie consultazioni. La Commissione ha ripetutamente rilasciato dichiarazioni concernenti una maggiore traspa- renza nel quadro delle procedure internazionali. AffinchØ il Parlamento europeo possa studiare l(cid:146)elenco delle specie minacciate di estinzione e reagire di conseguenza, occorre che la Commissione presenti in tempo utile le sue raccomandazioni concernenti le proposte relative alle specie da inserire in detto elenco in vista della prossima Conferenza. Pu(cid:242) la Commissione garantire che le proposte saranno effettivamente presentate al piø tardi all(cid:146)inizio dell(cid:146)anno 2000? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (7 febbraio 2000) La Commissione condanna la caccia di frodo all(cid:146)elefante in Africa e in Asia poichØ tale pratica vanifica gli sforzi profusi al livello internazionale per assicurare l(cid:146)uso sostenibile della fauna e della flora selvatiche e minaccia la conservazione delle specie. Nella misura in cui alla base della caccia di frodo vi Ł la domanda esercitata sui mercati regolamento (CE) n. 338/97 del Consiglio, del 9 dicembre 1996 relativo alla protezione di specie della flora e della fauna selvatiche mediante il controllo del loro commercio (1) costituiscono importanti strumenti per ridurre incentivi di tale natura. la CITES e il internazionali, La Commissione ha organizzato un incontro con organizzazioni non governative europee (ONG) il 17 gennaio 2000 allo scopo di ovviare un confronto e contribuire in tal modo alla formulazione da parte della Commissione di raccomandazioni di posizioni comuni. La posizione dei paesi in via di sviluppo riguardo a proposte specifiche Ł spesso illustrata nel testo delle proposte volte a modificare le appendici della CITES e di esse si Ł tenuto pienamente conto. Su altri aspetti, il parere dei paesi in via di sviluppo Ł stato espresso solo durante la conferenza stessa. Pur essendo la conservazione delle specie minacciate di la Commissione ritiene che tale obiettivo sia difficile da estinzione l(cid:146)obiettivo principale della CITES, conseguire senza l(cid:146)appoggio della popolazione locale dei paesi in via di sviluppo che ospitano gran parte della biodiversit(cid:224) del pianeta. La Commissione formula le raccomandazioni per la conferenza CITES al piø presto possibile dopo aver ricevuto le proposte e dopo aver consultato gli esperti degli Stati membri e delle ONG europee. La posizione comune sar(cid:224) stabilita dal Consiglio. (1) GU L 61 del 3. 3. 1997. (2000/C 330 E/074) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0017/00 di Bart Staes (Verts/ALE) al Consiglio (20 gennaio 2000) Oggetto: Scarichi di petrolio in mare Gli scarichi di petrolio nell(cid:146)Oceano Atlantico e nel Mare del Nord costituiscono una minaccia per i diversi biotopi delle coste europee. Il gran numero di uccelli sporchi di petrolio, soprattutto in dicembre, gennaio e febbraio, evidenzia la gravit(cid:224) dell(cid:146)inquinamento. Le navi approfittano spesso delle burrasche per ripulire i propri serbatoi senza dare nell(cid:146)occhio. Secondo il Centro ecologico marino di Ostenda, l(cid:146)unico rimedio possibile potrebbe essere un regolamento che obblighi le navi a ripulire i propri serbatoi di petrolio prima di lasciare il porto. Senza un certificato che dimostri l(cid:146)avvenuta pulizia, una nave non sarebbe autorizzata a salpare. C 330 E/68 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 Vista la minaccia che gli scarichi di petrolio costituiscono per i diversi biotopi delle coste europee, sarebbe disposto il Consiglio ad adottare una direttiva che obblighi le navi a ripulire i propri serbatoi prima di lasciare il porto? In caso negativo, per quale motivo il Consiglio non riconosce la necessit(cid:224) di un tale obbligo e quali alternative propone per affrontare in maniera efficace il problema? Risposta (2 maggio 2000) 1. Il Consiglio Ł consapevole del problema sollevato dall(cid:146)Onorevole Parlamentare. L(cid:146)integrazione dei requisiti in materia di tutela dell(cid:146)ambiente Ł una condizione preliminare per la definizione e l(cid:146)attuazione delle politiche e delle azioni comunitarie. In seguito ai mandati conferiti dal Consiglio europeo, nelle riunioni di Cardiff (15/16 giugno 1998), Vienna (11/12 dicembre 1998) e Colonia (3/4 giugno 1999), questa integrazione Ł gi(cid:224) stata avviata nell(cid:146)ambito delle diverse politiche settoriali. Per quanto riguarda questo problema specifico, tuttavia, il Consiglio non ha ancora ricevuto una proposta da parte della Commissione. 2. Il Consiglio invita l(cid:146)Onorevole Parlamentare a fare riferimento a un insieme di testi gi(cid:224) approvati o in fase di esame che, tenuto conto del forte aumento del volume dei trasporti via mare di merci pericolose o inquinanti, mirano ad evitare e a ridurre i rischi suscettibili di comportare gravi incidenti in mare. 3. Al riguardo Ł opportuno citare la direttiva 93/75/CE relativa alle condizioni minime necessarie per le navi dirette a porti marittimi della Comunit(cid:224) o che ne escono e che trasportano merci pericolose o inquinanti. Tale direttiva Ł stata modificata due volte nel 1998. L(cid:146)8 novembre 1999, il Consiglio ha adottato una posizione comune in vista dell(cid:146)adozione di una 4. direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio relativa agli impianti portuali di raccolta per i rifiuti prodotti dalle navi e i residui del carico. Questa posizione comune e la direttiva 95/21/CE, prevedono ispezioni nei porti della Comunit(cid:224) per controllare l(cid:146)applicazione delle norme internazionali e comunitarie in materia. Nella stessa prospettiva, il Consiglio ha adottato, nel dicembre 1999, una posizione comune su una proposta di decisione del Parlamento europeo e del Consiglio che istituisce un quadro comunitario di cooperazione nel settore dell(cid:146)inquinamento marino dovuto a cause accidentali o intenzionali. La proposta di decisione mira tra l(cid:146)altro a completare gli sforzi degli Stati membri nel caso di scarichi di petrolio o di minacce di tali scarichi e a rafforzare i loro mezzi di lotta in questo settore. Peraltro nella riunione del 24 gennaio scorso, dedicata in particolare alla sicurezza delle petroliere, il 5. Consiglio ha preso atto delle in particolare maggiori norme di sicurezza per le petroliere accolte nei porti dell(cid:146)Unione europea, l(cid:146)intensifi- cazione delle ispezioni di sicurezza e l(cid:146)individuazione delle responsabilit(cid:224) finanziarie in caso di inquina- mento. iniziative previste dalla Commissione per quanto riguarda 6. Il Consiglio sottolinea inoltre che le disposizioni comunitarie in materia si basano sul diritto internazionale, in particolare la Convenzione internazionale per la salvaguardia della vita umana in mare, la Convenzione internazionale per la prevenzione dell(cid:146)inquinamento causato da navi, o le risoluzioni dell(cid:146)Organizzazione marittima internazionale. (2000/C 330 E/075) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0018/00 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (19 gennaio 2000) Oggetto: Scarichi di petrolio in mare Gli scarichi di petrolio nell(cid:146)Oceano Atlantico e nel Mare del Nord costituiscono una minaccia per i diversi biotopi delle coste europee. Il gran numero di uccelli sporchi di petrolio, soprattutto in dicembre, gennaio e febbraio, evidenzia la gravit(cid:224) dell(cid:146)inquinamento. Le navi approfittano spesso delle burrasche per ripulire i propri serbatoi senza dare nell(cid:146)occhio


