title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2647/99 af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Kommissionen. Kontrakt om ydelse af en allerede varetaget tjenesteydelse.

eurovoc_concepts: Translation Centre for the Bodies of the European Union

formats: html pdf print

text: C 303 E/88 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 F(cid:230)llesskabets m(cid:229)l for de kommende GATS-forhandlinger er ikke at tilskynde til privatisering eller en generel liberalisering af sundhedssektoren (cid:129) eller af nogen anden sektor, hvor forbrugerinteresser beskyttes af de hensyn, der tages til den offentlige orden (cid:129) og F(cid:230)llesskabet vil ikke acceptere tiltag, der kan undergrave hensynet til den offentlige orden i de servicesektorer, der er omfattet af GATS, og som helt eller delvist er knyttet til det offentlige, s(cid:229) som sundhedssektoren. Kommissionen har ikke til hensigt at stłtte liberalisering af sundhedssektoren som fłlge af liberaliseringen inden for rammerne af GATS. Forhandlingerne m(cid:229) hverken undergrave den universelle adgang til sundhedsydelser af hłj kvalitet, der findes i medlemsstaterne, eller de forskellige lovgivningsmodeller, de enkelte medlemsstater har vedtaget. P(cid:229) den anden side błr vi heller ikke udelukke muligheden for at forhandle om de europ(cid:230)iske leverandłrers adgang til den markedsbaserede del af disse sektorer i tredjelande. (2000/C 303 E/080) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2647/99 af Armando Cossutta (GUE/NGL) til Kommissionen Om: Kontrakt om ydelse af en allerede varetaget tjenesteydelse (12. januar 2000) Kommissionen har for nylig offentliggjort et offentligt udbud (1) med henblik p(cid:229) etablering af en interinstitutionel terminologidatabase i Overs(cid:230)ttelsescentret i Luxembourg. Ifłlge planerne skal General- direktoratet for Industri (tidl. GD III) bidrage til etableringen med et belłb p(cid:229) 1,5 mio. euro. De tre stłrste EU-institutioner (R(cid:229)det, Parlamentet og Kommissionen) r(cid:229)der allerede over deres egne terminologidatabaser (TIS, Euterpe og Eurodicautom), som er indbyrdes forbundne elektronisk. I Kommis- sionen har man ligefrem et interface (one-stop teminology), som er udviklet af den interne terminologi- tjeneste, og som głr det muligt at słge en term ved p(cid:229) Øn gang at konsultere de tre ovenn(cid:230)vnte databaser og andre baser (JIAMCATT, FAO, ITU osv. ) og at benytte sig af słgemaskiner til Internet. Det fremg(cid:229)r ikke klart af kontraktens tekniske specificiteter, om form(cid:229)let med projektet er at etablere en terminologidatabase helt fra bunden eller ganske enkelt at etablere et f(cid:230)lles interface for adgang til ovenn(cid:230)vnte databaser med tilfłjelse af en validerings- og kontrolfunktion. Kan Kommissionen oplyse: 1. hvorfor den agter at etablere en struktur, der er parallel med de allerede eksisterende, og hvorledes den vil kunne forene denne lłsning med forordning (EF) nr. 2610/95 (2) (om (cid:230)ndring af forordning (EF) nr. 2965/94 (3)), hvori det ordret hedder, at det er nłdvendigt at styrke det administrative samarbejde mellem Unionens institutioner og organer for at opn(cid:229) en r(cid:230)kke over- ordnede besparelser ved at undg(cid:229) overflłdigt arbejde og parallelle strukturer? 2. hvorfor den agter at overdrage Overs(cid:230)ttelsescentret opgaven med at gennemfłre og fłre tilsyn med dette projekt, eftersom centret ikke (cid:129) som dets direktłr offentligt har indrłmmet (cid:129) hverken er i besiddelse af erfaringerne eller den nłdvendige s(cid:230)rlige viden p(cid:229) terminologi- og informatikomr(cid:229)det? (1) EFT S 163 af 24. 8. 1999. (2) EFT L 268 af 10. 11. 1995, s. 1. (3) EFT L 314 af 7. 12. 