title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0123/00 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione. Riciclaggio informatico.

eurovoc_concepts:
computer
computer systems
cooperation in the field of education
cooperation policy
information technology
information technology user
waste recycling

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/87 Risposta data sig. ra de Palacio in nome della Commissione (17 marzo 2000) La Commissione ha preso nota che il progetto di decreto ministeriale per l(cid:146)introduzione di un divieto dei voli notturni all(cid:146)aeroporto Zaventem non Ł stato mai pubblicato nel «Moniteur Belge» ed Ł stato ritirato il 12 gennaio 2000, come indicato dall(cid:146)onorevole. PoichØ la legislazione belga per vietare i voli notturni a Zaventem Ł stata ritirata prima della sua entrata in vigore, la questione non Ł piø di attualit(cid:224). A conoscenza della Commissione le autorit(cid:224) belghe stanno preparando in sostituzione del decreto ministeriale di cui sopra una serie esaustiva di disposizioni concernenti i problemi causati di notte dal rumore a Zaventem. La Commissione infine intende trattare la questione delle restrizioni operative negli aeroporti nell(cid:146)ambito di un quadro comunitario concernente le restrizioni operative e la diffusione delle migliori pratiche, come indicato nella sua recente comunicazione «Trasporti aerei e ambiente. Raccogliere la sfida di uno sviluppo sostenibile» (1). (1) COM(1999) 640 def. (2000/C 330 E/096) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0123/00 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (27 gennaio 2000) Oggetto: Riciclaggio informatico Al ritmo con cui si sviluppa la tecnologia molti Stati, societ(cid:224) o universit(cid:224) avanzati, come pure semplici cittadini, rinnovano spesso i loro computer PC perchØ risultano inutilizzabili per le loro nuove specifiche esigenze, mentre si va formando una nuova generazione di popolazioni «elettronicamente analfabete» che potrebbero avvalersene. Al recente congresso mediterraneo-balcanico «medi-terra» svoltosi ad Atene col sostegno del Consiglio d(cid:146)Europa e del Ministero della cultura Ł stato proposto di creare un sistema per riciclare i vecchi elaboratori al fine di raccoglierli e utilizzarli, una volta apportati gli opportuni cambiamenti, in paesi che ne hanno bisogno fornendo la necessaria assistenza formativa e tecnica. Stante l(cid:146)interesse dell(cid:146)Unione europea, nell(cid:146)ambito della societ(cid:224) dell(cid:146)informazione, a diffondere l(cid:146)informatica e la tecnologia tra il maggior numero possibile di fasce di popolazione, pu(cid:242) la Commissione riferire: 1. 2. 3. se Ł d(cid:146)accordo con la proposta in questione; attraverso quali programmi comunitari si potrebbe finanziare tale iniziativa; quali problemi giuridici potrebbero venirsi a creare in relazione alla cessione gratuita degli elaboratori e dei programmi informatici; 4. se sono in corso analoghe iniziative in altri Stati membri? Risposta data dal sig. Prodi in nome della Commissione (7 aprile 2000) 1. e 2. La Commissione concorda con l(cid:146)onorevole parlamentare nel ritenere che il riciclaggio dei vecchi computer sia, in generale, opportuno dal punto di vista economico ed ambientale. Essa Ł favorevole alla promozione delle tecnologie informatiche nei paesi in via di sviluppo; le organizzazioni non governative (ONG) hanno d(cid:146)altronde la possibilit(cid:224) di includere iniziative per il riciclaggio dei computer nei progetti cofinanziati. C 330 E/88 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 In seguito ad una gara d(cid:146)appalto la Commissione ha firmato un contratto con un(cid:146)ONG per il recupero dei suoi vecchi computer. L(cid:146)ONG potr(cid:224) riutilizzarli per la propria attivit(cid:224) nella Comunit(cid:224) o al di fuori di essa. Inoltre la Commissione collabora, su richiesta, con la stessa ONG alla preparazione di computer per scuole ed associazioni nella Comunit(cid:224) e per progetti in paesi terzi. 3. e 4. permettano di rispondere agli specifici quesiti rivolti dall(cid:146)onorevole parlamentare. Nell(cid:146)esercizio dei compiti affidatile dal trattato, la Commissione non raccoglie informazioni che (2000/C 330 E/097) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0131/00 di Theodorus Bouwman (Verts/ALE) alla Commissione Oggetto: Assunzione di autisti provenienti da paesi terzi (18 gennaio 2000) Sul giornale belga-olandese «Nieuwsblad Transport» (NT) del 4 gennaio 2000 viene ampiamente illustrato il fenomeno, in forte crescita, dell(cid:146)assunzione illegale all(cid:146)interno dell(cid:146)Unione europea di autisti provenienti da paesi terzi e in particolare dall(cid:146)Europa orientale. Tale assunzione Ł illegale in quanto gli autisti non hanno permessi o contratti di lavoro. Ci(cid:242) comporta un(cid:146)inammissibile distorsione della concorrenza e l(cid:146)elusione dei contratti collettivi di lavoro. La Commissione Ł a conoscenza di tale fenomeno e, in caso affermativo, pu(cid:242) dire qual Ł la sua 1. portata? Pu(cid:242) la Commissione fornire un quadro del fenomeno? 2. Grosse imprese come la Willy Betz ricorrono a metodi che consentono di ridurre al minimo i rischi. Per esempio, gli autisti provenienti dall(cid:146)Europa orientale viaggiano in tutti gli Stati membri dell(cid:146)UE, tranne che nello Stato in cui il mezzo Ł stato immatricolato. Infatti, soltanto in tale paese vengono effettuati controlli sul permesso di lavoro. La Commissione Ł a conoscenza di questo e di altri stratagemmi e, in caso affermativo, cosa fa per l(cid:146)estensione e l(cid:146)armonizzazione di tali controlli? Pu(cid:242) la Commissione fornire un quadro delle sue attivit(cid:224) per quanto concerne la concertazione con gli 3. Stati membri nonchØ la messa a punto di misure e direttive? Risposta data dalla sig. ra de Palacio a nome della Commissione (29 febbraio 2000) 1. La Commissione Ł a conoscenza del fatto che un numero crescente di conducenti provenienti da paesi extracomunitari viene impiegato da aziende di trasporto con sede nella Comunit(cid:224) e riconosce la possibilit(cid:224) che in molti casi le condizioni d(cid:146)impiego di questi conducenti vadano contro le norme nazionali degli Stati membri in cui dette aziende hanno sede. Essa Ł preoccupata delle distorsioni di concorrenza che il diffondersi di una pratica simile pu(cid:242) ingenerare nel settore dei trasporti su strada all(cid:146)interno della Comunit(cid:224), ma non possiede dati precisi circa le dimensioni del problema. La Commissione Ł convinta dell(cid:146)importanza ma anche riconosce la difficolt(cid:224) di verificare la natura 2. regolare dell(cid:146)impiego dei conducenti nell(cid:146)ambito sia dei trasporti nazionali che di quelli internazionali e ha gi(cid:224) provveduto a sensibilizzare per iscritto gli Stati membri al problema. 3. Per avere una chiara idea delle dimensioni del problema rappresentato dall(cid:146)impiego illegale di conducenti di paesi terzi, la Commissione ha chiesto agli Stati membri di comunicarle una sintesi delle norme vigenti nell(cid:146)ambito dei trasporti per quanto riguarda i contratti di lavoro, la previdenza sociale o qualunque altro aspetto collegato alla questione. Tra breve verr(cid:224) organizzato un incontro con gli esperti governativi nazionali per delineare le possibili soluzioni al problema e si provveder(cid:224) parimenti a interpellare anche esponenti dell(cid:146)industria. Solo dopo che si sar(cid:224) fatta un(cid:146)idea delle norme e disposizioni attualmente vigenti e delle possibili soluzioni al problema, la Commissione esaminer(cid:224) in concreto le misure da adottare. Essa intende comunque adottare una comunicazione in merito alla questione entro l(cid:146)anno in corso


