title: Propuesta de Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo relativo al acceso del público a los documentos del Parlamento Europeo, del Consejo y de la Comisión

text: C 177 E/70 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 6. 2000 Propuesta de Reglamento del Parlamento Europeo y del Consejo relativo al acceso del pœblico a los documentos del Parlamento Europeo, del Consejo y de la Comisi(cid:243)n (2000/C 177 E/10) COM(2000) 30 final (cid:151) 2000/0032(COD) (Presentada por la Comisi(cid:243)n el 28 de enero de 2000) EL PARLAMENTO EUROPEO Y EL CONSEJO DE LA UNI(cid:211)N EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, y, en particular, el apartado 2 de su art(cid:237)culo 255, Vista la propuesta de la Comisi(cid:243)n, De conformidad con el procedimiento establecido en el art(cid:237)culo 251 del Tratado, Considerando lo siguiente: (1) El Tratado de la Uni(cid:243)n Europea, modificado por el Tratado de Amsterdam, introduce el concepto de apertura en el pÆrrafo segundo de su art(cid:237)culo 1, en virtud del cual «el presente Tratado constituye una nueva etapa en el proceso creador de una uni(cid:243)n cada vez mÆs estrecha entre los pueblos de Europa, en la cual las decisiones serÆn tomadas de la forma mÆs abierta y pr(cid:243)xima a los ciudadanos que sea posible». (2) La apertura permite garantizar una mayor participaci(cid:243)n de los ciudadanos en el proceso de toma de decisiones, as(cid:237) como una mayor legitimidad, eficacia y responsabilidad de la administraci(cid:243)n para con los ciudadanos en un sistema democrÆtico. (3) En las conclusiones de los Consejos Europeos de Birming- ham, de Edimburgo y de Copenhague se subray(cid:243) la nece- sidad de garantizar una mayor transparencia en el trabajo de las instituciones de la Uni(cid:243)n. En respuesta a dichas conclusiones, las instituciones adoptaron una serie de ini- ciativas destinadas a aumentar la transparencia del proceso de toma de decisiones, por una parte mediante acciones de informaci(cid:243)n y comunicaci(cid:243)n mÆs espec(cid:237)ficas, y, por otra, a travØs de la adopci(cid:243)n de normas relativas al acceso del pœblico a los documentos. (4) El presente Reglamento tiene por objeto facilitar el mayor acceso posible a los documentos, de conformidad con el principio de apertura. Para ello debe establecer las dispo- siciones de aplicaci(cid:243)n del derecho de acceso a los docu- mentos y determinar los principios generales y los l(cid:237)mites que han de regularlo, de acuerdo con lo dispuesto en el apartado 2 del art(cid:237)culo 255 del Tratado. (6) En virtud del apartado 1 del art(cid:237)culo 28 y del apartado 1 del art(cid:237)culo 41 del Tratado de la Uni(cid:243)n Europea, el dere- cho de acceso es asimismo de aplicaci(cid:243)n a los documentos referentes a la pol(cid:237)tica exterior y de seguridad comœn y a la cooperaci(cid:243)n policial y judicial en materia penal. (7) Con objeto de aumentar la apertura de las actividades de las instituciones y adecuarse a las legislaciones nacionales vigentes en la mayor(cid:237)a de los Estados miembros, es con- viene incluir dentro del Æmbito de aplicaci(cid:243)n del derecho de acceso todos los documentos que obren en poder del Parlamento Europeo, del Consejo y de la Comisi(cid:243)n. (8) Los principios que establece el presente Reglamento deben entenderse sin perjuicio de las normas espec(cid:237)ficas aplica- bles al acceso a los documentos, en particular las que conciernan directamente a personas con un interØs espe- c(cid:237)fico. (9) Resulta indispensable garantizar la protecci(cid:243)n del interØs pœblico y de determinados intereses individuales a travØs de un rØgimen de excepciones. Es conveniente ofrecer ejemplos de cada uno de esos intereses a fin de garantizar la mayor transparencia posible del rØgimen. Conviene asi- mismo que las instituciones puedan proteger sus docu- mentos de uso interno que contengan opiniones persona- les o incluyan intercambios de pareceres o puntos de vista expresados con total libertad y franqueza en el transcurso de consultas y deliberaciones internas. (10) Con el fin de garantizar la plena observancia del derecho de acceso, conviene mantener el procedimiento adminis- trativo actual, que consta de dos fases, ofreciendo la po- sibilidad de presentar recurso judicial o reclamaci(cid:243)n ante el Defensor del Pueblo Europeo, e introducir el principio del silencio administrativo positivo en la fase de la solici- tud de confirmaci(cid:243)n. (11) Conviene que cada instituci(cid:243)n adopte las medidas necesa- rias para informar al pœblico de las nuevas disposiciones vigentes. Por otra parte, con objeto de facilitar a los ciu- dadanos el ejercicio de los derechos que se deriva del presente Reglamento, es conveniente, en particular, que cada instituci(cid:243)n permita el acceso a un registro de docu- mentos. (5) Habida cuenta de que los Tratados CECA y Euratom no contienen disposiciones en materia de acceso a los docu- mentos, el presente Reglamento debe aplicarse a los do- cumentos referentes a las actividades a que se refieren ambos Tratados. Este extremo qued(cid:243) confirmado por la Declaraci(cid:243)n no 41 aneja al Acta final del Tratado de Ams- terdam. (12) El presente Reglamento no tiene por objeto ni como efecto modificar las legislaciones nacionales aplicables en materia de acceso a los documentos. Resulta no obstante evidente que, en virtud del principio de lealtad que preside las relaciones entre las instituciones comunitarias y los Estados miembros, estos œltimos velarÆn por que no obs- taculice la correcta aplicaci(cid:243)n del presente Reglamento. 27. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 177 E/71 (13) En virtud del apartado 3 del art(cid:237)culo 255 del Tratado, cada instituci(cid:243)n debe elaborar en su reglamento interno disposiciones espec(cid:237)ficas sobre el acceso a sus documen- tos. Tales disposiciones son una condici(cid:243)n necesaria para que el presente Reglamento pueda aplicarse. El presente Reglamento y sus disposiciones de aplicaci(cid:243)n sustituirÆn a la Decisi(cid:243)n 93/731/CE del Consejo, de 20 de diciembre de 1993, relativa al acceso del pœblico a los documentos del Consejo (1), a la Decisi(cid:243)n 94/90/CECA, CE, Euratom de la Comisi(cid:243)n, de 8 de febrero de 1994, sobre el acceso del pœblico a los documentos de la Comisi(cid:243)n (2), y a la Deci- si(cid:243)n 97/632/CE, CECA, del Parlamento Europeo, de 10 de julio de 1997, relativa al acceso del pœblico a los docu- mentos del Parlamento Europeo (3). HAN ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Art(cid:237)culo 1 Principio general y beneficiarios Todo ciudadano de la Uni(cid:243)n, as(cid:237) como toda persona f(cid:237)sica o jur(cid:237)dica que resida o tenga su domicilio social en un Estado miembro, tendrÆ un derecho de acceso lo mÆs amplio posible a los documentos de las instituciones a efectos del presente Re- glamento, sin que tenga por ello que justificar su interØs, sin perjuicio de las excepciones establecidas en el art(cid:237)culo 4. Art(cid:237)culo 2 `mbito de aplicaci(cid:243)n 1. El presente Reglamento serÆ de aplicaci(cid:243)n a todos los documentos que obren en poder de las instituciones; es decir, los documentos por ellas elaborados o los documentos redac- tados por terceros que estØn en su posesi(cid:243)n. El derecho de acceso a los documentos de terceros quedarÆ limitado a los documentos remitidos a la instituci(cid:243)n con pos- terioridad a la entrada en vigor del presente Reglamento. grabaci(cid:243)n sonora, visual o audiovisual); œnicamente queda- rÆn comprendidos los documentos administrativos, es decir, los documentos referentes a temas relativos a las pol(cid:237)ticas, acciones y decisiones que sean competencia de la institu- ci(cid:243)n, con excepci(cid:243)n de los textos de uso interno, como los documentos de reflexi(cid:243)n o de debate y las opiniones de los servicios, y de los mensajes informales; b) «instituci(cid:243)n», el Parlamento Europeo, el Consejo y la Comi- si(cid:243)n; c) «Parlamento Europeo», sus (cid:243)rganos (en particular, la Mesa del Parlamento y la Conferencia de Presidentes), las comisio- nes parlamentarias, los grupos pol(cid:237)ticos y servicios; d) «Consejo», sus diversas composiciones y (cid:243)rganos (en parti- cular, el ComitØ de Representantes Permanentes y los grupos de trabajo), los servicios y los comitØs creados por el Tratado o el legislador para asistir al Consejo; e) «Comisi(cid:243)n», el colegio, sus miembros y sus gabinetes, las direcciones generales y servicios, las representaciones y de- legaciones, as(cid:237) como los comitØs por ella creados y los comitØs creados para prestarle asistencia en el ejercicio de sus poderes ejecutivos; f) «terceros», toda persona f(cid:237)sica o jur(cid:237)dica, o entidad, exterior a la instituci(cid:243)n, incluidos los Estados miembros, las demÆs instituciones y (cid:243)rganos comunitarios o extracomunitarios, y los terceros pa(cid:237)ses. La lista de los comitØs contemplados en las letras d) y e) del pÆrrafo primero se establecerÆ en el marco de la aplicaci(cid:243)n del presente Reglamento prevista en el art(cid:237)culo 10. Art(cid:237)culo 4 RØgimen de excepciones El presente Reglamento no se aplicarÆ a los documentos 2. ya publicados o accesibles al pœblico por otros medios. Las instituciones denegarÆn el acceso a los documentos cuya divulgaci(cid:243)n pueda suponer un perjuicio significativo para la protecci(cid:243)n: No serÆ de aplicaci(cid:243)n en caso de que existan normas espec(cid:237)fi- cas en materia de acceso a los documentos. a) del interØs pœblico y, en particular, de: Art(cid:237)culo 3 Definiciones A los efectos del presente Reglamento, se entenderÆ por: (cid:151) la seguridad pœblica, (cid:151) la defensa y las relaciones internacionales, (cid:151) las relaciones entre o con los Estados miembros o las instituciones y (cid:243)rganos comunitarios y extracomunita- rios, a) «documento», todo contenido, sea cual fuere su soporte (es- crito en versi(cid:243)n papel o almacenado en forma electr(cid:243)nica, (cid:151) los intereses financieros o econ(cid:243)micos, (1) DO L 340 de 31. 12. 1993, p. 43. Decisi(cid:243)n modificada por la Deci- si(cid:243)n 96/705/CE, CECA, Euratom (DO L 325 de 14. 12. 1996, p. 19). (2) DO L 46 de 18. 2. 1994, p. 58. Decisi(cid:243)n modificada por la Decisi(cid:243)n 96/567/CE, CECA, Euratom (DO L 247 de 28. 9. 1996, p. 45). (cid:151) la estabilidad monetaria, (cid:151) la estabilidad del orden jur(cid:237)dico comunitario, (3) DO L 263 de 25. 9. 1997, p. 27. (cid:151) los procedimientos judiciales, C 177 E/72 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 6. 2000 (cid:151) las actividades de inspecci(cid:243)n, investigaci(cid:243)n y auditor(cid:237)a, (cid:151) el desarrollo de los procedimientos de infracci(cid:243)n, inclui- das las etapas preparatorias, (cid:151) el eficaz funcionamiento de las instituciones; b) del individuo y de la intimidad y, en particular, de: (cid:151) los expedientes personales, (cid:151) los datos, opiniones y apreciaciones aportados con ca- rÆcter confidencial con vistas a contrataciones o nom- bramientos, (cid:151) los datos personales sobre una persona o un documento cuya divulgaci(cid:243)n pueda vulnerar la intimidad o facilitar esa vulneraci(cid:243)n como, por ejemplo, los datos amparados por el secreto mØdico; c) del secreto en materia comercial e industrial y del interØs econ(cid:243)mico de una persona f(cid:237)sica o jur(cid:237)dica determinada y, en particular, de: (cid:151) los secretos profesionales y comerciales, (cid:151) la propiedad intelectual e industrial, (cid:151) la informaci(cid:243)n industrial, financiera, bancaria y comer- cial, incluida la relativa a las relaciones comerciales o a los contratos, (cid:151) los datos sobre costes y ofertas relativos a procedimien- tos de licitaci(cid:243)n; d) de la confidencialidad solicitada por el tercero que haya suministrado el documento o la informaci(cid:243)n o de la confi- dencialidad impuesta por la legislaci(cid:243)n del Estado miembro. Art(cid:237)culo 5 Tramitaci(cid:243)n de las solicitudes iniciales 1. Toda solicitud de acceso a un documento deberÆ formu- larse por escrito y de manera lo suficientemente precisa para permitir que la instituci(cid:243)n identifique el documento de que se trate. La instituci(cid:243)n podrÆ pedir al solicitante que precise mÆs su solicitud. En caso de presentaci(cid:243)n reiterada de una solicitud o de que esta œltima se refiera a documentos de gran extensi(cid:243)n, la instituci(cid:243)n tratarÆ de llegar a un arreglo amistoso y equitativo con el solicitante. de la posibilidad de enviar, en un plazo de un mes a partir de la recepci(cid:243)n de la respuesta, una solicitud de confirmaci(cid:243)n a la instituci(cid:243)n con el fin de que Østa reconsidere su postura, en defecto de lo cual se entenderÆ que ha renunciado a su solici- tud inicial. 4. Con carÆcter excepcional, el plazo previsto en el apartado 2 podrÆ ampliarse en un mes, siempre y cuando se informe previamente de ello al solicitante y se expliquen debidamente los motivos por los que se ha decidido ampliar el plazo. La ausencia de respuesta en el plazo establecido equivaldrÆ a una respuesta negativa. Art(cid:237)culo 6 Tramitaci(cid:243)n de las solicitudes de confirmaci(cid:243)n y recursos En caso de que el solicitante presente una solicitud de 1. confirmaci(cid:243)n, la instituci(cid:243)n dispondrÆ de un plazo de un mes a partir del registro de dicha solicitud para responder por escrito al solicitante. Si decide seguir denegando el acceso al docu- la instituci(cid:243)n deberÆ motivar debidamente mento solicitado, su decisi(cid:243)n e informar al solicitante de los recursos de que dispone, a saber, el recurso judicial y la reclamaci(cid:243)n ante el Defensor del Pueblo Europeo, de acuerdo con las condiciones previstas en los art(cid:237)culos 230 y 195 del Tratado, respectiva- mente. 2. Con carÆcter excepcional, el plazo previsto en el apartado 1 podrÆ ampliarse en un mes, siempre y cuando se informe previamente de ello al solicitante y se expliquen debidamente los motivos por los que se ha decidido ampliar el plazo. La ausencia de respuesta en el plazo establecido equivaldrÆ a una decisi(cid:243)n positiva. Art(cid:237)culo 7 Disposiciones relativas al ejercicio del derecho de acceso El acceso a los documentos se efectuarÆ, bien mediante 1. consulta in situ, bien mediante entrega de una copia. PodrÆ solicitarse al solicitante que corra con los gastos corres- pondientes. 2. Los documentos se suministrarÆn en una versi(cid:243)n ling(cid:252)(cid:237)s- tica existente, tomando en consideraci(cid:243)n la preferencia expre- sada por el solicitante. Se suministrarÆ una versi(cid:243)n expurgada del documento solici- tado en caso de que una parte del mismo estØ amparada por alguna de las excepciones previstas en el art(cid:237)culo 4. Art(cid:237)culo 8 2. La instituci(cid:243)n informarÆ al solicitante del curso dado a su petici(cid:243)n, mediante respuesta por escrito debidamente motivada en el plazo de un mes a partir del registro de la solicitud. 3. En caso de que la instituci(cid:243)n haya dado una respuesta negativa al solicitante, informarÆ a este œltimo de que dispone Reproducci(cid:243)n con fines comerciales u otros tipos de explotaci(cid:243)n econ(cid:243)mica El solicitante que haya obtenido un documento no podrÆ re- producirlo con fines comerciales o destinarlo a cualquier otro tipo de explotaci(cid:243)n econ(cid:243)mica sin autorizaci(cid:243)n previa del ti- tular del derecho. 27. 6. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 177 E/73 Art(cid:237)culo 9 Informaci(cid:243)n y registros Dichas disposiciones surtirÆn efectos el. [tres meses despuØs de la adopci(cid:243)n del presente Reglamento]. Cada instituci(cid:243)n adoptarÆ las medidas necesarias para informar al pœblico de los derechos derivados del presente Reglamento. AdemÆs, pondrÆ a disposici(cid:243)n del pœblico un registro de do- cumentos para facilitar el ejercicio de tales derechos. Art(cid:237)culo 11 Entrada en vigor Art(cid:237)culo 10 Aplicaci(cid:243)n El presente Reglamento entrarÆ en vigor el tercer d(cid:237)a siguiente al de su publicaci(cid:243)n en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. SerÆ aplicable a partir del. [tres meses despuØs de la adopci(cid:243)n del presente Reglamento]. Cada instituci(cid:243)n elaborarÆ en su reglamento interno las dispo- siciones necesarias para la aplicaci(cid:243)n del presente Reglamento. El presente Reglamento serÆ obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-0093/00 υποβολή: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Επενδύσεις στη Γαλικία στον τομέα των σιδηροδρόμων κατά την περίοδο 2000-2006.