1994, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (24. februar 2000) De tre stłrste EU-institutioner har allerede deres egne terminologidatabaser (TIS, Euterpe og Eurodicau- tom), men de er ikke elektronisk forbundet med hinanden. Det er rigtigt at Kommissionen har en gr(cid:230)nseflade der głr det muligt at słge samtidig p(cid:229) de tre store termbaser og p(cid:229) en r(cid:230)kke andre baser (»one-stop terminology«), men den virker kun internt i Kommissionen. Og selvom man godt kunne głre en f(cid:230)lles słgemekanisme af denne type bredere tilg(cid:230)ngelig, s(cid:229) ville man derved kun delvis lłse problemerne 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/89 med terminologisk harmonisering mellem institutionerne, overlapning mellem basernes dataindhold og dobbeltarbejde som indeb(cid:230)rer overflłdig anvendelse af bevillinger og personale. Den forundersłgelse om etablering af en tv(cid:230)rinstitutionel database som det tv(cid:230)rinstitutionelle overs(cid:230)ttelsesudvalg satte i gang, konkluderede at kun en tv(cid:230)rinstitutionel base kan lłse problemet med overlappende indhold og virkelig- głre de normative form(cid:229)l med terminologiarbejdet. Svar p(cid:229) de specifikke spłrgsm(cid:229)l: 1. Hensigten med projektet er at den nuv(cid:230)rende mangfoldighed af databaser skal aflłses af Øn central terminologidatabase der administreres i f(cid:230)llesskab for EU. Meningen er alts(cid:229) at sk(cid:230)re ned p(cid:229) de eksisterende parallelle strukturer og ressourcer i institutionerne og at undg(cid:229) at der opst(cid:229)r parallelle strukturer i F(cid:230)llesskabets mindre institutioner og agenturer. Projektet er vedtaget af det tv(cid:230)rinstitu- tionelle overs(cid:230)ttelsesudvalg og stłttes derfor af alle EF-institutionernes overs(cid:230)ttelsestjenester. Der er dog endnu ikke truffet afgłrelse om hvor den f(cid:230)lles terminologidatabase skal placeres og administre- res. Initiativet er s(cid:229)ledes i overensstemmelse med Overs(cid:230)ttelsescentrets opgave som den er beskrevet i R(cid:229)dets forordning (EF) 2610/95 af 30. oktober 1995 om (cid:230)ndring af forordning (EF) 2965/94 om oprettelse af et overs(cid:230)ttelsescenter for Den Europ(cid:230)iske Unions organer: »at styrke det administrative samarbejde mellem Unionens institutioner og organer for at rationalisere de anvendte arbejdsmetoder og opn(cid:229) en r(cid:230)kke overordnede besparelser ved at undg(cid:229) eventuelt overflłdigt arbejde og indfłrelse af bekostelige parallelle strukturer« 2. Den tekniske gennemfłrelse af projektet vil blive styret af en tv(cid:230)rinstitutionel styregruppe sammensat af eksperter som repr(cid:230)senterer Overs(cid:230)ttelsescentret, Parlamentet, R(cid:229)det, Kommissionens Overs(cid:230)ttel- sestjeneste og Generaldirektoratet for Erhvervspolitik. Kontrakten er g(cid:229)et til et firma med stor erfaring i at etablere databaser, og den sproglige og terminologiske ekspertise leveres af et statsligt forsknings- institut med verdensry inden for sprogteknologi. Desuden overv(cid:229)ges projektet af en ekspertgruppe sammensat af terminologi- og informatikspecialister fra hver af EU(cid:146)s institutioner, de decentrale agenturer og medlemsstaterne. (2000/C 303 E/081) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2654/99 af Sebastiano Musumeci (UEN) til Kommissionen Om: Forebyggelse af infektionssygdomme blandt immigranter (12. januar 2000) I forbindelse med den sjette internationale workshop om kultur, sundhed og immigration (Rom) er der sket offentliggłrelse af de seneste statistikker fra det italienske Istituto San Gallicanos afdeling for forebyggende Ifłlge disse l(cid:230)gebehandling i statistikker er forekomsten af infektionssygdomme blandt immigranter i Italien steget fra 7 % til 11 %. forbindelse med migrationer og turisme og for tropisk dermatologi. Blandt de sygdomme, der konstateres hos immigranter, giver stigningen af infektionssygdomme anledning til s(cid:230)rlig bekymring, is(cid:230)r viral hepatitis A, B og C og AIDS, men ogs(cid:229) spedalskhed, som tidligere kun forekom temmelig sj(cid:230)ldent. Kan Kommissionen p(cid:229) denne baggrund oplyse: 1. om ikke den anser det for muligt at yde finansiel stłtte til ad hoc-strukturer, som skal have til opgave at foretage helbredskontrol ved de stłrste gr(cid:230)nseovergange i betragtning af den stigende tilstrłmning til EU(cid:146)s medlemsstater af immigranter fra tredjelande? 2. om den har taget eller agter at infektionssygdomme blandt immigranter fra tredjelande i EU-landene og af en eventuel smittespredning til den europ(cid:230)iske befolkning? tage initiativer til forebyggelse af 3. om den agter at tr(cid:230)ffe s(cid:230)rlige foranstaltninger for at sikre immigranterne adgang til de nationale sundhedsv(cid:230)seners tjenesteydelser?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2627/99 di Francesco Speroni (TDI) alla Commissione. Cinture di sicurezza degli autoveicoli.