title: Règlement (CE) n° 201/2000 de la Commission, du 27 janvier 2000, fixant la restitution maximale à l'exportation d'orge dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1701/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
barley
export refund

formats: pdf print

text: L 23/38 FR Journal officiel des Communautés européennes 28. 1. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 201/2000 DE LA COMMISSION du 27 janvier 2000 fixant la restitution maximale à l'exportation d'orge dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1701/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), vu le règlement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, établissant certaines modalités d'application du règle- ment (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l'octroi des restitutions à l'exportation ainsi que les mesures à prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des céréales (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2513/98 (4), et notam- ment son article 4, considérant ce qui suit: (1) (2) la de adjudication et/ou Une de la taxe à l'exportation d'orge vers tous les pays tiers (CE) no 1701/1999 a été ouverte par le règlement de la Commission (5), modifié par le règlement (CE) no 2322/1999 (6). restitution L'article 7 du règlement (CE) no 1501/95 prévoit que, sur la base des offres communiquées, la Commission peut, selon la procédure prévue à l'article 23 du règle- ment (CEE) no 1766/92, décider de fixer une restitution maximale à l'exportation, en tenant compte des critères visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1501/95; dans ce cas, l'adjudication est attribuée à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre se situe à un niveau égal ou inférieur à la restitution maximale, ainsi qu'à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre porte sur une taxe à l'exportation. L'application des critères visés ci-dessus à la situation actuelle des marchés de la céréale en cause conduit à fixer la restitution maximale à l'exportation au montant repris à l'article 1er. sont Les mesures prévues conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, au présent règlement (3) (4) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Pour les offres communiquées du 21 au 27 janvier 2000, dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1701/ 1999, la restitution maximale à l'exportation d'orge est fixée à 26,99 EUR/t. Le présent règlement entre en vigueur le 28 janvier 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 27 janvier 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 201 du 31. 7. 1999, p. 27. (6) JO L 280 du 30. 10. 1999, p. 77


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0121/00 von Ioannis Souladakis (PSE) an die Kommission. Verstoß gegen das Handelsabkommen EU-Südafrika.

eurovoc_concepts:
South Africa
designation of origin
industrial counterfeiting
liqueur
spirits
trade agreement (EU)
trade dispute