eurovoc_concepts:
Galicia
Northern Portugal
high-speed transport
regional development
trans-European network
transport infrastructure

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 330 E/81 (2000/C 330 E/087) GRAPTH ERVTHSH E-0088/00 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (26 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Ένταξη της Γαλικι΄ας στα Σιδηροδροµικα΄ ∆ιευρωπαι¤κα΄ ∆ι΄κτυα Μεγα΄λης Ταχυ΄τητας κατα΄ την περι΄οδο 2000-2006 Το ισπανικο΄ κρα΄τος υπε΄βαλε στην Επιτροπη΄ προ΄ταση για την ε΄νταξη της Γαλικι΄ας στα Σιδηροδροµικα΄ ∆ιευρωπαι¤κα΄ ∆ι΄κτυα Μεγα΄λης Ταχυ΄τητας, στο πλαι΄σιο της προβλεπο΄µενης µεταρρυ΄θµισης για το τρε΄χον ε΄τος 2000 και η οποι΄α ανεκοινω΄θη για τον µη΄να Ιανουα΄ριο απο΄ την αρµο΄δια Επι΄τροπο για τις σχε΄σεις µε το Κοινοβου΄λιο, τον Τουρισµο΄ και τις Μεταφορε΄ς; (2000/C 330 E/088) GRAPTH ERVTHSH E-0092/00 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (26 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Σιδηροδροµικη΄ γραµµη΄ υψηλη΄ς ταχυ΄τητας µεταξυ΄ Βο΄ρειας Πορτογαλι΄ας και Γαλικι΄ας Στα µε΄σα ενηµε΄ρωσης της Γαλικι΄ας επαναλαµβα΄νεται διαρκω΄ς η ει΄δηση συ΄µφωνα µε την οποι΄α βρι΄σκεται υπο΄ εξε΄ταση ε΄να σχε΄διο σιδηροδροµικη΄ς γραµµη΄ς υψηλη΄ς ταχυ΄τητας µετα΄ απο΄ απο΄φαση της Επιτροπη΄ς Συντονισµου΄ της περιοχη΄ς της Βο΄ρειας Πορτογαλι΄ας και της περιφερειακη΄ς Κυβε΄ρνησης της Γαλικι΄ας, µε πρου¤πολογισµο΄ µελε΄της χρηµατοδοτου΄µενο κατα΄ 50 % απο΄ την Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση. Όπως επιβεβαιω΄νεται απο΄ την απα΄ντηση της Ισπανικη΄ς κυβε΄ρνησης στον εκπρο΄σωπο της ΒΝG στο Κογκρε΄σο των Βουλευτω΄ν, δεν προκυ΄πτει ο΄τι τα υπο΄ µελε΄τη σχε΄δια αφορου΄ν τι΄ποτε περισσο΄τερο απο΄ την κατασκευη΄ µια΄ς γραµµη΄ς ικανη΄ς να επιτρε΄ψει ανα΄πτυξη ταχυ΄τητας µο΄λις 160 χιλιοµε΄τρων την ω΄ρα, ενω΄ αυτο΄ συµπι΄πτει και µε α΄λλες πληροφορι΄ες εκπροσω΄πων της Πορτογαλικη΄ς κυβε΄ρνησης η οποι΄α δεν θεωρει΄ πως ε΄χει προτεραιο΄τητα η γραµµη΄ υψηλη΄ς ταχυ΄τητας µεταξυ΄ Κορου΄νια και Σετουµπα΄λ και επικεντρω΄νουν την προσοχη΄ µο΄νον στην γραµµη΄ Πο΄ρτο-Λισσαβο΄νας µε συ΄νδεση µε τη Μαδρι΄τη. Θα µπορου΄σε α΄ραγε η Επιτροπη΄ να επιβεβαιω΄σει αυτη΄ την κατα΄σταση και να εξηγη΄σει, εα΄ν αληθευ΄ουν τα προαναφερθε΄ντα, τους λο΄γους για τους οποι΄ους η ταχυ΄τητα µεταξυ΄ Γαλικι΄ας και Πορτογαλι΄ας περιορι΄ζεται σε το΄σο χαµηλα΄ επι΄πεδα; Παρα΄λληλα, θα µπορου΄σε να αναφε΄ρει και τις προθεσµι΄ες για την υλοποι΄ηση των ε΄ργων και ε΄ναρξη της λειτουργι΄ας µια΄ς σιδηροδροµικη΄ς γραµµη΄ς το΄σο αναγκαι΄ας για την ανα΄πτυξη και των δυ΄ο αυτω΄ν συνοριακω΄ν περιοχω΄ν; (2000/C 330 E/089) GRAPTH ERVTHSH E-0093/00 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (26 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Επενδυ΄σεις στη Γαλικι΄α στον τοµε΄α των σιδηροδρο΄µων κατα΄ την περι΄οδο 2000-2006 Ο κ. Mariano Rajoy, Υπουργο΄ς της Ισπανικη΄ς κυβε΄ρνησης και ο κ. XosØ Ant(cid:243)n Orza, οικονοµικο΄ς συ΄µβουλος της περιφερειακη΄ς κυβε΄ρνησης της Γαλικι΄ας, ανακοι΄νωσαν ο΄τι το Ισπανικο΄ κρα΄τος σκοπευ΄ει να επενδυ΄σει 150 δισ. πεσε΄τες (901,5 κατ. ευρω΄) στους σιδηροδρο΄µους της Γαλικι΄ας κατα΄ την περι΄οδο 2000-2006. Θα µπορου΄σε α΄ραγε η Επιτροπη΄ να επιβεβαιω΄σει αυτα΄ τα ποσα΄ και να διασφαλι΄σει ο΄τι µε τα κονδυ΄λια αυτα΄ η Γαλικι΄α θα συνδεθει΄ µε τα διευρωπαι¤κα΄ δι΄κτυα σιδηροδρο΄µων υψηλη΄ς ταχυ΄τητας, καθω΄ς επι΄σης και ο΄τι οι εσωτερικε΄ς της γραµµε΄ς θα εκσυγχρονισθου΄ν; Koinh· apa·nthsh toy k. de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w stiw grapte·w ervth·seiw E-0088/00, E-0092/00 kai E-0093/00 (13 Marti·oy 2000) Συ΄µφωνα µε τη συλλογιστικη΄ που υπα΄ρχει ση΄µερα για την προετοιµασι΄α της αναθεω΄ρησης των κοινοτικω΄ν κατευθυ΄νσεων ο΄σον αφορα΄ το διευρωπαι¤κο΄ δι΄κτυο µεταφορω΄ν, απο΄φαση αριθ. 1692/96/ΕΚ του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου της 23ης Ιουλι΄ου 1996 (1), η Επιτροπη΄ δεν γνωρι΄ζει να υπα΄ρχουν συγκεκριµε΄να νε΄α ε΄ργα για γραµµε΄ς µεγα΄λης ταχυ΄τητας στην Ισπανι΄α. Τα ποσα΄ που αναφε΄ρει το Αξιο΄τιµο C 330 E/82 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 21. 11. 2000 Με΄λος του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινοβουλι΄ου αφορου΄ν κυρι΄ως τον εκσυγχρονισµο΄ συµβατικω΄ν σιδηροδροµικω΄ν γραµµω΄ν προς τη Γαλικι΄α για να επιτυγχα΄νεται ταχυ΄τητα της τα΄ξεως των 200 χιλιοµε΄τρων την ω΄ρα (km/h) απο΄ τη Μαδρι΄τη προς Monforte de Lemos, ο΄πως επι΄σης αφορου΄ν τον εκσυγχρονισµο΄ των συµβατικω΄ν σιδηροδροµικω΄ν γραµµω΄ν προς Orense και Santiago και προς La Coruna, Vigo και Porto (Πορτογαλι΄α). Όσον αφορα΄ την αναπτυξιακη΄ µελε΄τη του διαδρο΄µου Vigo-Porto κατα΄ µη΄κος του Ατλαντικου΄ που αναφε΄ρει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Ευρωπαι¤κου΄ Κοινοβουλι΄ου, η Επιτροπη΄ επιβεβαιω΄νει την απο΄ κοινου΄ χρηµατοδο΄τηση το 1999 υ΄ψους 50 % του συνολικου΄ κο΄στους της εν λο΄γω µελε΄της, ο ουσιαστικο΄ς στο΄χος της οποι΄ας ε΄χει τα εξη΄ς δυ΄ο σκε΄λη: την ε΄ναρξη ενεργειω΄ν στις υποδοµε΄ς µεταφορω΄ν εντο΄ς της περιοχη΄ς µελε΄της (Γαλικι΄α και Βο΄ρειος Πορτογαλι΄α) µε διερευ΄νηση ταυτο΄χρονα των δυνατοτη΄των µικτη΄ς χρηµατοδο΄τησης απο΄ το δηµο΄σιο και τον ιδιωτικο΄ τοµε΄α και την προω΄θηση της προοδευτικη΄ς ολοκλη΄ρωσης των υποδοµω΄ν των δικτυ΄ων χερσαι΄ων, θαλα΄σσιων και αεροποτικω΄ν µεταφορω΄ν που θα εγγυα΄ται διαρκη΄ κινητικο΄τητα προσω΄πων και εµπορευµα΄των. Τα αποτελε΄σµατα της µελε΄της αναµε΄νονται το 2001. (1) ΕΕ L 228 της 9. 9. 1996. (2000/C 330 E/090) GRAPTH ERVTHSH E-0091/00 ypobolh·: Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (26 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Πλεονα΄σµατα γαλακτοπαραγωγη΄ς και ποσοστω΄σεις που εφαρµο΄ζονται ανα΄ χω΄ρα Θεωρει΄ α΄ραγε η Επιτροπη΄ λογικο΄ και συ΄µφωνο µε τις ανα΄γκες για ισο΄ρροπη ανα΄πτυξη της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης, τη στιγµη΄ που οι ευρωπαι¤κε΄ς αγορε΄ς ανοι΄γονται σταδιακα΄ στις εξωτερικε΄ς οικονοµι΄ες, να παραµε΄νει στην κατανοµη΄ των γαλακτοκοµικω΄ν ποσοστω΄σεων για κα΄θε χω΄ρα η΄ δια΄κριση που δεν ε΄χει καµι΄α σχε΄ση µε την εσωτερικη΄ της κατανα΄λωση; Πρα΄γµατι, οι Κα΄τω Χω΄ρες, η Ιρλανδι΄α και η ∆ανι΄α παρουσι΄ασαν κατα΄ το παρελθο΄ν εξαγωγικα΄ πλεονα΄σµατα της τα΄ξεως των 6. 746, 4. 301 και 2. 507 το΄νων ετησι΄ως, αντι΄στοιχα, τη στιγµη΄ που το ισπανικο΄ κρα΄τος παρουσια΄ζει ετη΄σιο ε΄λλειµµα της τα΄ξεως των 1004 το΄νων. Το ε΄λλειµµα αυτο΄ δεν θα µπορου΄σε να παραχθει΄ ευ΄κολα στο εσωτερικο΄, ιδι΄ως σε χω΄ρες οι οποι΄ες διαθε΄τουν ικανο΄τητα και υποδοµη΄, ιδι΄ως σε περιοχε΄ς του στο΄χου Ι, ο΄πως ει΄ναι η Γαλικι΄α; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (23 Febroyari·oy 2000) Στον γαλακτοκοµικο΄ τοµε΄α, η κατανοµη΄ των ποσοστω΄σεων γαλακτοπαραγωγη΄ς ε΄γινε, ο΄χι βα΄σει της κατανα΄λωσης ανα΄ γεωγραφικη΄ ζω΄νη, αλλα΄ βα΄σει της παραγωγη΄ς κα΄θε µεµονωµε΄νου παραγωγου΄ κατα΄ τη δια΄ρκεια περιο΄δου αναφορα΄ς. Ήταν ο µο΄νος αποτελεσµατικο΄ς τρο΄πος που µπορου΄σε να ακολουθηθει΄. Εα΄ν οι ποσοστω΄σεις παραγωγη΄ς ει΄χαν καθοριστει΄ σε κα΄θε κρα΄τος µε΄λος βα΄σει της υποθετικη΄ς εσωτερικη΄ς κατανα΄λωσης, οι παραγωγοι΄ θα ει΄χαν ζηµιωθει΄ σοβαρα΄, δεν θα η΄ταν δυνατη΄ η δι΄καιη κατανοµη΄ των ποσοστω΄σεων και σηµαντικο΄ τµη΄µα της ευρωπαι¤κη΄ς γεωργι΄ας θα ει΄χε ανατραπει΄. Επιπλε΄ον, δεν θα µπορου΄σε πλε΄ον να διασφαλιστει΄ ο συνολικο΄ς εφοδιασµο΄ς της Κοινο΄τητας. Έτσι, οι ποσοστω΄σεις θεσπι΄ζονται και αποτελου΄ν αντικει΄µενο διαχει΄ρισης στο επι΄πεδο κα΄θε κρα΄τους µε΄λους για να επιτυγχα΄νεται η αποτελεσµατικο΄τητα. Η κοινοτικη΄ διαχει΄ριση θα απαιτου΄σε προσωπικο΄ της Κοινο΄τητας σηµαντικο΄ και θα προκαλου΄σε πολλα΄ προβλη΄µατα απο΄ το γεγονο΄ς ο΄τι θα συσσωρευ΄ονται ο΄λες οι καθυστερη΄σεις και ο΄λα τα σφα΄λµατα στο ε΄να η΄ το α΄λλο κρα΄τος µε΄λος και τελικα΄ θα απειλου΄σαν µε παρα΄λυση το συ΄στηµα. Άλλωστε, η ελευ΄θερη κυκλοφορι΄α των εµπορευµα΄των επιτρε΄πει να µετρια΄ζονται ευ΄κολα οι ενδεχο΄µενες περιφερει- ακε΄ς ανισορροπι΄ες µεταξυ΄ της παραγωγη΄ς και της κατανα΄λωσης και αντιστοιχει΄ στην αρχη΄ της ενιαι΄ας αγορα΄ς, η οποι΄α διασφαλι΄ζει την καλυ΄τερη κατανοµη΄ των παραγο΄ντων παραγωγη΄ς. Η Επιτροπη΄ παρατηρει΄ ο΄τι το 1999, 1. 150 το΄νοι αποκορυφωµε΄νου γα΄λακτος σε σκο΄νη βρι΄σκονται στα αποθε΄µατα παρε΄µβασης και 12. 631 το΄νοι βουτυ΄ρου αγορα΄στηκαν απο΄ την παρε΄µβαση στην Ισπανι΄α. Πριν ακο΄µη απο΄ την ε΄ναρξη της ισχυ΄ος της αυ΄ξησης της ισπανικη΄ς ποσο΄στωσης που αποφασι΄στηκε στο πλαι΄σιο του Προγρα΄µµατος ∆ρα΄σης 2000, η ισπανικη΄ αγορα΄ εµφανι΄ζεται η΄δη ως πλεονασµατικη΄ ο΄σον αφορα΄ τα εν λο΄γω προι¤ο΄ντα. Συγκριτικα΄, και για την ι΄δια περι΄οδο στη ∆ανι΄α, την οποι΄α αναφε΄ρει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου, δεν υπα΄ρχουν δηµο΄σια αποθε΄µατα και οι αγορε΄ς γαλακτοκοµικω΄ν προι¤ο΄ντων απο΄ την παρε΄µβαση ει΄ναι µηδενικε΄ς