title: Regulamento (CE) n.° 130/2000 da Comissão, de 20 de Janeiro de 2000, que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n.° 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

text: L 16/58 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 21. 1. 2000 REGULAMENTO (CE) N. o 130/2000 DA COMISSÃO de 20 de Janeiro de 2000 que fixa a restituição máxima à exportação de trigo mole no âmbito do concurso referido no Regulamento (CE) n. o 1707/1999 A COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS, Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia, Tendo em conta o Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, de 30 de Junho de 1992, que estabelece a organi- zação comum de mercado no sector dos cereais (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CE) n. o 1253/1999 (2), Tendo em conta o Regulamento (CE) n. o 1501/95 da Comissão, de 29 de Junho de 1995, que estabelece normas de execução do Regulamento (CEE) n. o 1766/92 do Conselho, no que diz respeito à concessão de restituições à exportação, bem como as medidas a tomar em caso de perturbação, no sector dos cereais (3), com a última redacção que lhe foi dada pelo Regula- mento (CE) n. o 2513/98 (4), e, nomeadamente, o seu artigo 4. o, (1) (2) Considerando que, pelo Regulamento (CE) n. o 1707/ /1999 da Comissão (5), alterado pelo Regulamento (CE) n. o 2011/1999 (6); foi aberto um concurso para a restitu- ição e/ou a imposição à exportação de trigo mole para todos os países terceiros; Considerando que o artigo 7. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95 prevê que a Comissão pode, com base nas propostas comunicadas, de acordo com o processo previsto no artigo 23. o do Regulamento (CEE) n. o 1766/ /92, decidir sobre a fixação duma restituição máxima à exportação, tendo em conta os critérios previstos no artigo 1. o do Regulamento (CE) n. o 1501/95; que, neste caso, será (serão) declarado(s) adjudicatário(s) o(s) propo- nente(s) cuja(s) proposta(s) se situa(m) a um nível igual ou inferior ao da restituição máxima, assim como o(s) proponente(s) cuja(s) proposta(s) incide(m) sobre uma imposição de exportação; Considerando que a aplicação dos critérios acima refe- ridos à situação actual dos mercados do cereal em questão leva a fixar a restituição máxima de exportação no montante referido no artigo 1. o; Considerando que as medidas previstas no presente regulamento estão em conformidade com o parecer do Comité de Gestão dos Cereais, (3) (4) ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO: Artigo 1. o No que diz respeito às propostas apresentadas de 14 a 20 de Janeiro de 2000 no âmbito do concurso referido no Regula- mento (CE) n. o 1707/1999, a restituição máxima à exportação de trigo mole é fixada em 33,50 EUR/t. Artigo 2. o O presente regulamento entra em vigor em 21 de Janeiro de 2000. O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-Membros. Feito em Bruxelas, em 20 de Janeiro de 2000. Pela Comissão Franz FISCHLER Membro da Comissão (1) JO L 181 de 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 de 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 de 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 de 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 201 de 31. 7. 1999, p. 55. (6) JO L 248 de 21. 9. 1999, p. 23