eurovoc_concepts:
common transport policy
motor car
safety device

text: 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/85 interventi nell(cid:146)ambito dei suddetti Docup per contribuire alla ricostruzione delle zone colpite dal terremoto nel 1997. Le decisioni di cui sopra prevedono lo stanziamento di risorse finanziarie supplementari per 500 milioni di €, di cui 325 destinati al Docup della Regione Umbria e 175 al Docup della Regione Marche. Tali risorse provengono segnatamente dal contributo di solidariet(cid:224) delle altre regioni italiane, che hanno accettato di ridurre l(cid:146)assegnazione iniziale di fondi comunitari a loro disposizione. Nella sola regione Umbria la partecipazione del Fondo europeo agricolo di orientamento e di garanzia (FEAOG) (cid:129) sezione orientamento Ł di 190 milioni di €, quella del FESR di 102 milioni di €. Il Fondo sociale europeo (FSE) contribuisce per l(cid:146)importo restante ad azioni mirate di formazione. interventi cofinanziati dal FEAOG Per quanto riguarda la destinazione dei fondi nelle due regioni, gli mirano al ripristino del potenziale produttivo dei settori agricoli, alla ricostruzione delle abitazioni principali degli agricoltori e delle infrastrutture rurali e al restauro del patrimonio architettonico dei villaggi rurali. Gli interventi cofinanziati dal FESR riguardano il ripristino del potenziale produttivo extra- agricolo e la ricostruzione delle infrastrutture collegate al settore delle piccole e medie imprese (PMI), nonchØ la ricostruzione e il restauro del patrimonio architettonico pubblico e privato (progetti integrati). Tali interventi sono considerati ammissibili soltanto nelle zone colpite dal terremoto. La Commissione Ł costantemente informata delle modalit(cid:224) di utilizzo dei fondi strutturali nell(cid:146)ambito del partenariato e soprattutto per il tramite dei comitati di sorveglianza. Nel caso della Regione Umbria, l(cid:146)ultimo comitato si Ł riunito il 9 dicembre 1999 e in questa occasione Ł stato informato che la Regione era in grado di impegnare la totalit(cid:224) dell(cid:146)importo previsto nei termini regolamentari. interventi di i dati sullo stato di avanzamento dei ricostruzione non saranno ultimati prima della data limite del Considerato che gli 31 dicembre 2001, lavori non sono nØ esaurienti nØ definitivi. Tuttavia, secondo una stima recente, la Regione ha finora selezionato e finanziato circa 3. 000 progetti di ricostruzione, di cui circa un terzo Ł nella fase di realizzazione vera e propria. Per il momento la Commissione non prevede di nominare una commissione d(cid:146)inchiesta ad hoc, ritenendo sufficienti la sorveglianza e i controlli esercitati su tali azioni nel quadro stabilito dai regolamenti che disciplinano gli interventi dei Fondi strutturali. (2000/C 303 E/077) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2627/99 di Francesco Speroni (TDI) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Cinture di sicurezza degli autoveicoli L(cid:146)utilit(cid:224) delle cinture di sicurezza degli autoveicoli viene troppo spesso vanificata dall(cid:146)inosservanza dell(cid:146)obbligo di allacciarle. Ritiene opportuna la Commissione l(cid:146)emanazione di norme atte ad obbligare le case costruttrici a predisporre dispositivi che impediscano la marcia degli autoveicoli qualora le cinture non venissero allacciate? Risposta data dal signor Liikanen in nome della Commissione (24 febbraio 2000) I veicoli a motore devono essere confomi alle norme tecniche sulle cinture di sicurezza contenute nella direttiva 77/541/CEE del Consiglio, del 28 giugno 1977, per il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative alle cinture di sicurezza e ai sistemi di ritenuta dei veicoli a motore (1) e nelle successive modificazioni. L(cid:146)uso delle cinture di sicurezza, e soprattutto l(cid:146)obbligo di allacciarle, Ł disciplinato dalla direttiva 91/671/ CEE del Consiglio, 16 dicembre 1991, per il ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative all(cid:146)uso obbligatorio delle cinture di sicurezza sugli autoveicoli di peso inferiore a 3,5 tonnellate (2), a norma della quale gli Stati