title: Advies van het Economisch en Sociaal Comité over de "Mededeling van de Commissie aan de lidstaten tot vaststelling van de richtsnoeren voor programma's in het kader van de communautaire initiatieven waarvoor de lidstaten voorstellen voor steunverlening uit hoofde van het Equal-initiatief kunnen indienen"

eurovoc_concepts:
EU aid
EU initiative
EU programme
aid system
cooperation policy
employment policy

text: C 75/16 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 15. 3. 2000 Advies van het Economisch en Sociaal Comité over de „Mededeling van de Commissie aan de lidstaten tot vaststelling van de richtsnoeren voor programma’s in het kader van de communautai- re initiatieven waarvoor de lidstaten voorstellen voor steunverlening uit hoofde van het Equal-initiatief kunnen indienen” (2000/C 75/07) De Commissie heeft op 19 oktober 1999 besloten, overeenkomstig artikel 262 van het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, het Economisch en Sociaal Comité te raadplegen over de voornoemde mededeling. De afdeling „Werkgelegenheid, sociale zaken, burgerschap”, die was belast met de voorbereidende werkzaamheden, heeft haar advies op 11 januari 2000 met algemene stemmen goedgekeurd; rapporteur was de heer Sharma. Tijdens zijn 369e zitting van 26 en 27 januari 2000 (vergadering van 26 januari) heeft het Economisch en Sociaal Comité het volgende advies uitgebracht dat met 122 stemmen vo´ o´ r, geen stemmen tegen, bij 5 onthoudingen is goedgekeurd. 1. Rechtsgrondslag, inhoud en strekking van het voorstel 1. 1. De juridische grondslag voor de vaststelling van richt- snoeren voor Programma’s in het kader van de Communautaire Initiatieven (PCI’s) vormt het Verdrag van Amsterdam waarin een nieuwe titel over de werkgelegenheid is opgenomen. De titel voorziet in een nieuwe gecoördineerde werkgelegenheidsstra- tegie in de lidstaten. De werkgelegenheidsrichtsnoeren — die op vier pijlers stoelen, namelijk Inzetbaarheid, Ondernemerschap, Aanpassingsvermogen en Gelijke Kansen — en de vertaling daarvan door de lidstaten in nationale actieplannen voor de werkgelegenheid (NAP’s) vormen het raamwerk voor de finan- ciële steunverlening op het niveau van de EU. Het doel van dit communautair initiatief, genaamd Equal, is de bevordering van nieuwe methoden voor de bestrijding van discriminatie en onge- lijkheden van welke aard ook op de arbeidsmarkt. Deze nieuwe aanpak is een direct gevolg van artikel 13 van het Verdrag van Amsterdam, dat voor het eerst een rechtsgrondslag biedt voor de bestrijding van discriminatie op grond van geslacht, ras of etnische afstamming, godsdienst of overtuiging, handicap, leeftijd of seksuele geaardheid, en van artikel 137 ter bevorde- ring van sociale integratie. Het communautair initiatief Equal zal op gepaste wijze rekening houden met integratie van asiel- zoekers in maatschappij en beroepsleven. Het doel van de Europese werkgelegenheidsstrategie 1. 2. (EWS) is om op duurzame basis de werkgelegenheidsgraad in Europa te verhogen. Om dit te bereiken is het essentieel dat de vaardigheden en inzetbaarheid worden ontwikkeld van degenen die momenteel nog geen deel uitmaken van de arbeidsmarkt. Daarnaast moet tevens aandacht worden besteed aan de behoeften van degenen die reeds werkzaam zijn en met name van degenen die in kwetsbare of zwakke bedrijfstakken werken, in die zin dat hun vaardigheden bijgesteld en op de nieuwste stand gebracht moeten worden. Tevens meent de Commissie dat het ondernemerschap moet worden bevorderd en dat er voor een gelijke arbeidsdeelname van mannen en vrouwen dient te worden gezorgd. Er zijn duidelijk acties nodig die ongelijkheid, discriminatie en uitsluiting van zowel werklozen als werkenden tegengaan. 2. Algemene opmerkingen 2. 1. in de Het ESC juicht de toezegging toe om Equal Europese werkgelegenheidsstrategie op te nemen en is ook van mening dat innovatieve actie in een transnationale context veel mogelijkheden biedt. 2. 2. Het ESC is het er ook mee eens dat nadruk moet worden gelegd op de betrokkenheid van lokale en regionale autoriteiten en meer aandacht moet worden besteed aan de rol van het bedrijfsleven in het programma (paragraaf 6). Alhoewel het bedrijfsleven reeds aan de voorafgaande communautaire initia- tieven heeft deelgenomen, dienen zij te worden aangemoedigd met behulp van informatie en bewustmakingsacties, die ingaan op de toegevoegde waarde en de voordelen van een betrokken- heid van het bedrijfsleven. Bedrijven worden vaak afgeschrikt door de tijd die zij moeten investeren als gevolg van de bureau- cratische rompslomp die is verbonden met dergelijke initiatie- ven. De betrokkenheid van NGO’s en de sociale partners mag echter evenmin over het hoofd worden gezien. Equal biedt veel mogelijkheden voor „mainstreaming”, en alhoewel de overhe- den een belangrijke factor zijn, zullen ook andere sectoren veel kunnen bijdragen. Dit mag niet worden onderschat. 2. 3. Een verschuiving naar projecten op een meer strategisch georiënteerde basis (paragraaf 6) die duidelijk verankerd zijn in het betrokken beleidskader en een lokale/ regionale context, is wenselijk. De mogelijkheid om projecten op een kleinere schaal te ondersteunen dient echter te blijven bestaan en er dienen pogingen te worden ondernomen om bedrijven van verschillende grootte, inclusief het MKB, bij de projecten te betrekken, daar zij de motor zijn achter de ontwikkeling op lokaal niveau. Kleine projecten kunnen waar- devolle informatie opleveren, terwijl grote projecten in dat opzicht soms in gebreke blijven, omdat zij in sommige gevallen vastlopen door organisatorische details. Het ESC ondersteunt stappen die moeten verzekeren 2. 4. dat Equal in andere EU-programma’s (paragraaf 8) op het terrein van de werkgelegenheid en daarbuiten wordt geïnte- greerd. Het Comité zou voorts ook graag zien dat Equal in het nationale en regionale beleid wordt opgenomen. 2. 5. Het is zaak ervoor te zorgen dat bij de tenuitvoerlegging van Equal rekening wordt gehouden met de bestrijding van discriminatie van welke aard ook en dat de dimensie „gelijke kansen” een horizontaal beleidsonderwerp wordt. Speciale aandacht zou kunnen worden besteed aan de aanpak van discriminatie bij bepaalde onderwerpen, vooral discriminatie in verband met invaliditeit, zoals ook de kloof tussen mannen en vrouwen niet alleen een specifiek maar ook een horizontaal thema is. Kwesties op het terrein van invaliditeit hebben in grote mate baat gehad bij de ondersteuning in het kader van 15. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 75/17 het Horizon-programma. De kans bestaat dat deze kwesties minder aandacht krijgen indien zij enkel en alleen als een horizontale aangelegenheid worden aangemerkt. 2. 6. Het ESC begrijpt dat de voorgestelde thematische terreinen op dit moment slechts als uitgangspunt dienen (paragraaf 9). Het is echter ook van mening dat niet alle terreinen die onder een programma zouden moeten vallen ter sprake worden gebracht. Met name de terreinen die onder het Adapt-programma vallen, zijn in onvoldoende mate vertegen- woordigd. De uiteindelijke thematische terreinen dienen gede- tailleerder te zijn en vergezeld te gaan van een betere uitleg over hetgeen bedoeld wordt, omdat vage definities in vorige programma’ s tot verwarring en inefficiëntie hebben geleid. 2. 7. Een regelmatige herziening van de thematische terrei- nen (paragraaf 11) zou op een zodanige wijze plaats moeten vinden, dat hiermee bij de tenuitvoerlegging van het program- ma rekening kan worden gehouden zonder dat vertraging of verwarring ontstaat. De ontwikkelingspartnerschappen (OP’s) 2. 8. (paragraaf 12) moeten in alle lidstaten uitvoerbaar zijn. Het is van cruciaal belang dat de projecten die in het kader van deze partnerschappen worden uitgevoerd strategisch van aard zijn en in andere programma’s en beleidsplannen zijn opgenomen. Dit veronderstelt niet alleen een subtielere benadering van mogelijke geïnteresseerden en het selectieproces zelf, maar ook gedetailleerde informatie over lokale, regionale en nationale prioriteiten. Het gaat hier om een aanvullende voorwaarde voor technische bijstand op het niveau van de lidstaten. 2. 9. Het Comité heeft kennis genomen van het gemeen- schappelijk optreden van 29 april 1999 waarmee de Raad de wenselijkheid benadrukte asielzoekers die zullen worden gerepatrieerd, te ondersteunen via de overdracht van kennis en vaardigheden, die zij in hun land van herkomst op zinvolle wijze kunnen inzetten (1). De Commissie dient de lidstaten aan te moedigen om op asielzoekers gerichte acties op te nemen in de partnerschappen, die in het kader van het Equal-programma worden opgezet. Het ESC is voorstander van partnerschappen [met 2. 10. Phare-, Tacis- en Meda-landen (paragraaf 17)]. De regels en bepalingen ten aanzien van de betrekkingen tussen Equal-ont- wikkelingspartners en partners buiten de EU dienen te worden herzien en toegelicht, zodat er voor alle betrokken partijen duidelijkheid bestaat over bestaande verwachtingen en moge- lijkheden. Het minimumaantal partners dient te worden terug- gebracht tot één en het is verder van belang dat alle lidstaten hetzelfde beleid hanteren ten aanzien van transnationale voorwaarden. Alle betrokken partijen dienen hiervan op de hoogte te worden gebracht, hetgeen bij de huidige initiatieven niet het geval is. (1) Gemeenschappelijk optreden van 26 april 1999 door de Raad vastgesteld op grond van artikel K. 3 van het Verdrag betreffende de Europese Unie, tot vaststelling van projecten en maatregelen voor de verstrekking van praktische steun bij de opvang en de vrijwillige terugkeer van vluchtelingen, ontheemden en asielzoe- kers, inclusief noodhulp aan personen die gevlucht zijn als gevolg van de recente gebeurtenissen in Kosovo: PB L 114 van 1. 5. 1999, blz. 2, zie artikel 5 (c). 3. Bijzondere opmerkingen en aanbevelingen 3. 1. II. Acties in het kader van de PCI’s uit hoofde van Equal A c t i e m o d e l l e n In het voorgestelde model met zijn drie afzonderlijke 3. 1. 1. fases voor de opzet van ontwikkelingspartnerschappen (para- graaf 21) dienen de verschillende fases probleemloos in elkaar over te gaan zonder dat onnodige bureaucratie of vertraging ontstaat tijdens de overgang van een fase naar een andere. O p z e t v a n o n t w i k k e l i n g s p a r t n e r s c h a p p e n 3. 1. 2. Het is van essentieel belang dat gedurende de beperk- te ontwikkelingsfase (paragraaf 25) o. a. informatie over the- matische prioriteiten en de toestand op de arbeidsmarkt beschikbaar is en dat potentiële gegadigden op de hoogte worden gebracht van de precieze voorwaarden. Koppelingen naar voorafgaande programma’s zijn ook belangrijk en zullen moeten leiden tot een disseminatie van informatie om op die manier de beschikbaarheid ervan te garanderen. Er moet ook aansluiting worden gezocht bij andere programma’s, in het bijzonder Leonardo. Dit betekent echter niet dat (impliciet of expliciet) alleen kandidaten die in een eerder stadium ervaring hebben opgedaan met Adapt en Employment geselecteerd moeten worden. R i c h t l i j n e n v o o r d e s e l e c t i e 3. 1. 3. De richtlijnen die in paragraaf 26 zijn uitgezet zullen moeten worden aangevuld met informatie over met name de doelgroepen, evaluatie, verspreiding en mainstreaming. Zij zijn zo cruciaal voor Equal dat partnerschappen van meet af aan duidelijk moeten aangeven voor deze elementen te zullen instaan. O v e r e e n k o m s t p a r t n e r s c h a p i n z a k e h e t o n t w i k k e l i n g s - 3. 1. 