text: 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/27 (2000/C 374 E/032) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0121/00 von Ioannis Souladakis (PSE) an die Kommission Betrifft: Versto(cid:223) gegen das Handelsabkommen EU-S(cid:252)dafrika (27. Januar 2000) S(cid:252)dafrika beharrt darauf, f(cid:252)r bestimmte einheimische Spirituosen die eingetragenen Bezeichnungen (cid:132)Ouzo und Grappa(cid:147) zu verwenden, die bereits f(cid:252)r entsprechende Getr(cid:228)nke aus Griechenland und Italien gesch(cid:252)tzt sind; damit stellt er das vor kurzem zwischen der EU und S(cid:252)dafrika unterzeichnete Freihandelsabkommen in Frage. Das Verhalten S(cid:252)dafrikas behindert das Bestreben, insbesondere nach dem Fall der Apartheid und dem Ende der internationalen, jahrzehntelangen Isolierung des Landes, beide Seiten einander anzun(cid:228)hern. Der Umgehung von Abkommen der EU mit Drittl(cid:228)ndern zu Lasten konkreter Interessen von Erzeuger- gruppen in Mitgliedsl(cid:228)ndern der Union sollte am besten schon vor Abschlu(cid:223) einschl(cid:228)giger Abkommen vorgebeugt werden. Die zust(cid:228)ndigen Stellen der Europ(cid:228)ischen Union werden angesichts einer Anzahl (cid:228)hnlicher Abkommen mit Drittl(cid:228)ndern von Fall zu Fall die erforderlichen vorbeugenden Ma(cid:223)nahmen ergreifen m(cid:252)ssen, um die Gefahr der Nachahmung einer gr(cid:246)(cid:223)eren Anzahl gesch(cid:252)tzter Erzeugnisse abzuwenden. Ber(cid:252)cksichtigt die Kommission den Schutz eingetragener Produktbezeichnungen aus der EU beim Abschlu(cid:223) von Freihandelsabkommen, und (cid:252)ber welche Mittel verf(cid:252)gt sie im Einzelfall, um die Ouzo- und Grappa-Erzeuger vor der Nachahmung der betreffenden Bezeichnungen in S(cid:252)dafrika zu sch(cid:252)tzen? Antwort von Herrn Nielson im Namen der Kommission (8. M(cid:228)rz 2000) Die Aushandlung von Freihandelsabkommen zwischen der Gemeinschaft und Drittl(cid:228)ndern zielt in erster Linie darauf ab, praktisch alle Hemmnisse, die den gegenseitigen Handel beeintr(cid:228)chtigen, zu beseitigen. In dem Abkommen zwischen der Gemeinschaft und S(cid:252)dafrika sind aber auch (cid:129) wie normalerweise (cid:252)blich (cid:129) handelsbezogene Bereiche, wie der Schutz des geistigen Eigentums, eingeschlossen. Der Rat hat die Aushandlung des Abkommens (cid:252)ber Handel, Entwicklung und Zusammenarbeit im Einklang mit dem von ihm im M(cid:228)rz 1996 genehmigten Verhandlungsmandat st(cid:228)ndig genau (cid:252)berwacht. Das Ergebnis der Verhandlungen wurde von den Mitgliedstaaten auf der Tagung des Europ(cid:228)ischen Rats in Berlin im M(cid:228)rz 1999 einstimmig gebilligt, wie auch die Entscheidung des Rates im Juli 1999, dieses Abkommen, dem im Oktober 1999 auch das Parlament zugestimmt hat, vorl(cid:228)ufig anzuwenden. Die Bezeichnungen der alkoholischen Getr(cid:228)nke (cid:132)Ouzo(cid:147) und (cid:132)Grappa(cid:147) sind im Gebiet der Gemeinschaft f(cid:252)r italienischen Produkte voll gesch(cid:252)tzt (1). Kein Erzeugnis aus einem die betreffenden griechischen bzw. Drittland kann daher unter dieser Bezeichnung in die Gemeinschaft eingef(cid:252)hrt und dort vermarktet werden. Auf multilateraler Ebene besteht jedoch im Rahmen der Regeln (cid:252)ber handelsbezogene Aspekte der Rechte an geistigem Eigentum (TRIPs) derzeit kein Schutz dieser beiden Bezeichnungen. Die Gemein- schaft ist bem(cid:252)ht, entsprechende bilaterale und multilaterale Abkommen auszuhandeln, um diese Bezeich- nungen ebenfalls auf den M(cid:228)rkten der Drittl(cid:228)nder zu sch(cid:252)tzen. Einige Drittl(cid:228)nder, zu denen auch S(cid:252)dafrika geh(cid:246)rt, sprechen sich jedoch gegen diese Ma(cid:223)nahme aus. In den von der Gemeinschaft mit Mexiko und der Schweiz geschlossenen bilateralen Abkommen sind jedoch die erforderlichen Schutzvorschriften enthalten. ˜hnliche Abkommen werden gegenw(cid:228)rtig mit beitrittswilligen und angrenzenden L(cid:228)ndern sowie mit Kanada ausgehandelt. Das im Oktober 1999 mit S(cid:252)dafrika unterzeichnete Abkommen (cid:252)ber Handel, Entwicklung und Zusam- menarbeit enth(cid:228)lt einen spezifischen Hinweis auf den Schutz der geographischen Bezeichnungen (cid:132)Port(cid:147) und (cid:132)Sherry(cid:147), die im Rahmen der multilateralen TRIPs-Regeln anerkannt sind (2). In dem Abkommen wird jedoch best(cid:228)tigt, da(cid:223) der Schutz der Bezeichnungen traditioneller alkoholischer Getr(cid:228)nke wie (cid:132)Grappa(cid:147) und (cid:132)Ouzo(cid:147) weiterhin im Rahmen des getrennten Wein- und Spirituosenabkommens zu regeln ist, (cid:252)ber das in den drei letzten Jahren mit S(cid:252)dafrika verhandelt wurde. Dieses getrennte Abkommen war urspr(cid:252)nglich in dem der Kommission 1996 erteilten Verhandlungsmandat (cid:252)ber das Hauptabkommen vorgesehen, und das Verhandlungsteam der Gemeinschaft hat den in diesem Zusammenhang von der Kommission festgelegten Standpunkt weiterhin konsequent vertreten. C 374 E/28 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 28. 12. 