membri devono assicurare che il conducente e i passeggeri degli autoveicoli in circolazione indossino effettivamente la cintura di sicurezza. C 303 E/86 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 La Commissione condivide il parere dell(cid:146)Onorevole parlamentare, secondo il quale l(cid:146)inosservanza dell(cid:146)ob- bligo di allacciare la cintura non consente di usufruire appieno della maggior sicurezza offerta da questi sistemi di ritenuta. Da studi recentemente effettuati negli Stati membri risulta che, anche se sui sedili anteriori il tasso d(cid:146)impiego delle cinture di sicurezza si avvicina all(cid:146)85 %, la met(cid:224) delle vittime di incidenti appartiene proprio a quel 15 % di persone che non hanno allacciato la cintura. La soluzione proposta dall(cid:146)Onorevole parlamentare Ł per il momento di difficile attuazione: dovrebbe infatti trattarsi di un sistema in grado di individuare quali sedili sono occupati, sistema che non possa essere eluso (ad esempio allacciando la cintura senza farla passare intorno al corpo) e che non dia luogo a situazioni pericolose (come avverrebbe ad esempio se, slacciando la cintura quando il veicolo Ł in movimento, il motore si spegnesse automaticamente). I costruttori stanno studiando altre soluzioni che incoraggino l(cid:146)uso delle cinture, soprattutto adottando sistemi di allarme visivo e sonoro particolarmente fastidiosi, che si prestano ad una diffusione generalizzata entro tempi relativamente brevi. La Commissione ritiene tuttavia che, come si afferma nella direttiva 91/671/CEE, gli Stati membri dispongano gi(cid:224) degli strumenti legislativi necessari per assicurare un controllo piø rigoroso dell(cid:146)uso delle cinture di sicurezza sul loro territorio. (1) GU L 220 del 29. 8. 1977. (2) GU L 373 del 31. 12. 1991. (2000/C 303 E/078) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2637/99 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Democratizzazione e cambiamento di priorit(cid:224) dell(cid:146)Organizzazione mondiale del commercio Un movimento sempre piø vasto (passato da 85 a 1200 organizzazioni) si schiera contro i negoziati di Seattle, ritenendo che l(cid:146)attivit(cid:224) dell(cid:146)Organizzazione mondiale del commercio (OMC) sia particolarmente antidemocratica, distruttiva dell(cid:146)ambiente, contraria al diritto del lavoro, ecc. Tale movimento ritiene che i diritti dell(cid:146)uomo, gli accordi multilaterali sull(cid:146)ambiente e il diritto del lavoro non debbano essere oggetto di scambi commerciali «liberi», laddova dovrebbe accadere esattamente il contrario. La prassi finora seguita dall(cid:146)OMC, come ad esempio le decisioni della sua commissione per la composi- zione delle controversie (ricorso degli Stati Uniti contro l(cid:146)embargo dell(cid:146)Unione europea sulla carne bovina agli ormoni, ricorso delle compagnie petrolifere del Venezuela contro le organizzazioni di tutela dell(cid:146)ambiente, ecc. ) inducono veramente a chiedersi se tale organizzazione sia democratica. Altrettanto dicasi dell(cid:146)accordo (TRIPS) sui diritti di propriet(cid:224) intellettuale relativi al commercio, per i quali la relazione annuale dell(cid:146)ONU sullo sviluppo umano afferma che « in seguito alla firma dell(cid:146)accordo, i mezzi di produzione tradizionali sono soggetti a rigorosi regolamenti internazionali» con ripercussioni negative sui paesi del terzo mondo a tutto vantaggio delle societ(cid:224) multinazionali. Intende la Commissione parlare a Seattle innanzi tutto di democratizzazione e cambiamento di priorit(cid:224) dell(cid:146)Organizzazione mondiale del commercio? Risposta data dal sig. Lamy a nome della Commissione (16 febbraio 2000) L(cid:146)onorevole parlamentare evoca la questione del conflitto che oppone una serie di organizzazioni non governative (ONG) all(cid:146)Organizzazione mondiale del commercio (OMC). La Commissione Ł a conoscenza delle preoccupazioni espresse da alcuni esponenti della societ(cid:224) civile in merito alle conseguenze delle regole dell(cid:146)OMC su questioni scottanti quali l(cid:146)ambiente, le norme di politica sociale o la salute. Queste