4. De overeenkomst inzake het ontwikkelingspartner- schap zal een uiterst belangrijk document zijn. Uitgebreide ondersteuning dient aan partnerschappen te worden verleend bij het beantwoorden van de vraag wat de overeenkomst dient te omvatten en hoe deze dient te worden gebruikt tijdens de levensduur van het partnerschap. T r a n s n a t i o n a l e s a m e n w e r k i n g 3. 1. 5. Flexibiliteit dient in de verschillende vormen van transnationale partnerschappen te worden aangemoedigd. Sommige partnerschappen zullen volwaardig zijn, terwijl andere één zelfde onderwerp gedurende de looptijd van het project zullen volgen. Aandacht dient te worden besteed aan het gezamenlijk gebruik maken van informatie en wellicht aan gedeelde besluitvorming tussen lidstaten waar transnationale partnerschappen reeds bestaan voordat voorstellen in het kader van dit programma worden gedaan. 3. 1. 6. Alle lidstaten dienen het transnationale karakter van de werkzaamheden op dezelfde wijze aan te pakken, zodat partners niet worden geconfronteerd met tegenstrijdig beleid. Dit laatste heeft voor aanzienlijke problemen gezorgd in de huidige Employment en Adapt programma’s. C 75/18 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 15. 3. 2000 V e r p l i c h t i n g o m d e m e d e f i n a n c i e r i n g a a n t e t o n e n De verplichting om de beschikbare medefinanciering 3. 1. 7. aan te tonen (paragraaf 33) zou opnieuw bekeken moeten worden. De bestaande regels ten aanzien van de herkomst en de verplichte accountantscontrole van de medefinanciering (vooral met betrekking tot het MKB) hebben bijzonder nadelige gevolgen gehad voor de uitvoering van veel projecten en zijn openlijk in tegenspraak met de doelstellingen van de communautaire initiatieven. T o e p a s s i n g v a n E S F - r e g e l g e v i n g 3. 1. 8. Via een vereenvoudiging van procedures en het taalgebruik dient aandacht te worden besteed aan de verminde- ring van de administratieve last die de toepassing van de ESF-regelgeving met zich meebrengt (die hoofdzakelijk op éénjarige projecten is toegespitst) door een verschuiving naar projecten met een langere looptijd. Het moet niet alleen mogelijk worden om een project te verlengen, maar een langere looptijd moet ook vanaf het begin tot de mogelijkheden behoren. Omdat momenteel een verlenging van de looptijd alleen kan worden aangevraagd wanneer het project zich reeds in een vergevorderd stadium bevindt, kan een dergelijke verlenging met aanzienlijke bijkomende administratie verbon- den zijn. Het zou om die reden een voordeel zijn wanneer men projecten met een looptijd van 5-6 jaar zou toestaan, zodat resultaten kunnen worden aangetoond over een langere perio- de. Dit is van groot belang voor de beoordeling van de blijvende voordelen van proefacties. Er moet op zorgvuldige wijze rekening worden gehouden met de gevolgen van een grotere flexibiliteit van de ESF-regelgeving (paragraaf 36) en er moet duidelijkheid worden gegeven aan mogelijke participanten, met name t. a. v. de vraag welke activiteiten voor subsidiëring in aanmerking komen. De in- vloed van het Europees Sociaal Fonds in zijn geheel op de communautaire initiatieven dient nader te worden bekeken, aangezien vele van de bestaande bepalingen niet in overeen- stemming zijn met transnationale proefprojecten en daarmee ingaan tegen de geest van het programma en het mogelijk rendement daarvan. D i s s e m i n a t i e v a n g o e d e b e n a d e r i n g e n e n m a i n s t r e a m i n g v a n a c t i v i t e i t e n 3. 1. 9. De grotere aandacht voor disseminatie (paragraaf 37) en de grotere nadruk op mainstreaming in EU-programma’s en nationale programma’s wordt toegejuicht. Met name dient de samenhang met het nationale beleid te worden aangemoe- digd en met het oog daarop dient er te worden nagedacht over passende operationele en controlestructuren. Steunverlening voor aanvullende disseminatie en mainstreaming (para- graaf 38) is een positieve ontwikkeling, maar de besluitvor- mingsprocedure voor een dergelijke ondersteuning, dient efficiënt te zijn en om die reden te worden gestroomlijnd. T e c h n i s c h e b i j s t a n d 3. 1. 10. Technische bijstand is van vitaal belang voor de effectiviteit en de efficiëntie van het programma (paragraaf 40-42). Wat de technische bijstand op Europees niveau betreft, is het ESC van mening dat een dergelijke bijstand voor 100 % met EU-middelen gefinancierd dient te worden. 3. 2. III. Acties op Europees niveau M e c h a n i s m e n o m e f f e c t e n o p h e t n i v e a u v a n d e U n i e t e b e w e r k s t e l l i g e n 3. 2. 1. Het ESC ondersteunt de voorgestelde acties voor een herziening van de thematische terreinen op het niveau van de Unie en een periodieke beoordeling van de toegevoegde waarde van Equal ten opzichte van het Nationale Actieplan voor de Werkgelegenheid (NAP), maar beschouwt de totstandbrenging van nieuwe discussiefora naast of boven reeds bestaande fora als een overbodige inspanning. Het is voorts belangrijk om meer aandacht te besteden aan de berichtgeving en het publiek voor wie de informatie bestemd is; al te gemakkelijk wordt van het medium uitgegaan in plaats van de boodschap. 3. 2. 2. De rol en de verantwoordelijkheden van het bureau voor technische assistentie (paragraaf 47) moeten duidelijk worden omlijnd en alle betrokken partijen dienen hiervan in een vroeg stadium op de hoogte te worden gebracht. Boven- dien moeten de banden met de technische bijstand op het niveau van de lidstaten duidelijker worden aangegeven. 3. 3. IV. Voorbereiding van het programma V o o r s t e l v o o r e e n P C I - i n h o u d 3. 3. 1. In aanvulling op de in paragraaf 49 genoemde punten dient het PCI ook een uitvoerige heroverweging te omvatten van de verhouding tussen Equal en de tenuitvoerleg- ging van andere EU-programma’s en nationale programma’s. Tevens dienen er maatregelen te worden aangegeven voor een harmonieuze samenwerking tussen de betrokkenen. De lidstaten zouden moeten nadenken over maatregelen om overlappende werkzaamheden en onverenigbare prioriteiten tot een minimum te beperken en een maximale synergie te bereiken wat de uitvoering betreft. V o o r s t e l v o o r e e n f i n a n c i e e l k a d e r v o o r e e n P C I Het financiële kader dat 3. 3. 2. in paragraaf 50 wordt voorgesteld, dient eenvoudiger te zijn dan het kader dat momenteel nog wordt gebruikt, om zodoende tijdrovende en contraproductieve latere wijzigingen in het programma te voorkomen. De maximumsteunpercentages voor de ontwik- 3. 3. 3. kelingspartnerschappen dienen opnieuw te worden bekeken, waarbij aandacht moet worden geschonken aan hogere steun- percentages voor projecten met een hoge experimentele waar- de. Een alternatief zouden variabele percentages zijn die het gedurende de looptijd van een project mogelijk moeten maken om met financiële middelen uit het Europees Sociaal Fonds te beginnen en later over te schakelen op de vereiste medefinan- ciering. Op die manier zou tevens op nauwkeurigere wijze de duurzaamheid van de projectwerkzaamheden, en daarmee het mainstream-vermogen, kunnen worden getoetst. 3. 3. 4. Regelingen voor de controle en evaluatie moeten nog eens onder de loep worden genomen (paragraaf 51). Zij dienen ervoor te zorgen dat de statistische gegevens wat het ESF betreft op zodanige wijze worden aangepast dat zij voortaan ook kwalitatieve gegevens omvatten die rekening houden met innovatie en proefprojecten. Bovendien moeten ontwikkelings- partnerschappen in sterkere mate begeleid worden bij de vraag welk type evaluatie zijzelf moeten uitvoeren, waarbij ook enkele gemeenschappelijke onderwerpen aan de orde zullen komen om vergelijkingen beter mogelijk te maken. 15. 3. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 75/19 3. 3. 5. Voorts dient het controleproces opnieuw bestudeerd te worden, waarbij vanaf het allereerste begin een grotere nadruk gelegd dient te worden op accurate en overtuigende informatie en op het gebruik van gemeenschappelijke syste- men in plaats van de beoordeling per geval die tot op heden gebruikelijk is. T i j d s c h e m a v o o r h e t r e n v a n P C I - v o o r s t e l l e n i n d i e n e n e n g o e d k e u - Het tijdschema voor het indienen en de goedkeuring 3. 3. 6. van de voorstellen (paragraaf 53) dient te worden herzien op basis van het waarschijnlijke verloop van het project en hiermee dient rekening te worden gehouden in het program- ma. Lopende programma’s werken maar al te vaak met fictieve tijdschema’s waarvan alle betrokkenen weten dat zij nooit in praktijk zullen worden gebracht. Dit ondermijnt niet alleen de effectiviteit van een dergelijk programma maar ook de reputatie ervan. T o e z i c h t o p e n e v a l u a t i e p r o g r a m m a ’ s v a n n a t i o n a l e De rol van toezichtcomités dient te worden versterkt 3. 3. 7. (paragraaf 55) door middel van meer structuur om bijdragen van hoge kwaliteit te garanderen en doeltreffende contacten tot stand te brengen met andere belangrijke organen. 3. 3. 8. Zoals hierboven vermeld, dient de evaluatie van het programma (paragraaf 56) opnieuw bekeken en aangepast te worden aan het innovatieve en transnationale karakter ervan, waarbij rekening dient te worden gehouden met resultaten die niet direct van belang zijn voor het programma en met het opdoen van ervaring in plaats van met alleen die resultaten die van direct belang zijn. Het tijdschema voor de evaluatie van het programma 3. 3. 9. op het niveau van de lidstaten en de Unie dient ervoor te zorgen dat informatie beschikbaar is voor toekomstige ontwikkelingen en dat die informatie niet te vroeg en niet te laat komt. Brussel, 26 januari 2000. De voorzitter van het Economisch en Sociaal Comité B. RANGONI MACHIAVELLI Advies van het Economisch en Sociaal Comité over het „Voorstel voor een verordening van het Europees Parlement en de Raad ter verduidelijking van Verordening (EG) nr. 2223/96 van de Raad met betrekking tot de beginselen voor de registratie van belastingen en sociale premies” (2000/C 75/08) De Raad heeft op 14 januari 2000 besloten, overeenkomstig artikel 262 van het EG-Verdrag, het Economisch en Sociaal Comité te raadplegen over het voornoemde voorstel. Het Comité heeft vervolgens besloten de heer V. Cal tot algemeen rapporteur te benoemen. Het Economisch en Sociaal Comité heeft tijdens zijn 369e zitting van 26 en 27 januari 2000 (vergadering van 26 januari) het volgende advies uitgebracht, dat met 79 stemmen vo´ o´ r, bij 3 onthoudingen werd goedgekeurd. 1. Inleiding 1. 1. In het Europees systeem van rekeningen (ESR) wordt de financieringsbehoefte van de nationale overheden gelijkgesteld aan het overheidstekort. Deze definitie is van belang met het oog op het Protocol betreffende buitensporige tekorten, dat de werking van het Stabiliteits- en groeipact bepaalt. Voor het goed functioneren van het Protocol moeten de overheidstekor- ten van de respectieve lidstaten namelijk snel kunnen worden berekend en dienen de desbetreffende cijfers transparant en vergelijkbaar te zijn. 1. 2. Sommige lidstaten geven (aan de hand van kohiers en aangiften) de werkelijk verschuldigde belastingen en sociale premies op, terwijl andere de werkelijk geïnde bedragen opgeven. De tweede groep gegevens komt vaak te laat en de eerste groep bevat bedragen die nooit geïnd zullen worden omdat de desbetreffende belastingen/premies wegens insol- vabiliteit, faillissement, enz. toch nooit zullen worden betaald. De Commissie stelt bijgevolg voor, „bij de registratie 1. 3. van belastingen en sociale premies in het systeem bedragen die niet kunnen worden geïnd buiten beschouwing te laten, zodat