2000 Im Februar 2000 nahm die s(cid:252)dafrikanische Regierung einen Vorschlag der Gemeinschaft an, die Bezeich- nung (cid:132)Ouzo(cid:147) sowie andere traditionelle Bezeichnungen alkoholischer Getr(cid:228)nke (3) f(cid:252)r entsprechende Gemeinschaftserzeugnisse nach Ablauf einer f(cid:252)nfj(cid:228)hrigen (cid:220)bergangszeit zu sch(cid:252)tzen. Weiterhin wurde mit S(cid:252)dafrika vereinbart, die offiziellen Verhandlungen (cid:252)ber das Wein- und Spirituosenabkommen im M(cid:228)rz 2000 wieder aufzunehmen und m(cid:246)glichst am 1. Juni 2000 abzuschlie(cid:223)en, so da(cid:223) das Abkommen am 1. September 2000 in Kraft treten kann. (1) Siehe Verordnung des Rates (EWG) Nr. 1576/89 vom 29. Mai 1989 zur Festlegung der allgemeinen Regeln f(cid:252)r die Begriffsbestimmung, Bezeichnung und Aufmachung von Spirituosen (ABl. L 160 vom 12. 6. 1989). (2) Siehe Anhang X des Ratsbeschlusses Nr. 1999/753/EG vom 29. Juli 1999 (cid:252)ber die vorl(cid:228)ufige Anwendung des Abkommens (cid:252)ber Handel, Entwicklung und Zusammenarbeit zwischen der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik S(cid:252)dafrika andererseits (ABl. L 311 vom 4. 12. 1999). (3) Grappa, Korn, Kornbrand, Pacharan, J(cid:228)gertee. (2000/C 374 E/033) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0122/00 von Alexandros Alavanos (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Schutz der Bezeichnung (cid:132)Ouzo(cid:147) im Abkommen EU-S(cid:252)dafrika (27. Januar 2000) Am 1. 1. 2000 trat das neue Abkommen EU-S(cid:252)dafrika in Kraft, das den Zugang s(cid:252)dafrikanischer Produkte, einschlie(cid:223)lich Wein und Spirituosen, zum Gemeinschaftsmarkt erleichtern soll. Das Abkommen f(cid:252)r Getr(cid:228)nke sieht den Schutz der Bezeichnung (cid:132)Portwein(cid:147) und (cid:132)Sherry(cid:147) vor, w(cid:228)hrend f(cid:252)r den griechischen (cid:132)Ouzo(cid:147), ein Erzeugnis mit Ursprungsbezeichnung, das in Griechenland hergestellt und ausschlie(cid:223)lich mit diesem Land verkn(cid:252)pft wird, und f(cid:252)r den italienischen (cid:132)Grappa(cid:147) kein (cid:228)hnlicher Schutz f(cid:252)r Produktion und Vertrieb vorgesehen ist. Warum sah die Kommission keinen Schutz f(cid:252)r die Bezeichnungen des traditionellen griechischen (cid:132)Ouzo(cid:147) und des italienischen (cid:132)Grappa(cid:147) vor? Beabsichtigt sie, dies nun zu tun? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (9. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission m(cid:246)chte den Herrn Abgeordneten daran erinnern, da(cid:223) der Rat im Jahr 1989 die Verordnung (EWG) Nr. 1576/89 des Rates vom 29. Mai 1989 zur Festlegung der allgemeinen Regeln f(cid:252)r die Begriffsbestimmung, Bezeichnung und Aufmachung von Spirituosen (1) erlassen hat, die den aus- schlie(cid:223)lichen Schutz f(cid:252)r bestimmte in der Gemeinschaft verwendete traditionelle oder geographische Bezeichnungen wie z. B. (cid:132)Ouzo(cid:147) oder (cid:132)Grappa(cid:147) vorsieht. Die Bezeichnung (cid:132)Ouzo(cid:147) d(cid:252)rfen z. B. nur in Griechenland hergstellte anishaltige Spirituosen f(cid:252)hren, die einer bestimmten Spezifikation entsprechen. Was insbesondere das Abkommen vom 11. Oktober 1999 (cid:252)ber Handel, Entwicklung und Zusammenarbeit zwischen der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaft und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik S(cid:252)dafrika andererseits anbelangt, so sieht dieses zwar in Anhang X nur besondere Bestimmungen f(cid:252)r den Schutz der Ursprungszeichnungen (cid:132)Portwein(cid:147) und (cid:132)Sherry(cid:147) vor, ohne auf sonstige Bezeichnungen einzugehen (2). Andererseits wird in diesem Anhang aber auch darauf hingewiesen, da(cid:223) ein separates Abkommen (cid:252)ber Wein und Spirituosen ausgehandelt werden soll, u. a. um die Verpflichtungen in bezug auf Portwein und Sherry genauer zu definieren. In den Verhandlungen zu diesem Abkommen, die parallel zu den Verhandlungen (cid:252)ber das Globalabkommen gef(cid:252)hrt wurden, hat die Kommission nie einen Zweifel daran gelassen, da(cid:223) die griechische Bezeichnung (cid:132)Ouzo(cid:147) wie im (cid:252)brigen auch weitere traditionelle Bezeichnungen (u. a. auch (cid:132)Grappa(cid:147)) als integraler Bestandteil in das Abkommen aufgenommen werden sollten. Lange Zeit war die s(cid:252)dafrikanische Delegation aus prinzipiellen Gr(cid:252)nden nicht in der Lage, einen solchen aus- schlie(cid:223)lichen Schutz f(cid:252)r traditionelle Bezeichnungen zu gew(cid:228)hren, weshalb die Abkommen (cid:252)ber Wein- bauerzeugnisse und Spirituosen auch nicht innerhalb der vorgesehenen Zeit abgeschlossen werden konnten. Erst Mitte Februar 2000 hat die s(cid:252)dafrikanische Regierung einen Vorschlag der Gemeinschaft angenommen, dem zufolge S(cid:252)dafrika sich verpflichtet, nach einem (cid:220)bergangszeitraum von f(cid:252)nf Jahren die Bezeichnung (cid:132)Ouzo(cid:147) und andere traditionelle Bezeichnungen f(cid:252)r in der Gemeinschaft hergestellte Spiri- tuosen zu sch(cid:252)tzen (3). Die Einzelheiten dieser Verpflichtung sind im Abkommen (cid:252)ber Spirituosen fest- gelegt, das vor dem 1. Juni 2000 unterzeichnet und zusammen mit dem Abkommen (cid:252)ber Weinbau- erzeugnisse am 1. September 2000 in Kraft treten soll