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2704/99 di Chris Davies (ELDR) alla Commissione. Trasporto di animali.

eurovoc_concepts:
animal welfare
directive (EU)
protection of animals
transport of animals
veterinary inspection

text: C 225 E/196 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/221) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2704/99 di Chris Davies (ELDR) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Trasporto di animali Recenti indagini compiute dalle ONG sul benessere degli animali hanno indicato che molti animali di fattoria soffrono durante il trasporto a gran distanza ai mattatoi. L(cid:146)Eurogroup for animal welfare (Gruppo europeo per il benessere degli animali) presenter(cid:224) un compendio di tali indagini alla Commissione europea prima della revisione della Direttiva relativa alla protezione degli animali durante il trasporto (91/628/CEE (1) modificata dalla direttiva 95/29/CE (2)). E(cid:146) chiaro che gli Stati membri non prendono sul serio l(cid:146)attuazione delle norme sul trasporto. Quali misure intende la Commis- sione proporre per garantire una migliore attuazione? (1) GU L 340 dell(cid:146)11. 12. 1991, pag. 17. (2) GU L 148 del 30. 6. 1995, pag. 52. Risposta del sig. Byrne a nome della Commissione (4 febbraio 2000) La Commissione, Ł a conoscenza, sia sulla base di informazioni raccolte durante le missioni di ispezione, sia a seguito di lamentele provenienti da organizzazioni che si occupano del benessere degli animali (quali la relazione dall(cid:146)Eurogruppo per il benessere degli animali citato dall(cid:146)on. parlamentare), dei viaggi in violazione delle disposizioni della Direttiva del Consiglio 91/628/CE, emendata con Direttiva del Consiglio 95/29/CE, del 29 giugno 1995, relativa alla protezione degli animali durante il trasporto (1), in specie in relazione ai limiti di tempo e al riposo, alle norme relative all(cid:146)alimentazione e all(cid:146)abbeveramento. Per quanto riguarda le attivit(cid:224) future, la Commissione sta considerando disposizioni basate su un parere del Comitato scientifico per il benessere degli animali, adottato l(cid:146)8 dicembre 1999, su norme per i veicoli che trasportano animali vivi. Questa proposta Ł prevista per il primo trimestre del 2000. E(cid:146) stato recentemente istituito un gruppo di lavoro del comitato veterinario permanente, per considerare i problemi specifici dell(cid:146)applicazione della direttiva per quanto riguarda il trasporto su lunga distanza, inclusa l(cid:146)importazione di cavalli da paesi terzi. Copie della relazione proveniente dall(cid:146)Eurogruppo citato sopra sono state distribuite agli Stati membri durante la prima riunione del gruppo. Nel corso del prossimo anno la Commissione considerer(cid:224) le proposte per emendare l(cid:146)attuale legislazione comunitaria sulla base delle conclusioni del suddetto gruppo di lavoro. Durante il primo trimestre del 2000, come previsto dall(cid:146)art. 13 della Direttiva del Consiglio 91/628/CEE (2), la Commissione presenter(cid:224) al Consiglio una relazione sulle esperienze acquisite dagli Stati membri nell(cid:146)attuazione di questa direttiva. La relazione prender(cid:224) in considerazione tutte le informazioni trasmesse dagli Stati membri, il risultato dell(cid:146)ispezione effettuata dall(cid:146)Ufficio alimentare e veterinario in questo settore e i dati ricavati dai reclami provenienti dalle organizzazioni non governative. (1) GU L 148 del 30. 6. 1995. (2) GU L 340 dell(cid:146)11. 12. 1991. (2000/C 225 E/222) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2730/99 di GØrard Deprez (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Decessi connessi al lavoro nei paesi in via di sviluppo ¨ noto alla Commissione che annualmente si registrano in tutto il mondo piø di un milione di decessi connessi con un(cid:146)attivit(cid:224) lavorativa? Nello stesso periodo centinaia di milioni di lavoratori sono vittime di infortuni sul lavoro. Il numero di decessi connessi a lesioni d(cid:146)origine professionale Ł particolarmente elevato nei paesi in via di sviluppo


title: WRITTEN QUESTION E-2640/99 by Antonios Trakatellis (PPE-DE), Ioannis Marínos (PPE-DE) and Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) to the Commission. Legal arrangements for the awarding of contracts and the construction quality of projects in Greece.

eurovoc_concepts:
Community support framework
Greece
application of EU law
award of contract
product quality
public works
works contract