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0163/00 von Ilda Figueiredo (GUE/NGL) an die Kommission. Besuch von Kommissionsmitglied Franz Fischler am 17. Januar in Marokko.

eurovoc_concepts:
FIFG
Morocco
Portugal
Spain
common fisheries policy
cooperation agreement (EU)
economic consequence
fishing agreement
fishing fleet

text: 24. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 303 E/153 Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (9. Februar 2000) Eines der Hauptziele der Richtlinie 92/43/EWG des Rates vom 21. Mai 1992 zur Erhaltung der nat(cid:252)rlichen Lebensr(cid:228)ume sowie der wildlebenden Tiere und Pflanzen (1) ist die Errichtung eines Netzes aus Natur- schutzgebieten von gemeinschaftlicher Bedeutung mit der Bezeichnung (cid:132)Natura 2000(cid:147). Dazu k(cid:246)nnen auch Meeresgebiete geh(cid:246)ren. Die Habitat-Richtlinie stellt einen Beitrag zu dem allgemeinen Anliegen einer dauerhaften und umweltgerechten Entwicklung dar. Sie soll auf die Erhaltung der Artenvielfalt hinwirken und gleichzeitig wissenschaftliche, wirtschaftliche, soziale, kulturelle und regionale Anforderungen ber(cid:252)ck- sichtigen. Somit hat das Netz (cid:132)Natura 2000(cid:147) nicht zum Ziel, Naturreservate zu schaffen, die f(cid:252)r jede menschliche T(cid:228)tigkeit systematisch gesperrt w(cid:228)ren. Der Erhaltung der Artenvielfalt in den ausgewiesenen Gebieten kann sogar erfordern, da(cid:223) menschliche T(cid:228)tigkeiten bewahrt und gef(cid:246)rdert werden. Diese m(cid:252)ssen jedoch mit den Schutzzielen der ausgewiesenen Gebiete vereinbar bleiben. Es liegt in der Zust(cid:228)ndigkeit der Mitgliedstaaten, z. B. in Gebietsverwaltungspl(cid:228)nen zu bestimmen, welche T(cid:228)tigkeiten vereinbar sind. Alle von der Gemeinschaft finanzierten T(cid:228)tigkeiten im Fremdenverkehr und in der Fischerei m(cid:252)ssen selbstverst(cid:228)ndlich den Vorschriften der Richtlinie gen(cid:252)gen. (1) ABl. L 206 vom 22. 7. 1992. (2000/C 303 E/167) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0163/00 von Ilda Figueiredo (GUE/NGL) an die Kommission (26. Januar 2000) Betrifft: Besuch von Kommissionsmitglied Franz Fischler am 17. Januar in Marokko Am 30. November 1999 ist das Fischereiabkommen mit dem K(cid:246)nigreich Marokko abgelaufen, was die Stillegung der dort t(cid:228)tigen Fangflotte mit den damit zusammenh(cid:228)ngenden sozialen und wirtschaftlichen Folgen nach sich zieht. 30 Fahrzeuge dieser Fangflotte sind portugiesisch, besch(cid:228)ftigen etwa 700 Fischer und schaffen (cid:252)ber 3 000 indirekte Arbeitspl(cid:228)tze, vor allem in den beiden vom Fischereisektor abh(cid:228)ngigen Gemeinden Sesimbra und Olhªo/Fuzela. Diese Flotte ist spezialisiert auf die Fangt(cid:228)tigkeit in marokkani- schen Fischgr(cid:252)nden und ihre Umstellung w(cid:228)re recht problematisch. Nach einer Pressemitteilung der Agence Europe vom 18. Januar 2000 wurde bei einem Treffen zwischen Kommissionsmitglied Franz Fischler und dem marokkanischen Staatssekret(cid:228)r Taieb Fassifihiri bekannt, da(cid:223) das Abkommen nicht erneuert wird. Die Europ(cid:228)ische Union nehme Kenntnis von der Tatsache, da(cid:223) die Zusammenarbeit auf der Grundlage der Fangt(cid:228)tigkeit beendet ist, und wolle nun andere Kooperationsm(cid:246)g- lichkeiten pr(cid:252)fen, so Agence Europe. Kann die Kommission dar(cid:252)ber Auskunft geben, wie glaubw(cid:252)rdig diese Pressemitteilung ist? Schlie(cid:223)t 1. die Kommission eine Erneuerung des Fischereiabkommens bereits aus? 2. Welche Ma(cid:223)nahmen hat die Kommission bisher angesichts der Stillegung der Flotte aufgrund des Ablaufs des Abkommens eingeleitet? Antwort von Herrn Fischler im Namen der Kommission (17. Februar 2000) Die Kommission best(cid:228)tigt, da(cid:223) sie mit der marokkanischen Regierung in Verbindung steht, um alle denkbaren Formen einer eventuellen neuen, f(cid:252)r beide Seiten vorteilhaften Partnerschaft mit Marokko im Bereich der Fischerei zu sondieren. Die Kommission vertritt hierbei denselben Standpunkt wie bereits in den vergangenen Monaten. Dieser Standpunkt basiert insbesondere auf dem Verhandlungsauftrag, den der Rat der Kommission am 15. Okto- ber 1999 erteilt hat. C 303 E/154 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 24. 10. 2000 Die Kommission hat bereits Ma(cid:223)nahmen zur finanziellen Unterst(cid:252)tzung von Reedern und Schiffsbesat- zungen gebilligt, die von der Nichtverl(cid:228)ngerung des Fischereiabkommens mit Marokko betroffen sind. Die Finanzierung dieser Ma(cid:223)nahmen erfolgt seit dem 1. Januar 2000 nach den Bestimmungen der neuen FIAF- Verordnung aus Mitteln der Programme des Finanzinstruments f(cid:252)r die Ausrichtung der Fischerei (FIAF) 2000-2006 von Spanien und Portugal. (2000/C 303 E/168) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0164/00 von Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE), Fernando PØrez Royo (PSE) und Luis Berenguer Fuster (PSE) an die Kommission Betrifft: Kosten des (cid:220)bergangs zum Wettbewerb in Spanien (31. Januar 2000) K(cid:246)nnte die Kommission (cid:129) unbeschadet der Bewertung des spanischen Stromsektors durch einen von der Kommission bestellten unabh(cid:228)ngigen Experten (cid:129) erl(cid:228)utern, welche Kosten, die nicht beim (cid:132)(cid:220)bergang zum Wettbewerb(cid:147) amortisiert wurden, sich ihrer Meinung unmittelbar aus dem in der Vergangenheit von Spanien verabschiedeten Regelungsrahmen ableiten lassen? Hat die Kommission gepr(cid:252)ft, ob diese Kosten in der Vergangenheit nicht de facto kompensiert worden sind? Erscheint es der Kommission nicht inakzepta- bel, da(cid:223) die (f(cid:246)rderf(cid:228)higen und nicht f(cid:246)rderf(cid:228)higen) Verbraucher im Rahmen der Liberalisierung Kosten tragen m(cid:252)ssen, die nichts zu tun haben mit dem, was die Kommission als zuschu(cid:223)f(cid:228)hige Kosten des (cid:220)bergangs zum Wettbewerb definiert? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (28. Februar 2000) Die Kommission hat die Pr(cid:252)fung der gestrandeten Kosten in Spanien noch nicht abgeschlossen und kann daher die erste Frage der Frau Abgeordneten und der Herren Abgeordneten nicht sofort beantworten. Nat(cid:252)rlich k(cid:246)nnen in keinem Fall die bereits fr(cid:252)her ausgeglichenen Kosten als gestrandete Kosten betrachtet werden. Die Stromverbraucher haben nur die Kosten zu tragen, die von der Kommission als gestrandete Kosten angesehen werden. (2000/C 303 E/169) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0169/00 von Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) an die Kommission (31. Januar 2000) Betrifft: Akkordarbeit Der deutsche Volkswagen-Konzern hat die Akkordarbeit in der europ(cid:228)ischen Motorindustrie wiederein- gef(cid:252)hrt. Der Plan (cid:132)Benchmarking Production 5 000 x 5 000(cid:147) steht f(cid:252)r eine komplett neues Organisations- konzept in diesem Industriezweig, demzufolge die Arbeitszeit zum Nachteil des Arbeitnehmers zur wichtigste Variable wird. Wie steht die Kommission zu dieser neuen Arbeitsformel, die ein Fixgehalt bei variabler Arbeitszeit beinhaltet? Ist die Kommission der Ansicht, da(cid:223) dies als eine L(cid:246)sung zur Bek(cid:228)mpfung der Arbeitslosigkeit und zur Schaffung neuer Arbeitspl(cid:228)tze auf europ(cid:228)ischer Ebene angesehen werden kann? Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (3. M(cid:228)rz 2000) Die Kommission ist der Ansicht, da(cid:223) neue Formen der Arbeitsorganisation dann am erfolgreichsten sein d(cid:252)rften, wenn sie im Einvernehmen zwischen den Sozialpartnern eingef(cid:252)hrt werden. Wichtig ist auch, f(cid:252)r eine entsprechende Ausgewogenheit von Flexibilit(cid:228)t und Sicherheit zu sorgen. Innovative Formen der Arbeitsorganisation k(cid:246)nnen zu einer Zunahme der Besch(cid:228)ftigung f(cid:252)hren, doch h(cid:228)ngt dies stark von den jeweiligen Gegebenheiten ab


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0161/00 υποβολή: Ole Andreasen (ELDR) προς την Επιτροπή. Πολιτική της πληροφορίας.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU financing arrangements
France
aid to disaster victims
emergency aid
flood
third country