title: Verordnung (EG) Nr. 194/2000 der Kommission vom 27. Januar 2000 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1619/1999 zur Änderung bestimmter Fangquoten für 1999 gemäß der Verordnung (EG) Nr. 847/96 des Rates zur Festlegung zusätzlicher Bestimmungen für die jahresübergreifende Verwaltung der TAC und Quoten

eurovoc_concepts:
authorised catch
catch quota
conservation of fish stocks
fishing area
fishing regulations
sea fish

text: 28. 1. 2000 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften L 23/9 VERORDNUNG (EG) Nr. 194/2000 DER KOMMISSION vom 27. Januar 2000 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1619/1999 zur Änderung bestimmter Fangquoten für 1999 gemäß der Verordnung (EG) Nr. 847/96 des Rates zur Festlegung zusätzlicher Bestimmungen für die jahresübergreifende Verwaltung der TAC und Quoten DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — (3) gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 2847/93 des Rates vom 12. Oktober 1993 zur Einführung einer Kontrollregelung für die gemeinsame Fischereipolitik (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2846/98 (2), insbesondere auf Artikel 23, gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 847/96 des Rates vom 6. Mai 1996 zur Festlegung zusätzlicher Bestimmungen für die jahresübergreifende Verwaltung der TAC und Quoten (3), insbe- sondere auf Artikel 4 Absatz 2, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Die Überprüfung der Anlandedaten hat ergeben, daß einige Zahlen, die als Grundlage für den Anhang der Verordnung (EG) Nr. 1619/1999 der Kommission (4) dienen, fehlerhaft sind. Daher ist dieser Anhang zu ändern. Um die Fortsetzung der Fangtätigkeit zu ermöglichen, sollten die mit dieser Verordnung festgelegten geän- derten Quoten baldmöglichst gelten. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Fischerei und Aquakultur — HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Verordnung (EG) Nr. 1619/1999 wird wie folgt geändert: 1. Die Einträge zu Kabeljau in den Gebieten VIIb-k, VIII, IX, CECAF 37. 1. 1 (Gemeinschaftsgewässer) und zu Sprotte in den Gebieten Skagerrak und Kattegat werden aus dem Anhang gestrichen. 2. Die Einträge in Anhang I der vorliegenden Verordnung ersetzen die entsprechenden Einträge im Anhang. 3. Die Einträge in Anhang II der vorliegenden Verordnung werden in den Anhang eingefügt. Artikel 2 Diese Verordnung tritt am Tag nach ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft. Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 27. Januar 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 261 vom 20. 10. 1993, S. 1. (2) ABl. L 358 vom 31. 12. 1998, S. 5. (3) ABl. L 115 vom 9. 5. 1996, S. 3. (4) ABl. L 192 vom 24. 7. 1999, S. 14. L 23/10 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 28. 1. 2000 I G N A H N A 9 9 9 1 / 9 1 6 1. r N ) G E ( g n u n d r o r e V r e d g n a h n A m i e g ä r t n i E n e d n e h c e r p s t n e r e d g n u z t e s r E r u z e g ä r t n i E e t r e d n ä e G 9 9 9 1 e t o u Q g n u n d r o r e V. r N ) G E ( s e t a R s e d ) 5 ( 9 9 9 1 e t o u Q e h c i l z t ä s u Z ) 4 ( e g ü z b A e t e t h c i w e G ; % e g ü z b A ) 3 ( e g n e M ) 2 ( e g ü z b A - s ä l u z e i d r e b Ü n e g i s 8 9 9 1 r h a J e d n e h e g s u a n h i e g n e m g n a F ) 1 ( n e g n e M m i n e g n u d n a l n A e n e t l a h e b k c ü r u Z t a a t s d e i l g t i M t e i b e G t r A 1 2 3 2 3 9 9 9 1 / 8 4 0 2 9 4 3 4 8 9 1 8 1 8 9 9 9 1 / 8 4 9 9 9 1 / 3 6 6 9 6 2 0 0 0 1 3 2 7 2 8 9 9 9 1 / 8 4 7 4 3 3 8 6 7 0 3 3 1 9 9 9 1 / 8 4 0 1 6 1 4 1. a. n 7 1. a. n. a. n. a. n 5 9 6 , % 0 2. a. n. a. n. a. n 9 7 5 2 8 1 4 2 6 9 7 5 2 8 1 4 2 6 4 3 5 8 4 3 5 8. a. n 9 9 5 2 9 9 5 2. a. n. a. n. a. n. a. n. a. n W S W S W S K D K D N (cid:1) 0 3 ° 3 5 n o v h c i l d r ö n e e s d r o N ) t e i b e G s e h c s i n o p ( l d c b I I I t a g e t t a K d n u k a r r e g a k S ) * ( d c b I I I g n i r e H g n i r e H g n i r e H s h c a L ) * ( e e s d r o N , ) * ( a I I e t t o r p S I I G N A H N A e g ä r t n i E e u e n e d n e g ü f u z n i e 9 9 9 1 / 9 1 6 1. r N ) G E ( g n u n d r o r e V r e d g n a h n A n e d n I e t r e d n ä e G 9 9 9 1 e t o u Q g n u n d r o r e V. r N ) G E ( s e t a R s e d ) 5 ( 9 9 9 1 e t o u Q e h c i l z t ä s u Z ) 4 ( e g ü z b A e t e t h c i w e G ; % e g ü z b A ) 3 ( e g n e M ) 2 ( e g ü z b A n e g i s s ä l u z e i d r e b Ü m i n e g n u d n a l n A 8 9 9 1 r h a J e d n e h e g s u a n h i e g n e m g n a F e n e t l a h e b k c ü r u Z ) 1 ( n e g n e M t a a t s d e i l g t i M t e i b e G t r A 1 0 6 9 9 9 1 / 8 4 0 3 6 8 1 9 1 9 9 9 1 / 8 4 0 2 0 2 1 2 3 9 9 9 1 / 8 4 5 2 3. a. n. a. n. a. n. a. n. a. n. a. n 9 2 2 0 1 4 9 2 2 0 1 4. a. n. a. n. a. n R I R I R I I V I I V l e f u e t e e S e t t u B j k h I I V e g n u z e e S