text: C 280 E/92 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 These are cases governed by Swiss civil law and, as far as traffic accidents are concerned, by the green card agreement, which also falls under civil law. The Commission has no competences in this respect, and has no powers to deal with claims following from accidents in third countries, against insurance companies in these countries. These questions were not covered by the mandate for the negotiation of the seven sectoral agreements, and therefore it was not possible to include them in the negotiations. The result of the negotiations has been proposed by the Commission to the Council (1), and the agreements have been signed on 21 June 1999 in Luxembourg. It is now for the Parliament, the Member States and the Council to ratify the agreements on the basis of their own evaluation. The Commission has taken up this issue in a more general context with the Swiss authorities. It will again raise the issue at the next meeting of the joint committee of the insurance agreement, which will be held in spring 2000, even if strictly speaking this matter falls beyond the scope of this agreement. (1) COM(99) 229 final. (2000/C 280 E/094) WRITTEN QUESTION E-2640/99 by Antonios Trakatellis (PPE-DE), Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) and Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Legal arrangements for the awarding of contracts and the construction quality of projects in Greece Significant problems have arisen due to the inadequacy, lack of transparency and distortions in the institutional framework for the awarding of contracts and programmes, and because of the slipshod approach and inadequacy of the Greek inspection and supervisory authorities concerning the proper monitoring of Community projects under construction. In many instances the Commission has received complaints concerning the awarding of contracts, resulting in delays in the completion of contracts and possibly the loss of the corresponding Community appropriations. Given that the planned third Community support framework for Greece (2000-2006) provides for nine trillion drachmas for the implementation of various infrastructure projects and development programmes and given that further construction projects are envisaged with a view to the 2004 Olympic Games: 1. What is the situation in Greece as regards the incorporation into national law and the application of the Community rules on the legal arrangements for agreements and the allocation of contracts and programmes? 2. What assessment has been made of their application and what measures will the Commission take in the event of breach of Community rules or distortion of the operating conditions of the market in question? 3. In which Community projects has substandard work been identified by the special supervisory council (ESPEL) in Greece and in which of these have fines and sanctions been imposed on those responsible? 4. What will be done to ensure transparency, the credibility of the system for awarding and completing contracts and the elimination of substandard work in Greece, in order to bring about shorter delays, a higher utilisation rate of Community appropriations and better quality in the construction of projects? Answer by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (1 March 2000) The Commission would like to inform the honourable Members that Greece has already transposed a number of directives on public contracts, namely Council Directives 93/36/EEC of 14 June 1993 coordinating procedures for the award of public supply contracts (1), 93/37/EEC of 14 June 1993 concerning the coordination of procedures for the award of public works contracts (1), 92/50/EEC of 18 June 1992 relating to the coordination of procedures for the award of public service contracts (2), and 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/93 89/665/EEC of 21 December 1989 on the coordination of the laws, regulations and administrative provisions relating to the application of review procedures to the award of public supply and public works contracts (3). The national provisions for transposition do not seem to indicate any special problems of compatibility with Community rules. However, it must be acknowledged that there are still some significant delays with regard to the transposition of directives on public contracts in the water, energy, transport and telecommunications sectors: Council Directives 93/38/EEC of 14 June 1993 coordinating the procurement procedures of entities operating in the water, energy, transport and telecommunications sectors (1) and 92/13/EEC of 25 February 1992 coordinating the laws, regulations and administrative provisions relating to the application of Community rules on the procurement procedures of entities together with Council operating in the water, energy, Directive 97/52/EC (5) of 13 October 1997 amending Directives 92/50/EEC, 93/36/EEC and 93/37/EEC concerning the coordination of procedures for the award of public service contracts, public supply contracts and public works contracts respectively, in order to take account of the Council(cid:146)s approval of the international agreement on government procurement under the General Agreement on Tariffs and Trade (GATT). Because of the Greek authorities(cid:146) failure to communicate the national texts transposing these directives, the Commission has initiated infringement proceedings and decided to bring some of these matters before the Court of Justice. transport and telecommunications sectors (4), The Commission would also like to inform the honourable Members that it ensures that the procedures for awarding public contracts are properly applied in every Member State. In this regard, the Commission cooperates above all with the national authorities in the framework of its (cid:145)package meetings(cid:146) in order to promote awareness of Community rules in this area and to ensure their proper application. At the same time, it also investigates complaints and can initiate infringement proceedings, as laid down in Article 226 (ex Article 169) of the EC Treaty in the event of national authorities(cid:146) acting in breach of Community rules. As for improving the overall production system for public works with the aim of making more efficient use of Community funds, the Community Support Framework II provides for the introduction of a joint steering committee that has proposed a number of measures, some of which were adopted some time ago. The Commission expects this reform to be speeded up and the necessary measures taken to ensure effective compliance by the authorities undertaking the works. the Commission would like to point out that Lastly, with regard to the quality of the works that have been jointly funded and the activities of the special supervisory council (ESPEL), the honourable Members are referred to the answers given to written questions E-1912/99 by Mr Hadzidakis (6) and E-2017/99 by Mr Papayannakis (7). (1) OJ L 199, 9. 8. 1993. (2) OJ L 209, 24. 7. 1992. (3) OJ L 395, 30. 12. 1989. (4) OJ L 76, 23. 3. 1992. (5) OJ L 328, 28. 11. 1997. (6) (7) See page 2. See page 5. (2000/C 280 E/095) WRITTEN QUESTION E-2648/99 by Roberta Angelilli (UEN) to the Commission (12 January 2000) Subject: Pollution by electromagnetic waves On 11 June 1998 the proposal for a Council recommendation (cid:145)on the limitation of exposure of the general public to electromagnetic fields 0 Hz to 300GHz(cid:146) (COM(98) 268 final) was published. In Italy, and especially in Rome, the problem of pollution from electromagnetic waves is at present a highly contentious issue, because it has been taken up by residents and consumer and environmental groups


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2668/99 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen. Bestemmelser vedrørende tv-budskaber under valgkampagner.