text: 3. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 280 E/189 H Epitroph· e·labe gnv·sh toy a·ruroy sto opoi·o anafe·retai to ajio·timo me·low. Vsto·so, epiuymei· na toni·sei o·ti oi epikri·seiw poy diatypv·nontai se ayto· aforoy·n e·na prokatarktiko· sxe·dio, to opoi·o den egkri·uhke apo· thn Epitroph·. To ajio·timo me·low mporei· na diapistv·sei o·ti to kei·meno thw pro·tashw kanonismoy· gia thn pro·sbash sta e·ggrafa toy Koinoboyli·oy, toy Symboyli·oy kai thw Epitroph·w apanta· plh·rvw stiw anhsyxi·ew toy. Pra·gmati, h pro·tash ayth· beltiv·nei kai epektei·nei toyw kano·new poy isxy·oyn sta uesmika· o·rgana, idi·vw symperilamba·nontaw se ayth·n kai ta eiserxo·mena e·ggrafa poy bri·skontai sthn katoxh· tvn orga·nvn. Eja·lloy, o epanakauorismo·w toy pedi·oy efarmogh·w den empodi·zei se kami·a peri·ptvsh toyw poli·tew kai tiw organv·seiw na symmete·xoyn sth diadikasi·a lh·chw apofa·sevn kai stiw ergasi·ew tvn orga·nvn, symmetoxh· poy apotelei· pra·gmati aparai·thth proy¤ po·uesh gia th dhmokratikh· lh·ch apofa·sevn. (1) COM(00)30 teliko·. (2000/C 280 E/219) GRAPTH ERVTHSH P-0159/00 ypobolh·: Carl Lang (TDI) prow thn Epitroph· (26 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Plhmmy·rew sth no·tia Galli·a Se apa·nthsh se erv·thsh toy synade·lfoy moy Jean-Claude Martinez (E-2395/99) (1), h Epitroph· apa·nthse o·ti den ypa·rxoyn ple·on me·tra e·ktakthw boh·ueiaw thw Koino·thtaw prow ta kra·th me·lh thw gia thn antimetv·pish fysikv·n katastrofv·n, alla· o·ti ei·xe thn pro·uesh na diaue·sei stiw plhgei·sew perioxe·w pistv·seiw toy ETPA h· toy EGTPE ypo· orisme·new proy¤ poue·seiw. Pv·w proti·uetai h Epitroph· na ue·sei se efarmogh· taxe·vw aytoy·w toyw mhxanismoy·w, oi opoi·oi ei·nai 1. paroimiv·deiw gia th brady·thta kai ton grafeiokratiko· xarakth·ra toyw; Pv·w dikaiologei· h Epitroph· to gegono·w o·ti mia plhgei·sa zv·nh den mporei· na epvfelhuei· apo· paro·moiew 2. enisxy·seiw me to epixei·rhma o·ti den bri·sketai ple·on se epile·jimh zv·nh tvn diarurvtikv·n tamei·vn kata· ton programmatismo· 2000-2006; Skopey·ei mh·pvw h Epitroph· na epanoruv·sei thn kata·fvrh· adiki·a, poy syni·statai sto na xorhgei· e·ktakth 3. boh·ueia se tri·tew xv·rew env· tayto·xrona thn arnei·tai sta me·lh thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw, gia para·deigma apokauistv·ntaw to en lo·gv kondy·lio pistv·sevn me·sv dioruvtikoy· proy¤ pologismoy· gia to e·tow 2000; (1) EE C 225 E thw 8. 8. 2000, sel. 124. Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (23 Febroyari·oy 2000) Parakalei·tai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy na anatre·jei sto enhmervtiko· shmei·vma poy eje·dvse h Epitroph· stiw 12 Ianoyari·oy 2000 (1), kauv·w kai sthn pare·mbash thw teleytai·aw kata· th syzh·thsh thw syno·doy olomelei·aw toy Ianoyari·oy 2000, stoyw ko·lpoyw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy (2). (1) (2) SEC(00)40. Syzhth·seiw toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy (Ianoya·riow 2000). (2000/C 280 E/220) GRAPTH ERVTHSH P-0161/00 ypobolh·: Ole Andreasen (ELDR) prow thn Epitroph· (26 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Politikh· thw plhrofori·aw Kata· to Eyrvpai¤ko· Symboy·lio toy Elsi·nki, stiw 10 kai 11 Dekembri·oy 1999, apofasi·sthke na klhuei· h Epitroph· na ejeta·sei to geniko· ue·ma thw politikh·w thw (cid:201)nvshw ston tome·a thw plhrofo·rhshw. C 280 E/190 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 Me poio tro·po skopey·ei h Epitroph· na meleth·sei to ue·ma ayto·; Proti·uetai na anaue·sei th mele·th ayth· se ejvteriko· fore·a; Ea·n o·xi, poia yphresi·a h· Genikh· Diey·uynsh ua ei·nai ypey·uynh gia th mele·th; Proti·uetai h Epitroph· na zhth·sei th symmetoxh· toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai ea·n nai, me poio tro·po kai poia o·rgana h· epitrope·w ua plhsia·sei; Me poio tro·po ua syntoni·sei h Epitroph· th mele·th ayth· kai tiw systa·seiw thw me to e·rgo poy epitelei· o Epi·tropow Kinnock sxetika· me strathgikh· anakoi·nvsh peri· metarryumi·sevn; Poio ei·nai to xronodia·gramma gia th mele·th ayth·; Apa·nthsh thw k. Reding ek me·royw thw Epitroph·w (23 Febroyari·oy 2000) H Epitroph· e·xei la·bei ypo·ch thw ta sympera·smata toy Eyrvpai¤koy· Symboyli·oy poy synh·lue sto Elsi·nki stiw 10-11 Dekembri·oy 1999, o·son afora· thn politikh· thw plhrofori·aw, kai e·xei arxi·sei na proetoima·zei mia anakoi·nvsh me ti·tlo «Dia·logow me toyw poli·tew». H ne·a strathgikh· ua basi·zetai sthn ana·ptyjh etairikv·n sxe·sevn me ta kra·th me·lh kai thn koinvni·a tvn politv·n kai ua ajiopoiei· pro·sfora apokentrvme·na di·ktya sta kra·th me·lh. To Koinoboy·lio ua symperilhfuei· plh·rvw se ayth·n th diadikasi·a. H ne·a strathgikh· poy ua protei·nei h anakoi·nvsh ua anaptyxuei· sta plai·sia thw eyry·terhw anadia·rurvshw thw Epitroph·w kai ua ypoblhuei· sto prosexe·w me·llon. (2000/C 280 E/221) GRAPTH ERVTHSH P-0162/00 ypobolh·: Françoise Grossetête (PPE-DE) prow thn Epitroph· (26 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Koino· sy·sthma FPA (cid:129) (cid:201)kptvsh toy FPA Ta a·rura 17 e·vw 19 thw odhgi·aw 77/388/EOK (1) apoteloy·n sobarh· phgh· diafvniv·n kai ermhneytikv·n dyskoliv·n gia toyw oikonomikoy·w forei·w. Symmeri·zetai h Epitroph· tiw ermhnei·ew poy e·xoyn protauei· gia ta ako·loyua shmei·a; (cid:129) to a·ruro 17 thw odhgi·aw 77/388/EOK den epitre·pei se kamia· peri·ptvsh thn e·kptvsh toy FPA poy e·xei epiblhuei· se dapa·new oi opoi·ew e·xoyn analhfuei· gia thn apo·kthsh meridi·vn a·llhw epixei·rhshw• (cid:129) o·tan o ypokei·menow ston FPA askei· tayto·xrona drasthrio·thtew poy apalla·ssontai apo· ton FPA kai drasthrio·thtew stiw opoi·ew epiba·lletai FPA, apo· th domh· thw odhgi·aw 77/388/EOK proky·ptei o·ti gia ton kauorismo· toy posostoy· toy FPA to opoi·o ekpi·ptetai ua pre·pei na protima·tai h me·uodow thw pragmatikh·w dia·ueshw e·nanti ayth·w thw genikh·w kat(cid:146) analogi·an e·kptvshw• (cid:129) stiw periptv·seiw kata· tiw opoi·ew, sy·mfvna me to a·ruro 17(6) thw odhgi·aw 77/388/EOK h e·kptvsh toy FPA epi· thw agora·w aytokinh·tvn periori·zetai, ako·mh kai o·tan to aytoki·nhto xrhsimopoiei·tai apokleistika· se forologh·simh oikonomikh· drasthrio·thta, h para·dosh h· enoiki·ash me epibolh· FPA apo· ton ypokei·meno ston fo·ro pre·pei na lamba·nei ypo·ch ton mh ekpesue·nta FPA kata· to prohgoy·meno sta·dio• (cid:129) h odhgi·a 77/388/EOK proe·blece koino· kauestv·w gia tiw parado·seiw agauv·n h· thn paroxh· yphresiv·n, alla· ta kra·th me·lh mporoy·n na parekkli·noyn apo· to koino· ayto· sy·sthma kat(cid:146) efarmogh·n toy a·ruroy 17(5) thw i·diaw odhgi·aw• (cid:129) h e·kptvsh toy FPA poy proble·petai apo· to a·ruro 17 thw odhgi·aw 77/388/EOK mporei· na ypo·keitai se pra·jh thw forologikh·w arxh·w metagene·sterh thw ge·neshw toy prow e·kptvsin dikaiv·matow, h opoi·a ua kauori·zei to y·cow toy ofeilo·menoy FPA kai ua epitre·pei thn epistrofh· toy• (cid:129) o·pote mikre·mporow apofasi·zei na dieyueth·sei ton ame·svw synexo·meno me to kata·sthma· toy dhmo·sio xv·ro me thn topoue·thsh pa·gkoy kai anue·vn gia thn prose·lkysh pelatv·n, o FPA poy epibary·nei tiw dapa·new dieyue·thshw toy dhmo·sioy xv·roy ekpi·ptetai, e·stv kai an apo· tiw ergasi·ew ayte·w den epvfeloy·ntai apokleistika· oi pela·tew toy•


title: PREGUNTA ESCRITA E-0093/00 de Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) a la Comisión. Inversiones en Galicia en ferrocarriles en el período de 2000 a 2006.

text: 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/81 (2000/C 330 E/087) PREGUNTA ESCRITA E-0088/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (26 de enero de 2000) Asunto: Incorporaci(cid:243)n de Galicia a las redes transeuropeas de alta velocidad ferroviaria en el per(cid:237)odo 2000-2006 ¿Ha presentado el Estado Espaæol a la Comisi(cid:243)n una propuesta de incorporar a Galicia a las redes transeuropeas de alta velocidad ferroviaria en el contexto de la reforma prevista para este aæo 2000 y anunciada para el corriente mes de enero por la Comisaria responsable de las relaciones con el Parlamento Europeo, Transportes y Energ(cid:237)a? (2000/C 330 E/088) PREGUNTA ESCRITA E-0092/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (26 de enero de 2000) Asunto: Ferrocarril de alta velocidad entre el Norte de Portugal y Galicia En los medios de comunicaci(cid:243)n de Galicia aparece reiteradamente la noticia de que se estÆ analizando la construcci(cid:243)n de un ferrocarril de alta velocidad, a partir de una decisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n de Coordinaci(cid:243)n de la Regi(cid:243)n Norte de Portugal y del Gobierno de Galicia, y que el presupuesto del estudio estÆ financiado al 50 % por la Uni(cid:243)n Europea. Segœn se asegura en la respuesta del Gobierno del Estado espaæol al portavoz del BNG en el Congreso de los Diputados, no parece, por otra parte, que las previsiones contempladas vayan mÆs allÆ del acondicionamiento de l(cid:237)neas que s(cid:243)lo puedan alcanzar 160 Km. /h; una consideraci(cid:243)n que estar(cid:237)a de acuerdo con otras noticias procedentes de portavoces del Gobierno portuguØs, que afirman que dicho Gobierno relegar(cid:237)a la l(cid:237)nea de alta velocidad Coruæa-Setœbal y s(cid:243)lo contemplar(cid:237)a la l(cid:237)nea Oporto-Lisboa, enlazada con Madrid. ¿Puede confirmar la Comisi(cid:243)n estas cuestiones y explicar, en caso de ser verdad, por quØ raz(cid:243)n se limita la velocidad entre Galicia y Portugal a tan escasa magnitud y quØ plazos se contemplan para la finalizaci(cid:243)n de las obras y la entrada en funcionamiento de un ferrocarril tan necesario para el desarrollo de ambos territorios fronterizos? (2000/C 330 E/089) PREGUNTA ESCRITA E-0093/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (26 de enero de 2000) Asunto: Inversiones en Galicia en ferrocarriles en el per(cid:237)odo de 2000 a 2006 El ministro del Gobierno espaæol Mariano Rajoy y el consejero de Econom(cid:237)a del Gobierno gallego, XosØ Ant(cid:243)n Orza, han manifestado pœblicamente que el Estado espaæol invertirÆ en el ferrocarril gallego 150 000 millones de pesetas (901,5 M€) en el per(cid:237)odo comprendido entre el aæo 2000 y el 2006. ¿Puede confirmar la Comisi(cid:243)n dichas cifras y afirmar que gracias a ellas estarÆ garantizado el enlace de Galicia con las redes transeuropeas de alta velocidad de los ferrocarriles, incluida la modernizaci(cid:243)n en el mismo sentido de las redes interiores? Respuesta comœn a las preguntas escritas E-0088/00, E-0092/00 y E-0093/00 dada por la Sra. de Palacio en nombre de la Comisi(cid:243)n (13 de marzo de 2000) En la fase actual de reflexi(cid:243)n en el contexto de la preparaci(cid:243)n de la reforma de las orientaciones comunitarias sobre la red transeuropea de transporte, Decisi(cid:243)n no 1692/96/CE del Parlamento y el Consejo de 23 de julio de 1996 (1), la Comisi(cid:243)n no tiene conocimiento de nuevos proyectos de alta velocidad en Espaæa. Los importes mencionados por Su Seæor(cid:237)a se refieren principalmente a la ordenaci(cid:243)n de las l(cid:237)neas C 330 E/82 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 ferroviarias convencionales hacia Galicia para alcanzar velocidades de aproximadamente 200 km/h de Madrid a Monforte de Lemos, as(cid:237) como a la ordenaci(cid:243)n de las l(cid:237)neas convencionales hacia Orense y Santiago, y hacia La Coruæa, Vigo y Oporto (Portugal). Por lo que se refiere al estudio de desarrollo del pasillo atlÆntico Vigo-Oporto mencionado por Su Seæor(cid:237)a, la Comisi(cid:243)n confirma la cofinanciaci(cid:243)n en 1999 hasta un mÆximo de 50 % del coste total del estudio, cuyo objetivo esencial se articula en torno a los dos Æmbitos siguientes: lanzar acciones de infraestructuras de transporte en la zona de estudio (Galicia y norte de Portugal) analizando las posibilidades concretas de financiaci(cid:243)n mixta pœblica-privada; y contribuir a la integraci(cid:243)n progresiva de las redes de infraestructuras de transporte terrestre, mar(cid:237)timo y aØreo, garantizando la movilidad sostenible de personas y bienes. Los resultados del estudio se esperan para 2001. (1) DO L 228 de 9. 9. 1996. (2000/C 330 E/090) PREGUNTA ESCRITA E-0091/00 de Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (26 de enero de 2000) Asunto: Excedentes de producci(cid:243)n lechera y cuotas aplicadas por pa(cid:237)ses ¿Considera la Comisi(cid:243)n que es conforme con la raz(cid:243)n y las necesidades de un desarrollo equilibrado de la Uni(cid:243)n Europea, en especial ante la creciente apertura de los mercados europeos a las econom(cid:237)as exteriores, la persistencia de la discriminaci(cid:243)n que existe en la distribuci(cid:243)n por pa(cid:237)ses de las cuotas lecheras, una distribuci(cid:243)n que ni siquiera tiene relaci(cid:243)n con el consumo propio, como lo demuestra el hecho de que pa(cid:237)ses como los Pa(cid:237)ses Bajos, Irlanda o Dinamarca hayan exportado en aæos pasados excedentes de 6 746, 4 301 y 2 507 toneladas anuales, mientras que el Estado espaæol ten(cid:237)a un dØficit de 1 004 toneladas anuales, que perfectamente podr(cid:237)an producirse en el interior, especialmente en las comunidades con esa vocaci(cid:243)n y capacidad, ademÆs en regiones del Objetivo 1, como es el caso de Galicia? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (23 de febrero de 2000) En el sector lÆcteo, el reparto de las cuotas de producci(cid:243)n se realiz(cid:243), no en funci(cid:243)n del consumo por zonas geogrÆficas, sino de la producci(cid:243)n de cada uno de los productores durante un per(cid:237)odo de referencia. Se consider(cid:243) que Østa era la œnica manera eficaz de proceder, ya que, de haberse limitado las cuotas de producci(cid:243)n en cada uno de los Estados miembros a su consumo interno hipotØtico, los productores afectados se habr(cid:237)an visto seriamente perjudicados, no habr(cid:237)a sido posible repartir las cuotas de forma equitativa y una parte sustancial de la agricultura europea habr(cid:237)a sido desmantelada. Lo que es mÆs, no habr(cid:237)a podido garantizarse el abastecimiento global de la Comunidad. Asimismo, el hecho de que las cuotas se fijen y gestionen en los Estados miembros responde a la voluntad de lograr una mayor eficacia. La asunci(cid:243)n de la gesti(cid:243)n por la Comunidad requerir(cid:237)a una dotaci(cid:243)n importante de personal comunitario y ocasionar(cid:237)a numerosos inconvenientes derivados de la acumulaci(cid:243)n de los retrasos y los errores de los distintos Estados miembros, que terminar(cid:237)an por paralizar el sistema. la libre circulaci(cid:243)n de mercanc(cid:237)as permite paliar fÆcilmente los posibles desequilibrios Por otra parte, regionales entre la producci(cid:243)n y el consumo y responde al principio del mercado œnico, que garantiza la asignaci(cid:243)n mÆs id(cid:243)nea de los factores de producci(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n observa que, en 1999, 1 150 toneladas de leche desnatada en polvo se hallan almacenadas en rØgimen de intervenci(cid:243)n y 12 631 toneladas de mantequilla han sido compradas en intervenci(cid:243)n en Espaæa. As(cid:237) pues, el mercado espaæol parece excedentario en lo que respecta a estos productos, incluso antes de que entre en vigor el aumento de la cuota espaæola aprobado en el marco de la Agenda 2000. En comparaci(cid:243)n, y durante el mismo per(cid:237)odo, en Dinamarca, pa(cid:237)s que cita Su Seæor(cid:237)a, no hay existencias pœblicas y las compras de productos lÆcteos en intervenci(cid:243)n han sido nulas