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Förslag till rådets förordning (EG) om samordning av de sociala trygghetssystemen"

eurovoc_concepts:
European Union
administrative formalities
consolidation of EU law
labour mobility
social security

text: 15. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/29 Motivering Fokuseringen på knarkhandeln som ledande negativ drivkraft bakom denna del av den svarta ekonomin ger intrycket att rådsdokumentet i alltför hög grad byggs upp på att de destruktiva effekterna av narkotikamissbruk är så laddade och frånstötande; ”vanlig hederlig kriminell” penningtvätt slipper lindrigt undan. Betydelsen av att föra in farhågor om skiftande skattenivåer kommer att öka efter utvidgningen, då sannolikt en majoritet av medlemsstaterna kommer att stå utanför eurozonen. Resultat från omröstning Emot: 49, För: 36, nedlagda: 10. Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till rådets förordning (EG) om samordning av de sociala trygghetssystemen” (1) (2000/C 75/11) Den 9 september 1999 beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén yttrande om ovannämnda förslag. Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som svarat för det förberedande arbetet i ärendet, antog sitt yttrande den 16 december 1999. Föredragande var José Isaı´as Rodrı´guez Garcı´a-Caro. Vid sin 369:e plenarsession den 26–27 januari 2000 (sammanträdet den 27 januari) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 78 röster för, 5 röster emot och 20 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 4. År 1992 konstaterade Europeiska rådet vid sitt möte i Edinburgh (3) att det krävdes en allmän översyn av förord- ningen och en förenkling av samordningsbestämmelserna. I juni 1971 antog Europeiska ekonomiska gemen- 1. 1. skapen förordning (EEG) nr 1408/71 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjemedlemmar flyttar inom gemenskapen. 1. 2. Ekonomiska och sociala kommittén antog sitt yttrande om förordningen med åtföljande kommentarer vid sin 59:e plenarsession i januari 1967 (2). Sedan den förordningen och förordning (EEG) 1. 3. nr 574/72 om tillämpning av nämnda förordning trädde i kraft har de ändrats och uppdaterats flera gånger för att anpassas till utvecklingen av den nationella lagstiftningen, bilaterala avtal mellan medlemsstaterna och de successiva EU-utvidgningarna sedan 1971. för I sitt meddelande ”En handlingsplan för fri rörlighet arbetstagare” (4) från 1997 förband sig kommissionen i punkt 3. 1. 6 att lägga fram förslag för att revidera och förenkla förordning (EEG) nr 1408/71, något som betraktades som ett viktigt steg för att undanröja hindren för fri rörlighet i EU. I sitt yttrande (5) av den 28 maj 1998 om ovannämnda 1. 5. meddelande välkomnade ESK ändringen av förordning (EEG) nr 1408/71 och stödde föresatsen att förenkla och samordna de sociala trygghetssystemen i EU:s medlemsstater. (1) EGT C 38, 12. 2. 1999, s. 11. (2) EGT C 64, 5. 4. 1967. (3) Europeiska rådet i Edinburgh, 11. –12. 12. 1992, ordförandeskapets slutsatser (SN 456/92). (4) KOM(97) 586 slutlig. (5) EGT C 235, 27. 7. 1998, s. 82. C 75/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 3. 2000 A¨ ven i det yttrande (1) som ESK antog under plenarses- 1. 6. sionen den 9 september 1998 om ”Det sociala handlingspro- grammet 1998–2000” (2) framhölls att de sociala trygghets- systemen måste förbättras och anpassas till de föränderliga villkoren på arbetsmarknaden för att garantera en kvalitativt hög social skyddsnivå i EU. I motiveringen till förslaget sägs att det handlar om en översyn och förenkling av förordning (EEG) nr 1408/71, men i själva verket går förslaget längre än så, eftersom man gör betydande ändringar av reglerna på vissa områden i förhållande till gällande lagstiftning. 2. Huvudinslag i förslaget till förordning De två övergripande målen i förslaget är förenkling 2. 1. och förbättring av den gällande förordningen. 2. 1. 1. artiklar. Förenklingen består i en kraftig minskning av antalet 2. 1. 2. Förbättringen innebär att bestämmelserna skall ut- sträckas till personer som tidigare inte uttryckligen omfattades av förordningen, till exempel medborgare från tredje land som är anslutna till det sociala trygghetssystemet i en medlemsstat och förtidspensionärer. En viktig förutsättning för samordningen av de sociala 2. 2. trygghetssystemen är likabehandlingsprincipen, det vill säga att personer som omfattas av förordningen skall ha samma rättigheter och skyldigheter som medborgarna i de länder där de är bosatta eller arbetar. Denna princip bygger i sin tur på tre grundförutsättningar: likvärdiga sakförhållanden, sammanläggning av perioder och bibehållande av rättigheter, oberoende av var personen har sin bosättningsort. Det uttrycks mycket klart i motiveringen till förslaget att utan denna samordning skulle den fria rörligheten kunna bli verkningslös, eftersom människor knappast skulle utnyttja denna rätt om de förlorade de sociala förmåner som redan förvärvats i en annan medlemsstat. Förslaget till förordning består av sex avdelningar. 2. 3. Avdelning I och III innehåller allmänna respektive särskilda bestämmelser för de olika förmånerna och utgör kärnan i förordningen. I avdelning II fastställs vilken lagstiftning som skall omfatta olika personer. Avdelning IV behandlar den administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen. Slutligen innehåller den femte och sjätte avdelningen diverse bestämmelser respektive övergångs- och slutbestämmelser. 3. Allmänna kommentarer ESK stöder rent allmänt förslaget till förordning, oavsett 3. 1. de allmänna och särskilda kommentarer som kommittén anser bör beaktas i förslaget. (1) EGT C 407, 28. 12. 1998, s. 187. (2) KOM(1998) 259 slutlig. ESK ser positivt på att man fortsätter att verka för lika 3. 2. rättigheter för EU:s medborgare. 3. 3. Att rättigheterna i förordningen även skall omfatta nya grupper bidrar till att befästa och stärka uppfattningen att EU strävar efter ett medborgarnas Europa. Det är nödvändigt att medborgarna i EU:s medlemsstater förstår att ett gränslöst Europa är något som inte bara gynnar fri rörlighet för kapital och varor utan också dem själva. 