eurovoc_concepts:
EC opinion
EU Member State
European Commission
Italy
election campaign publicity
legal basis

text: C 280 E/98 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Svar (16. marts 2000) R(cid:229)det stłtter fuldt ud m(cid:229)ls(cid:230)tningen om Aserbajdsjans optagelse som medlem af Europar(cid:229)det. Imidlertid medvirker hverken R(cid:229)det eller den hłjtst(cid:229)ende repr(cid:230)sentant i denne tiltr(cid:230)delsesproces, og de er derfor ikke i stand til at udtale sig herom. Den hłjtst(cid:229)ende repr(cid:230)sentant vil fortsat bist(cid:229) R(cid:229)det i bestr(cid:230)belserne p(cid:229) at udvikle t(cid:230)ttere forbindelser mellem EU og Aserbajdsjan. EU har etableret aftaleforbindelser med Aserbajdsjan i form af en partner- skabs- og samarbejdsaftale, der bl. a. indeholder bestemmelser om styrkede handelsforbindelser, łkonomisk samarbejde og politisk dialog. Det fłrste młde i Samarbejdsr(cid:229)det EU-Aserbajdsjan, der er oprettet i henhold til denne aftale, fandt sted i oktober 1999, og der er berammet et yderligere młde senere i (cid:229)r. Den politiske dialog giver EU mulighed for at berłre spłrgsm(cid:229)l af s(cid:230)rlig interesse, herunder spłrgsm(cid:229)lene om menneskerettigheder, regionalt samarbejde samt situationen i Nagorno-Karabakh. (2000/C 280 E/100) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2668/99 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Bestemmelser vedrłrende tv-budskaber under valgkampagner I Italien drejer en af de store aktuelle debatter sig om lige muligheder p(cid:229) tv-reklameomr(cid:229)det under valgkampagner, og faktisk er det muligt, at det allerede fra n(cid:230)ste regionalvalg vil v(cid:230)re forbudt for de politiske partier og de enkelte politikere at afbryde tv-programmerne med tv-budskaber. Ifłlge det af den italienske regering forelagte lovforslag vil tv-budskaber fremover kun v(cid:230)re tilladt p(cid:229) privatejede lokale tv- stationer. P(cid:229) de statslige tv-stationer vil de politiske partier derimod f(cid:229) tildelt deres egne programtider, inden for hvis rammer de selv vil kunne bestemme indholdet, og som vil ligge mellem Øt tv-program og et andet. Kan Kommissionen p(cid:229) denne baggrund oplyse: 1. hvilke regler de łvrige medlemsstater fłlger under valgkampagner? 2. om der er udstedt EU-direktiver p(cid:229) dette omr(cid:229)de? 3. hvad dens syn p(cid:229) denne sag er? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Viviane Reding (29. februar 2000) R(cid:229)dets direktiv 89/552/E(cid:216)F af 3. oktober 1989 om samordning af visse love og administrative bestem- melser i medlemsstaterne vedrłrende udłvelse af tv- radiospredningsvirksomhed (1), (cid:230)ndret ved Parlamen- tets og R(cid:229)dets direktiv 97/36/EF af 30. juni 1997 (2) indeholder bestemmelser vedrłrende fjernsynsrekla- mer, sponsorering og tv-salg. Disse bestemmelser g(cid:230)lder imidlertid ikke for hverken politiske udsendelser eller reklamer, men derimod reklamespot af kommerciel art uden tidsm(cid:230)ssige s(cid:230)rtr(cid:230)k. Kommissionen har ikke modtaget klager over bestemmelser som dem, som det (cid:230)rede medlem n(cid:230)vner, i medlemsstaterne. De g(cid:230)ldende f(cid:230)llesskabsnormer p(cid:229) dette omr(cid:229)de omfatter ikke gennemgang af en national lovgivning p(cid:229) forslagsniveau som den n(cid:230)vnte, medmindre teksten indeholder bestemmelser, som specifikt er rettet mod informationssamfundets tjenester, som er underlagt bestemmelsen om forudg(cid:229)ende meddelelse i Parlamen- tets og R(cid:229)dets direktiv 98/34/EF af 22. juni 1998 om en informationsprocedure med hensyn til tekniske 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/99 standarder og forskrifter (3) ((cid:230)ndret ved Parlamentets og R(cid:229)dets direktiv 98/48/EF af 20. juli 1998 (4)). (1) (2) (3) (4) EFT L 298 af 17. 10. 1989. EFT L 202 af 30. 7. 1997. EFT L 204 af 21. 7. 1998. EFT L 217 af 5. 8. 1998. (2000/C 280 E/101) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2669/99 af Benedetto Della Vedova (TDI) til Kommissionen Om: Statsstłtte til virksomheden Philipp Holzmann AG (12. januar 2000) Det er blevet bekendtgjort, at den tyske regering agter at tr(cid:230)ffe en r(cid:230)kke foranstaltninger til fremme af omstruktureringen af bygningskoncernen Philipp Holzmann AG. Kommissionens nylige notat om anvendelsen af EF-traktatens artikel 87 og 88 p(cid:229) statsstłtte i form af garantier głr det klart, hvilke elementer der omdanner statsgarantier til statsstłtte, og i hvor hłj grad de er forenelige med EF-traktatens artikel 87. De bekendtgjorte foranstaltninger (cid:129) l(cid:229)n til et belłb af 150 mio. DM og garantier for yderligere 100 mio. DM (cid:129) udgłr den form for statsstłtte (og navnlig stłtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder s(cid:229)ledes som defineret i F(cid:230)llesskabets rammebestemmelser herfor som offentliggjort i EFT C 368 af 23. 12. 1994), som EF-traktatens artikel 87 og 88 finder anvendelse p(cid:229). Mener Kommissionen ikke, at den tyske regerings foranstaltninger udgłr en alvorlig fordrejning af konkurrencevilk(cid:229)rene i F(cid:230)lleskabet og strider mod bestemmelserne vedrłrende statsstłtte i EF-traktatens artikel 87 og 88? Agter Kommissionen (cid:129) bl. a. ogs(cid:229) p(cid:229) baggrund af udtalelser fra kommissionsmedlemmet med ansvar for konkurrence og fra formanden for Den Europ(cid:230)iske Centralbank om »sammenfaldet« mellem statslig intervention og hensigterne om statslig intervention p(cid:229) markederne og den svage euro at tage initiativer med henblik p(cid:229) at begr(cid:230)nse de tilf(cid:230)lde, hvor det er muligt at głre undtagelse fra det i EF-traktaten indeholdte forbud mod statsstłtte? Anser den det navnlig ikke for hensigtsm(cid:230)ssigt at tage initiativer med henblik p(cid:229) at (cid:230)ndre eller helt erstatte ovenn(cid:230)vnte rammebestemmelser for statsstłtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder i den hensigt at sk(cid:230)rpe dem, eftersom de er alt for generelle og lempelige? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Mario Monti (9. februar 2000) Hvorvidt de foranstaltninger, der er truffet af den tyske regering, udgłr en alvorlig konkurrencefordrejning eller ej, błr vurderes p(cid:229) grundlag af en indg(cid:229)ende analyse af rammebestemmelserne for statsstłtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (1). Disse rammebestemmelser, der tr(cid:229)dte i kraft den 9. oktober 1999, (cid:230)ndrede de tidligere rammebestemmelser fra 1994 og indeholder mere strikte kriterier, f. eks. med hensyn til at undg(cid:229) urimelig konkurrencefordrejning og princippet om, at stłtten kun ydes Øn gang. Efter en forelłbig undersłgelse af anmeldelsen konstaterede Kommissionen, at der kunne v(cid:230)re tvivl om, hvorvidt stłtten var forenelig med f(cid:230)llesmarkedet. Derfor har Kommissionen den 18. januar 2000 iv(cid:230)rksat procedurer med henblik p(cid:229) en dybtg(cid:229)ende undersłgelse af stłtteforanstaltningerne. (1) EFT C 288 af 9. 10. 1999