title: Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om "Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna om fastställande av riktlinjer för program inom ramen för gemenskapsinitiativet Equal för vilka medlemsstaterna uppmanas lämna in förslag till stöd"

text: C 75/16 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 3. 2000 Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Meddelande från kommissionen till medlemsstaterna om fastställande av riktlinjer för program inom ramen för gemenskapsinitiativet Equal för vilka medlemsstaterna uppmanas lämna in förslag till stöd” (2000/C 75/07) Den 19 oktober 1999 beslutade kommissionen att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda meddelande. Sektionen för sysselsättning, sociala frågor och medborgarna, som ansvarat för det förberedande arbetet, antog sitt yttrande enhälligt den 11 januari 2000. Föredragande var Sukhdev Sharma. Vid sin 369:e plenarsession den 26–27 januari 2000 (sammanträdet den 26 januari 2000) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 122 röster för, inga emot och 5 nedlagda röster. 1. Förslagets rättsliga grund, innehåll och tillämpnings- område 1. 1. Den rättsliga grunden för fastställande av riktlinjer för gemenskapsinitiativprogram kan föras tillbaka på Amsterdam- fördraget, som innehåller en ny avdelning om sysselsättning i vilken föreskrivs att sysselsättningsstrategin skall samordnas mellan medlemsstaterna. Riktlinjerna för sysselsättning, som bygger på fyra pelare (anställbarhet, företagaranda, anpass- ningsförmåga och jämställdhet) och som medlemsstaterna skall omsätta i nationella handlingsplaner för sysselsättning, bildar ramen för gemenskapens finansiella stöd. Detta gemen- skapsinitiativ, Equal, syftar till att främja nya sätt att bekämpa alla former av diskriminering på arbetsmarknaden. Detta nya synsätt är en direkt följd av Amsterdamfördragets artikel 13 som utgör den första rättsliga grunden för bekämpning av diskriminering på grund av kön, ras eller etniskt ursprung, religion eller övertygelse, ålder eller sexuell läggning, och artikel 137 om bekämpning av social utslagning. Dessutom skall Equal ta vederbörlig hänsyn till asylsökandes integrering i samhället och yrkeslivet. 1. 2. Målet för den europeiska sysselsättningsstrategin är att åstadkomma en kraftig och bestående höjning av sysselsätt- ningsnivån i Europa. För att uppnå detta mål är det viktigt att utveckla kvalifikationerna och anställbarheten hos dem som nu är utestängda från arbetsmarknaden. Men även behoven för dem som redan har anställning, särskilt i utsatta eller sårbara sektorer, måste tillgodoses så att också deras yrkeskvali- I meddelandet betonar fikationer förnyas och uppdateras. kommissionen att företagarandan måste uppmuntras och att möjligheterna för kvinnor och män att delta på arbetsmark- naden på lika villkor måste säkerställas. Det finns därför ett klart behov av åtgärder för att bekämpa ojämlikheter, diskriminering och utestängning både med avseende på arbets- lösa och personer som har ett arbete. 2. Allmänna kommentarer 2. 1. i den ESK välkomnar åtagandet att integrera Equal övergripande europeiska sysselsättningsstrategin och delar uppfattningen att nyskapande transnationella åtgärder kan innebära stora fördelar. 2. 2. ESK ställer sig positiv till att kommissionen fäster stor vikt vid de lokala och regionala myndigheternas medverkan och ännu större vikt vid företagens roll i programmet (punkt 6). A¨ ven om näringslivet deltagit redan i tidigare gemenskapsinitiativ behöver de uppmuntran i form av infor- mations- och upplysningskampanjer för att betona det mervär- de och de fördelar som företagens medverkan ger. Företagen avskräcks ofta från att delta eftersom de måste sätta av så mycket tid på grund av den tungrodda byråkratin i samband med sådana initiativ. Betydelsen av icke-statliga organisationers och arbetsmarknadsparternas deltagande i programmet och i andra projekt bör dock inte underskattas. Potentialen att nå ut till många aktörer är stor, och trots att myndigheter kommer att spela en betydande roll kommer även de andra sektorerna att kunna bidra i stor utsträckning, vilket inte bör underskattas. 2. 3. Att verksamheten i större utsträckning skall inriktas på strategiska projekt (punkt 6) som klart och tydligt fastställs i såväl det politiska ramverket som i ett lokalt och regionalt sammanhang välkomnas. Det bör dock även i fortsättningen finnas möjlighet till stöd för småskaliga och mer riktade projekt, och insatser bör göras för att involvera företag av alla storlekar, inklusive små och medelstora företag som utgör drivkraften för lokal utveckling. Den information som fås genom mindre projekt kan vara mycket värdefull. Med större projekt finns det risk att man kör fast på grund av omfattande organisationsarbete. ESK stöder åtgärder för att säkerställa att Equal införli- 2. 4. vas i andra EU-program (punkt 8) både inom och utanför sysselsättningsområdet, och önskar att denna princip utvidgas så att Equal-programmet även införlivas i nationell och regional politik. 2. 5. Man bör säkerställa att frågor om jämställdhet mellan kvinnor och män (punkt 9) beaktas vid genomförandet av Equal, och att andra jämställdhetsfrågor (etniskt ursprung, ålder, funktionshinder osv. ) betraktas som övergripande pro- blem. Man skulle kunna beakta vissa tematiska områden som är inriktade på specifika diskrimineringsfrågor (på samma sätt som jämställdhet mellan kvinnor och män bör betraktas som både ett specifikt och ett mer övergripande tema), i synnerhet i relation till handikappfrågor. Vad beträffar handikappfrågor 15. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/17 har man kunnat dra stor fördel av Horizon-programmet. Dessa frågor kan komma att marginaliseras om de enbart betraktas som frågor av övergripande karaktär. 3. Särskilda kommentarer och rekommendationer 2. 6. ESK är medveten om att de tematiska områden som föreslagits för närvarande enbart är vägledande (punkt 9). De teman som har föreslagits täcker dock inte alla de områden som bör omfattas och representerar i synnerhet inte i tillräcklig utsträckning de områden som för närvarande ingår i Adapt. De tematiska områden som slutligen fastställs bör vara utför- ligare och beskrivas på ett tydligare sätt; oklara definitioner i tidigare program har orsakat förvirring och ineffektivitet. Den regelbundna översynen av teman (punkt 11) bör 2. 7. utformas så att den lätt kan integreras i genomförandet av programmet utan att orsaka förseningar eller förvirring. 2. 8. Utvecklingspartnerskapen (punkt 12) bör kunna ge- nomföras i alla medlemsstater. Det är av avgörande betydelse att planerna är strategiska och samordnade med andra program och riktlinjer, vilket förutsätter ett mer sofistikerat tillväga- gångssätt med hänsyn till den information som potentiella anbudsgivare erhåller och själva urvalsprocessen. Det kommer även att ställa krav på utförliga uppgifter om lokala, regionala och nationella prioriteringar, vilket kommer att utgöra ytterli- gare ett krav för tekniskt bistånd på nationell nivå. 2. 9. Kommittén har noterat den gemensamma åtgärd som vidtogs den 29 april 1999 då rådet förklarade att asylsökande som skall återvända till hemlandet bör ges utbildning så att de ges färdigheter som är av värde i ursprungslandet (1). Kommissionen bör uppmuntra medlemsstaterna att inkludera åtgärder för asylsökande i programplaneringsdokumenten för Equal-initiativet. ESK stöder partnerskap med länder som har rätt till 2. 10. stöd inom ramen för Phare, Tacis och Meda (punkt 17). Bestämmelserna om förbindelser mellan utvecklingspartner- skap inom ramen för Equal och andra projekt utanför EU måste ses över och förtydligas för att säkerställa att alla parter är medvetna om vad de kan vänta sig och vad som kan uppnås. Det minsta antalet partner bör reduceras till ett, och det är viktigt att alla medlemsstater antar samma riktlinjer för transnationella krav. Alla parter bör klart och tydligt informe- ras om detta, vilket inte har skett inom ramen för de nuvarande initiativen. (1) Gemensam åtgärd av den 26 april 1999 beslutad av rådet på grundval av artikel K 3 i Fördraget om Europeiska unionen, med projekt och åtgärder för att praktiskt stödja mottagande och frivillig repatriering av flyktingar, fördrivna personer och asyl- sökande samt nödhjälp till de personer som har flytt till följd av de senaste händelserna i Kosovo; EGT L 114, 1. 5. 1999, s. 2; jfr. Artikel 5 c. 3. 1. II. Åtgärder inom Equals gemenskapsinitiativprogram M o d e l l e r f ö r å t g ä r d s t y p e r O¨ vergången mellan de tre stegen i den modell för 3. 1. 1. upprättande av utvecklingspartnerskap som kommissionen föreslår (punkt 21) bör ske så kontinuerligt som möjligt och utan onödig byråkrati och förseningar. U p p r ä t t a n d e a v u t v e c k l i n g s p a r t n e r s k a p 3. 1. 2. Under den begränsade utvecklingsfasen (punkt 25) är det av avgörande betydelse att information om tematisk prioritet, läget på arbetsmarknaden osv. finns tillgänglig och att de exakta kraven klart och tydligt meddelas potentiella sökande. Kopplingar till tidigare initiativ kommer också att vara av betydelse, och för att säkerställa att information om sådana kopplingar finns tillgänglig kommer extra arbete att krävas. Kopplingar bör också göras med andra program, i synnerhet Leonardo. Detta får dock inte leda till att enbart sökande med erfarenheter från Adapt- och Employment-pro- grammen (indirekt eller direkt) väljs. R i k t l i n j e r f ö r u r v a l 3. 1. 3. De kriterier som fastställs i punkt 26 bör komplette- ras med extra information främst beträffande inriktning, utvärdering, spridning och mainstreaming. Med tanke på hur viktiga dessa aspekter är för Equal bör partnerskapen redan från början visa ett verkligt engagemang när det gäller dessa aspekter. U t f o r m n i n g a v p a r t n e r s k a p s a v t a l Utvecklingspartnerskapsavtalet kommer att utgöra 3. 1. 4. ett mycket viktigt dokument. Utförlig vägledning bör ges till de parter som sluter avtal om vad partnerskapet skall innehålla och hur det bör användas. T r a n s n a t i o n e l l t s a m a r b e t e Flexibilitet 3. 1. 5. i de olika typerna av transnationellt samarbete bör främjas. En del partnerskap bör vara fullvärdiga partnerskap, medan andra som verkar inom samma tematiska område utvecklas under projektets gång. Man bör överväga informationsutbyte och möjligen även gemensamt beslutsfat- tande mellan medlemsstater där transnationella partnerskap har etablerats innan ansökan lämnas in. 3. 1. 6. Alla medlemsstater bör inta samma förhållningssätt till transnationell verksamhet så att parternas riktlinjer inte går isär, något som har orsakat stora problem under de nuvarande Employment- och Adapt-programmen. C 75/18 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 15. 3. 2000 K r a v p å a t t v i s a a t t m e d f i n a n s i e r i n g f i n n s t i l l g ä n g l i g 3. 2. III. Åtgärder på europeisk nivå 3. 1. 7. Kravet på att partnerskapet skall kunna visa att medfinansiering finns tillgänglig (punkt 33) bör ses över. Gällande regler för resurser till medfinansiering och revisions- kraven på att kunna visa att medfinansiering finns tillgänglig (i synnerhet i fråga om små och medelstora företag) har haft en mycket negativ inverkan på många projekt och strider dess- utom direkt mot gemenskapsinitiativens målsättningar. S a m m a b e s t ä m m e l s e r s o c i a l f o n d e n ( E S F ) s o m f ö r E u r o p e i s k a 3. 1. 8. Man bör minska den administrativa börda som orsakas av ESF-bestämmelserna (som huvudsakligen är utfor- made för ettåriga projekt) genom att gå över till fleråriga projekt och genom att förenkla förfarandena och språkbruket. Förutom att tidsplaner för projekt skall kunna förlängas bör man även kunna besluta om längre projekt redan från början. Det kan hända att man först sent under projektets gång enas om att förlänga projektet och att detta då kan ge upphov till omfattande administrativt arbete. Det skulle vara positivt om man kunde låta vissa projekt sträcka sig över en period på 5–6 år så att man kan visa resultat under en längre tid. Detta är av avgörande betydelse för att man skall kunna iaktta de positiva varaktiga effekterna av pilotprojekt. Effekterna av ökad flexibilitet i ESF-förordningarna (punkt 36) bör iakttas noga, och den information som projektansvariga erhåller måste vara mycket tydlig (i synnerhet vad gäller kriterier för stödberättigande). Europeiska socialfondens samla- de effekter på initiativen bör beaktas, eftersom många av grundbestämmelserna inte är tillämpliga på transnationella pilotprojekt och strider mot programmets huvudprinciper och potentiella resultat. S p r i d n i n g a v g o d a l ö s n i n g a r o c h i n t e g r a - t i o n a v v e r k s a m h e t 3. 1. 9. ESK välkomnar att större vikt fästs vid spridning (punkt 37) och integration av verksamhet i EU-program och nationella program. Koppling till den nationella politiken bör i synnerhet uppmuntras, och man bör i detta syfte fundera ut lämpliga instrument för genomförande och övervakning. Stöd till kompletterande åtgärder för spridning och mainstreaming (punkt 38) är ett positivt initiativ, men beslutsprocessen måste förenklas och bli mer effektiv för att detta skall bli möjligt. T e k n i s k t b i s t å n d 3. 1. 10. Tekniskt bistånd är avgörande för att programmet skall kunna genomföras på ett effektivt och ändamålsenligt sätt (punkterna 40–42). ESK anser att programmet bör finan- sieras till 100 % (som kontoret för tekniskt stöd på EU-nivå). M e k a n i s m e r u n i o n s n i v å f ö r a t t s k a p a e f f e k t e r p å 3. 2. 1. ESK stöder de föreslagna åtgärderna för tematisk översikt på unionsnivå och regelbunden utvärdering av det mervärde som Equal innebär för nationella handlingsplaner för sysselsättning, men anser att inrättandet av nya diskussions- forum vid sidan av de redan existerande innebär ett onödigt dubbelarbete. Det är viktigt att man i större utsträckning fäster uppmärksamhet vid den information som ges och dem som tar emot denna information. Det är alltför lätt att i denna situation börja med själva åtgärden och bortse från informa- tionen. 3. 2. 2. De uppgifter och det ansvar som tilldelas kontoret för tekniskt stöd (punkt 47) bör tydligt fastställas och meddelas alla andra parter vid ett tidigt stadium. Dessutom bör förhållan- det mellan tekniskt stöd på EU-nivå och nationell nivå klargöras. 3. 3. IV. Förberedelse av program F ö r s l a g t i l l g e m e n s k a p s i n i t i a t i v p r o g r a m 3. 3. 1. Utöver de punkter som anges i punkt 49 bör gemen- skapsinitiativprogrammet omfatta en detaljerad översikt över förhållandet mellan Equal och genomförandet av andra EU- program och nationella program samt en beskrivning av de åtgärder som bör vidtas för att säkerställa att programmen kan fungera tillsammans på ett harmoniskt sätt. Medlemsstaterna bör överväga åtgärder som kan vidtas för att minska överlapp- ning och motstridiga prioriteringar, samt för att uppnå maxi- mal samverkan när det gäller genomförandet. F ö r s l a g t i l l f i n a n s i e r i n g s r a m f ö r e t t g e m e n - s k a p s i n i t i a t i v p r o g r a m 3. 3. 2. Den föreslagna finansieringsramen (punkt 50) bör vara enklare än den nuvarande för att undvika omfattande ändringar i programmet som minskar ändamålsenligheten. 3. 3. 3. Man bör se över omfattningen av stödet till utveck- lingspartnerskapen och överväga högre stöd till projekt av uttalat experimentell karaktär. Ett alternativ skulle vara rörligt stöd under en tid för att starta projekt med ESF-resurser och sedan övergå till obligatorisk medfinansiering. På så sätt skulle man dessutom mer exakt kunna undersöka projektåtgärdernas hållbarhet och integrationspotential. O¨ vervaknings- och utvärderingsåtgärderna bör ses 3. 3. 4. över (punkt 51). Statistiska uppgifter av ESF-typ bör även omfatta kvalitativa uppgifter om nyskapande och försökspro- jekt. Vidare bör partnerskapen ges mycket stramare vägledning om vilken typ av utvärdering de själva bör genomföra, inbegripet vissa gemensamma aspekter för att underlätta jämförelser. 15. 3. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 75/19 A¨ ven revisionsförfarandet bör granskas, och större 3. 3. 5. vikt bör fästas vid korrekt och övertygande information från början samt tillämpning av gemensamma system i stället för den metod som tillämpas i dagsläget och som anpassas från fall till fall. T i d s p l a n f ö r i n l ä m n i n g o c h g o d k ä n n a n d e a v p r o g r a m p l a n e r i n g 3. 3. 6. Tidsplanerna för inlämning och godkännande av programplanering (punkt 53) (och för alla steg) bör anpassas efter vad som är realistiskt, vilket bör beaktas i programmet. Nuvarande program ges alltför ofta tidsramar som alla parter vet är orimliga i praktiken. Detta undergräver programmens effektivitet och rykte. Bryssel den 26 januari 1999. O¨ v e r v a k n i n g o c h u t v ä r d e r i n g a v n a t i o n e l l a p r o g r a m O¨ vervakningskommittéernas 3. 3. 7. stärkas (punkt 55), och fler instrument bör göras tillgängliga för att positivt deltagande och utveckling av effektiva kontakter med andra huvudorgan skall säkerställas. bör roll 3. 3. 8. Som nämnts ovan bör övervakningen på programni- vå (punkt 56) ses över och i större utsträckning anpassas efter programmets innovativa och transnationella karaktär. Den bör innefatta mått som avser ”mjuka” resultatfaktorer och kunskapinshämtning, inte bara grova resultatmått. 3. 3. 9. Tidsplanen för utvärdering av programmet (både på medlemsstats- och EU-nivå) bör vara utformad så att information finns tillgänglig vid rätt tidpunkt och kan utnyttjas för att påverka den framtida utvecklingen. Ekonomiska och sociala kommitténs ordförande Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Yttrande från Ekonomiska och sociala kommittén om ”Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om klarläggande av rådets förordning (EG) nr 2223/96 i fråga om principerna för registrering av skatter och sociala avgifter” (2000/C 75/08) Den 14 januari beslutade rådet att i enlighet med artikel 262 i EG-fördraget rådfråga Ekonomiska och sociala kommittén om ovannämnda förslag. Ekonomiska och sociala kommittén utsåg Vasco Cal att som huvudföredragande ansvara för det förberedande arbetet. Vid sin 369:e plenarsession den 26–27 januari 2000 (sammanträdet den 26 januari 2000) antog Ekonomiska och sociala kommittén följande yttrande med 79 röster för och 3 nedlagda röster. 1. Inledning 1. 1. Det europeiska national- och regionalräkenskaps- systemet (ENS) används för att beräkna den offentliga sektorns behov av finansiering eller budgetunderskott. Detta begrepp är viktigt inom ramen för Protokollet om förfarandet vid alltför stora underskott som ligger till grund för stabilitets- och tillväxtpakten. Med hänseende till protokollet är det nödvän- digt att snabbt kunna beräkna varje medlemsstats budgetunder- skott och uppgifterna måste vara tydliga och jämförbara. 1. 2. I detta sammanhang anger vissa medlemsstater de skatter och avgifter som de beräknar inkassera (i enlighet med skattelängden och deklarationerna) medan andra anger de belopp som verkligen kasserats in. De sistnämnda uppgifterna meddelas alltför sent och de förstnämnda anger belopp som aldrig kommer att inkasseras, eftersom de inbegriper obetalda skatter på grund av insolvens, konkurser osv. 1. 3. Kommissionen föreslår därför ”att de skatter och sociala avgifter som registreras i systemet inte skall omfatta sådana belopp som inte kan inkasseras och att de skatter och sociala avgifter som för en viss period registreras på grundval