3. 4. Den fortlöpande strävan att förbättra samordningen av de sociala trygghetssystemen i EU avspeglas i kommissionens många förslag om revidering av förordning (EEG) nr 1408/71. Några av dessa förslag sammanfaller praktiskt taget med denna övergripande revidering av förordningen. ESK vill uttrycka sin tillfredsställelse över denna sociala medvetenhet inom EU:s institutioner. A¨ ven om samordningen av de sociala trygghets- 3. 5. systemen tveklöst utgör ett viktigt steg framåt, är det dock viktigt att respektera den nationella lagstiftningens särdrag i varje medlemsstat. 3. 6. Hinder för den fria rörligheten kan påverka medborgar- nas rätt till arbete. ESK anser att kommissionens förslag på ett positivt sätt bidrar till att undanröja hindren för att flytta mellan EU:s medlemsstater, även om det fortfarande återstår mycket att göra. 3. 7. På grund av förordningsförslagets komplexitet och stora betydelse, rådets och Europaparlamentets val av arbets- metod samt de ändringar som texten kan förväntas genomgå under lagstiftningsprocessens gång under rådets olika ord- förandeskap, kommer kommittén på lämpligt sätt kontinuer- ligt att följa förslagets utveckling. 3. 8. Förbättringen och förenklingen av förordningen bör åtföljas av en förbättring och förenkling av de administrativa förfaranden som berör förmånstagarna. Den slutgiltiga ver- sionen av förordningen bör fastställa villkoren för enklare och smidigare administrativa förfaranden, både för anställda och företag. 15. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/31 4. Särskilda kommentarer 4. 1. Artikel 2 I denna artikel anges de områden som förordningen skall tillämpas på och de förmåner som berörs av förordningen. I artikel 2. 1, som handlar om de berörda förmånerna, används i vissa språkversioner motsvarigheten till termen ”främst”. Detta för tankarna antingen till att man i förslaget betraktar de förtecknade förmånerna som de viktigaste i det sociala trygghetssystemet eller till att förordningen skall tillämpas främst på de förtecknade förmånerna och inte på andra förmåner som nämns i texten men som inte ingår i förteck- ningen. Den nya texten bygger i huvudsak på redan befintliga socialför- säkringsbestämmelser. Den bekräftar de fall där medlemsstater- na har rätt att göra undantag. Däremot avskaffar den möjlig- heten att göra undantag i enlighet med den nuvarande förordningens artikel 14. 1 b. Enligt denna artikel får den berörda myndigheten i den medlemsstat där arbetstagaren är placerad förlänga giltighetstiden för socialförsäkringen i ursprungslandet (upp till högst ett år). ESK anser att undantagsbestämmelsen i artikel 14. 1 b i förord- ning (EEG) nr 1408/71 skall fortsätta att gälla: vissa högt kvalificerade arbetsuppgifter exempelvis, när det gäller forsk- ning och utveckling, utveckling av ny teknik och andra strategiska tjänster, som man på förhand vet förutsätter en längre utlandsvistelse än ett år utgör ett problem som kommissionen bör studera närmare. En sådan öppen förteckning över förmåner kan på grund av sin bristande precision komma att leda till rättslig osäkerhet och få önskade effekter. 4. 5. Artikel 10 4. 2. Artiklarna 6 och 7 I artikel 6 anges att ”inom ramen för dess tillämpningsområde skall denna förordning ersätta alla konventioner om social trygghet”. I artikel 7, ”Definitioner”, anges därefter under punkt h tredje stycket att beteckningen ”lagstiftning” även innefattar ”de konventioner om social trygghet som ingåtts mellan två eller flera medlemsstater, eller mellan en och flera medlemssta- ter, och en eller flera stater som inte är medlemmar av Europeiska unionen”. Detta förefaller i princip strida mot vad som anges i artikel 6, och härvidlag skulle det vara nödvändigt att klargöra förslaget. Vidare skulle det vara lämpligt att lämna definitionerna till den sista delen av utarbetandet av förordningen. 4. 3. Artikel 8 4. 3. 1. I slutet av artikel 8. 3 bör skrivningen fortfarande vara den som återfinns i den gällande artikel 14 b i förordning (EEG) nr 1408/71. 4. 3. 2. ESK konstaterar att det finns ett problem för personer som utför arbete av representativ art gentemot EU:s institutio- ner, däribland för dem som arbetar för socioekonomiska organisationer i medlemsstaterna. Kommittén anser därför att kommissionen grundligt bör undersöka vilken lagstiftning som gäller för dessa personer. I denna artikel behandlas personer som förvärvsarbetar inom två eller flera medlemsstater. I punkterna 1 och 2 används upprepade gånger ordet ”väsentlig” med hänvisning till arbets- tagarens förvärvsarbete. Utifrån detta ”väsentliga” förvärvsarbete fastställs vilken lag- stiftning som skall omfatta arbetstagaren. Den beteckning som används är oklar och inte tillräckligt definierad för att man skall kunna fastställa vilken lagstiftning arbetstagaren skall omfattas av. Innebörden av denna beteck- ning kommer att klarna när EG-domstolen fattar sitt beslut i Fitzwilliam-målet, som är under behandling. Det är viktigt att garantera rättssäkerheten för personer som omfattas av villkoren i artikel 10. ESK vill därför anmoda kommissionen att klart definiera innebörden i ”väsentligt” förvärvsarbete utifrån kvantitativa kriterier, för att inte lämna något utrymme för godtycke och subjektivitet vid tillämpning- en av bestämmelsen. I detta sammanhang är det viktigt att ta hänsyn till domstolens framtida beslut i denna fråga. 4. 6. Artikel 18 4. 4. Artikel 9. 1 I denna artikel fastställs särskilda bestämmelser om vilken lagstiftning som skall gälla för en arbetstagare som är placerad i en annan medlemsstat. Den avslutande satsen i denna artikel (”personen inte kan ges denna vård inom den tid som krävs”) ger upphov till samma tvetydighet som i den nu gällande artikel 22. 1 c i förordning (EEG) nr 1408/71. Därför bör följande mening läggas till: ”Detta måste dock alltid bedömas utifrån medicinska kriterier. ” C 75/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 3. 