title: QUESTION ÉCRITE E-0051/00 posée par Paulo Casaca (PSE) à la Commission. Processus de Cologne: application du programme Poseima dans les plus petites îles des Açores.

eurovoc_concepts:
Azores
meat
milk
supplementary aid for products

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/133 (2000/C 303 E/142) QUESTION (cid:201)CRITE E-0051/00 posØe par Paulo Casaca (PSE) (cid:224) la Commission (20 janvier 2000) Objet: Processus de Cologne: application du programme Poseima dans les plus petites (cid:238)les des A(cid:231)ores Un des instruments les plus importants du programme Poseima est l(cid:146)octroi d(cid:146)une aide complØmentaire aux Øleveurs de la rØgion autonome des A(cid:231)ores. Cette aide complØmentaire a permis de diminuer considØra- blement l(cid:146)exode dans les zones rurales et mŒme dans les (cid:238)les. Les A(cid:231)ores forment nØanmoins un archipel constituØ de neuf (cid:238)les, dont les plus petites et les plus distantes se ressentent davantage des conditions d(cid:146)Øloignement, de dispersion et d(cid:146)exigu(cid:239)tØ que les grandes. Ce surcro(cid:238)t de difficultØs est particuliŁrement perceptible dans l(cid:146)agriculture, oø les producteurs re(cid:231)oivent pour le lait et la viande des prix infØrieurs (cid:224) ceux pratiquØs dans les grandes (cid:238)les et doivent payer les machines et les intrants plus chers. Ainsi, alors que dans la plus grande (cid:238)le des A(cid:231)ores le prix maximum du lait est de 25,5 cŒntimos, dans l(cid:146)(cid:238)le de Flores le lait avec 3,7 % de matiŁres grasses est (cid:224) 18,4 cŒntimos. Les sept plus petites (cid:238)les des A(cid:231)ores reprØsentent 18 % de l(cid:146)ensemble du cheptel laitier de la rØgion. La Commission ne pense-t-elle pas qu(cid:146)il faudrait adapter le programme Poseima aux (cid:238)les des A(cid:231)ores les plus petites de fa(cid:231)on (cid:224) renforcer l(cid:146)aide agricole existante? (2000/C 303 E/143) QUESTION (cid:201)CRITE E-0052/00 posØe par Paulo Casaca (PSE) (cid:224) la Commission (20 janvier 2000) Objet: Culture du tabac aux A(cid:231)ores et rØvision du programme Poseima Par le rŁglement (CE) no 2848/98 (1), la Commission europØenne a rØglementØ les conditions de rachat des quotas de production de tabac dØfinies dans le rŁglement (CEE) no 2075/92 (2). Le rŁglement de la Commission n(cid:146)a pas explicitement tenu compte des rØalitØs des rØgions ultrapØriphØri- ques, en particulier de la rØgion autonome des A(cid:231)ores. Dans la rØgion autonome des A(cid:231)ores, la culture du tabac n(cid:146)est pas pratiquØe exclusivement par tel ou tel producteur, elle l(cid:146)est par rotation. Les infrastructures agricoles de base, pour le sØchage par exemple, appartiennent aux entreprises locales, qui les gŁrent; ce sont elles qui achŁtent et transforment le tabac des A(cid:231)ores. L(cid:146)application des dispositions du rŁglement sur les rachats de quotas fait qu(cid:146)un producteur qui pØrio- diquement dØtient par rotation le quota de production bØnØficie d(cid:146)une prime complŁte. En outre, le maintien de ce rØgime de rachat de quotas dans la rØgion autonome met gravement en pØril la poursuite de la production de tabac. Cette production n(cid:146)existe que s(cid:146)il y a des acheteurs de tabac et ceux-ci ne continuent (cid:224) acheter du tabac aux agriculteurs et (cid:224) entretenir les appareillages de traitement primaire des feuilles (sØchage) que si cette production atteint un niveau minimum. (cid:192) dØfaut, les acheteurs devront cesser d(cid:146)acheter, ce qui mettra un terme (cid:224) toute activitØ de production agricole du tabac. Dans ces conditions, la Commission ne juge-t-elle pas opportun d(cid:146)englober dans l(cid:146)ensemble des rŁglements (cid:224) adopter, en vertu du processus de Cologne, la rŁglementation sur le tabac? (1) (2) JO L 358 du 31. 12. 1998, p. 17. JO L 215 du 30. 7. 1992, p. 70