title: Kommissionens förordning (EG) nr 178/2000 av den 26 januari 2000 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 27. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 22/37 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 178/2000 av den 26 januari 2000 om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2038/1999 av den 13 september 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), med beaktande av kommissionens förordning (EG) nr 1422/95 av den 23 juni 1995 om tillämpningsföreskrifter för import av melass inom sockersektorn och om ändring av förordning (EEG) nr 785/68 (2), särskilt artiklarna 1. 2 och 3. 1 i denna, och med beaktande av följande: 1. 2. 3. I förordning (EG) nr 1422/95 föreskrivs att cif-import- priset för melass, i fortsättningen kallat ”representativt pris” skall fastställas i enlighet med kommissionens förordning (EEG) nr 785/68 (3). Detta pris bör fastställas för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i den förordningen. i detta Det representativa priset för melass beräknas för ett fall gränsövergångsställe i gemenskapen, Amsterdam. Detta pris bör beräknas med utgångspunkt i de mest förmånliga uppköpsmöjligheterna på världs- marknaden, vilka fastställs på grundval av noteringarna eller priserna på den marknaden, justerade efter eventu- ella kvalitetsskillnader i förhållande till standardkvali- teten. Standardkvaliteten för melass har definierats i förordning (EEG) nr 785/68. Vid fastställandet av de mest förmånliga uppköpsmöjlig- heterna på världsmarknaden bör hänsyn tas till all infor- mation om anbud på världsmarknaden, priser som regi- strerats på viktigare marknader i tredje land och försälj- internationell handel och ningskontrakt som ingåtts i som kommit till kommissionens kännedom antingen direkt eller via medlemsstaterna. I enlighet med artikel 7 i förordning (EEG) nr 785/68 får detta fastställande bygga på genomsnittet av flera priser, på villkor att detta för den genomsnitt kan betraktas som representativt faktiska marknadsutvecklingen. 4. Informationen skall inte beaktas när det inte är fråga om varor av sund och god marknadsmässig kvalitet eller om det pris som anges i anbudet endast gäller en liten (1) EGT L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EGT L 141, 24. 6. 1995, s. 12. (3) EGT L 145, 27. 6. 1968, s. 12. kvantitet och inte är representativt för marknaden. Dess- utom skall det bortses från anbudspriser som inte kan antas vara representativa för den faktiska marknadsut- vecklingen. För att få upplysningar om melass av standardkvalitet som är jämförbara måste, allt efter den erbjudna melas- sens kvalitet, priserna höjas eller sänkas i förhållande till de resultat som erhållits i enlighet med artikel 6 i förord- ning (EEG) nr 785/68. Ett representativt pris får i undantagsfall förbli oför- ändrat under en begränsad period när det anbudspris som legat till grund för det föregående fastställandet av det representativa priset inte har kommit till kommissio- nens kännedom och de anbudspriser som finns tillgäng- liga inte verkar vara tillräckligt representativa för den faktiska marknadsutvecklingen och skulle medföra plöts- liga och väsentliga förändringar av det representativa priset. När det finns en skillnad mellan utlösningspriset för produkten i fråga och det representativa priset bör till- läggsbeloppen för import fastställas på de villkor som anges i artikel 3 i förordning (EG) nr 1422/95. Om importtullen upphävs tillfälligt i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 bör särskilda belopp fast- ställas för dessa tullar. Tillämpningen av dessa bestämmelser medför att de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av produkterna i fråga bör fastställas så som anges i bilagan till denna förordning. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. 5. 6. 7. 8. 9. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 De representativa priser och de tilläggsbelopp som skall till- lämpas vid import av den produkt som avses i artikel 1 i förordning (EG) nr 1422/95 fastställs i enlighet med bilagan. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 27 januari 2000. L 22/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 27. 1. 2000 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 26 januari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen Förordning om fastställande av de representativa priserna och tilläggsbeloppen för import av melass inom sockersektorn BILAGA KN-nummer Representativt pris per 100 kg nettovikt av produkten i fråga Tilläggsbelopp per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (i EUR) Den tull som skall tas ut på grund av det upphävande som avses i artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 per 100 kg nettovikt av produkten i fråga (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,84 7,24 0,08 0,04 — — (1) Fastställande för den standardkvalitet som definieras i artikel 1 i den ändrade förordningen (EEG) nr 785/68. (2) Detta belopp skall i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 1422/95 ersätta den tullsats som Gemensamma tulltaxan föreskriver för dessa produkter