2000 Vidare framgår av EG-domstolens beslut i målen Kohll (1) och Decker (2) att utan föregående överenskommelse baseras ersättning för vårdkostnader i en medlemsstat i dag på taxorna i ursprungslandet. en görs utifrån lagstiftningen i en enda medlemsstat. Om arbetstagaren skulle bli sjuk av det arbete som denne utför i mer än en medlemsstat, måste den ekonomiska ersättningen vara den mest förmånliga för arbetstagaren. Vad gäller den exakta omfattningen av målen Kohll och Decker kommer det hur som helst att bli nödvändigt att begära klargöranden av EG-domstolen, särskilt vad gäller de mål i vilka dom ännu inte har fallit (Vanbraeckel och Smits-Peer- boms), och vidare måste man även överväga resultatet av den studie som Europeiska kommissionen för närvarande genomför om detta ämne. 4. 7. Artikel 20 I artikel 20. 3 behandlas ”andra försäkrade pensionstagare”. Detta kan leda till förvirring eftersom det inte framgår om det handlar om mottagare av nationella pensioner eller om dem som är pensionärer i enlighet med bosättningslandets lagstiftning (alla). 4. 11. Artikel 50. 3 I denna artikel anges att arbetssökande måste återvända till den behöriga staten om de inte har hittat ett arbete inom sex månader efter avresan, för att få behålla arbetslöshetsersätt- ningen i den behöriga staten. I den tidigare förordningen var denna tid begränsad till tre månader. ESK stöder förslaget om att förlänga perioden från tre till sex månader. Kommittén anser att en tidsgräns fortfarande är motiverad med hänsyn till de olika ersättningsnivåerna i medlemsstaterna och de bristfälliga kontrollmöjligheterna. Artikeln ger dessutom intryck av att en pensionär som flyttar skulle vara dubbelt skattskyldig. ESK anser att kommissionen bör klargöra denna artikel. 4. 12. Artikel 55 4. 8. Artikel 26 I artikel 26. 1 behandlas återbetalning i sin helhet. I motivering- ens kommentar till denna artikel talas om att vårdförmåner återbetalas fullt ut, och därefter sägs att ”återbetalning skall göras på grundval av faktiska utgifter”. Man bör tala om faktiska utgifter endast om de kan fastställas; i annat fall bör återbetalning ske utifrån schablonbelopp. 4. 9. Artikel 33 I artikel 33. 3 bör man tala om ”förmåner från motsvarande system” i stället för ”förmåner från det allmänna systemet eller, om något sådant system inte finns, från det system som arbetare eller tjänstemän omfattas av”, eftersom detta gör att man kan ta hänsyn till avgifter till andra speciella system, till exempel för småföretagare eller statstjänstemän, som enligt den föreslagna lydelsen inte skulle beaktas. ESK anser att följande kommentarer är påkallade: — I artikeln behandlas två typer av förmåner: de som beviljas efter inkomstprövning och de som gäller särskilt skydd för funktionshindrade personer. Eftersom de båda förmånstyperna är av olika karaktär och har olika ursprung, bör de delas upp i två olika punkter i samma artikel för att medge olika tillämpning. — ESK konstaterar att den bilaga som nämns i förordnings- förslagets artikel 55. 1 saknar innehåll. Det framgår därför inte exakt vilka olika förmåner som avses i artikel 55. — I det konkreta fallet med förmåner som beviljas funktions- hindrade anser ESK att de förmåner som EG-domstolen i sin praxis benämner ”blandade sociala trygghetsförmåner” inte bör omfattas av bosättningsvillkoret. 4. 10. Artikel 43 I sin nuvarande utformning ger denna artikel inte tillräckliga garantier för att förmånsbeloppet är det högsta när beräkning- 4. 13. Avdelning IV (1) 6/96 G0158. (2) 6/95 G0120. ESK stöder bestämmelserna i denna avdelning om den föreslag- na administrativa kommissionens sammansättning och arbets- sätt. 15. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/33 ESK anser dock att denna avdelning också, i enlighet med kommissionens förslag till beslut (1), bör behandla samman- sättningen och arbetsformerna för den rådgivande kommittén för fri rörlighet och social trygghet för arbetstagare inom gemenskapen. ESK gav sitt stöd till sammanslagningen av de båda nuvarande kommittéerna i sitt yttrande om handlingsplanen för arbetsta- gares fria rörlighet, där ESK gjorde klart att stödet var betingat av den rådgivande kommitténs operativa kapacitet. Kommissionen har också lagt fram ett förslag till Europaparla- mentets och rådets beslut om inrättandet av en rådgivande kommitté som innefattar de nuvarande kommittéerna för fri rörlighet och social trygghet. ESK anser följaktligen att man bör nämna den rådgivande kommittén i förslaget till förordning, och klart ange dess arbetsuppgifter när det gäller att samordna de sociala trygghets- systemen. 4. 14. Artikel 59 I denna artikel behandlas samarbete mellan berörda myndig- heter. Respekten för de olika språk som talas i EU slås fast i (1) EGT C 344, 12. 11. 1998. Bryssel den 27 januari 2000. artikel 59. 4. Här anges att berörda myndigheter inte får avvisa ansökningar eller andra handlingar på grund av att de är avfattade på en annan medlemsstats officiella språk. ESK välkomnar detta uttryck för tolerans och respekt för medborgarnas kulturella identitet och gläder sig över att det fortfarande finns en bestämmelse som framhåller Europas språkliga och kulturella rikedom och mångfald. 4. 15. Artikel 62 Bland de insatser som får finansieras med EU-medel förekom- mer information till allmänheten. ESK anser att de informa- tionsvägar som beskrivs i artikelns andra stycke kan uppfattas som mycket begränsade och sannolikt får litet genomslag i den allmänna opinionen. ESK anser att finansieringen av informationskampanjer i stället bör koncentreras till breda upplysningskampanjer som främst riktar sig till personer som tidigare inte omfattats av samord- ningsbestämmelserna, till exempel studerande och offentligan- ställda. 4. 16. Utöver vad som påpekats i samband med artikel 55 konstaterar kommittén att även förordningsförslagets bilaga II om särskilda tillämpningsbestämmelser, vilken nämns i arti- kel 67, saknar innehåll. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Rapport général sur l'activité de l'Union européenne 1999.

eurovoc_concepts:
EU activity
EU institution
EU policy
EU relations
European Communities
European Union
European citizenship
activity report
enlargement of the Union
fundamental rights
single market