title: QUESTION ÉCRITE E-2640/99 posée par Antonios Trakatellis (PPE-DE), Ioannis Marínos (PPE-DE) et Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) à la Commission. Cadre institutionnel pour l'attribution des travaux de construction en Grèce.

text: C 280 E/92 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 Il s(cid:146)agit l(cid:224) d(cid:146)affaires relevant du droit civil suisse et, en ce qui concerne les accidents de la circulation, de l(cid:146)accord international sur les cartes vertes, qui relŁve lui-mŒme du droit civil. La Commission n(cid:146)est pas compØtente en la matiŁre et n(cid:146)a aucun pouvoir pour traiter les plaintes consØcutives (cid:224) des accidents survenus dans des pays tiers, vis-(cid:224)-vis des compagnies d(cid:146)assurance de ces pays. Ces questions ne faisaient pas partie du mandat de nØgociation pour les sept accords sectoriels et il n(cid:146)a donc pas ØtØ possible de les inclure dans les nØgociations. La Commission a soumis le rØsultat de ces nØgociations au Conseil (1) et les accords ont ØtØ signØs le 21 juin 1999 (cid:224) Luxembourg. Il revient (cid:224) prØsent au Parlement, aux (cid:201)tats membres et au Conseil de les ratifier sur la base de leur propre Øvaluation. La Commission a de nouveau abordØ ce thŁme avec les autoritØs suisses, mais dans un cadre plus gØnØral. Elle l(cid:146)Øvoquera encore (cid:224) l(cid:146)occasion de la prochaine rØunion du comitØ mixte de l(cid:146)accord Assurance, qui se tiendra au printemps 2000, mŒme si cette affaire n(cid:146)entre pas (cid:224) proprement parler dans le cadre de cet accord. (1) COM(1999) 229 final. (2000/C 280 E/094) QUESTION (cid:201)CRITE E-2640/99 posØe par Antonios Trakatellis (PPE-DE), Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) et Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: Cadre institutionnel pour l(cid:146)attribution des travaux de construction en GrŁce Les insuffisances, le manque de transparence et les distorsions qui caractØrisent le cadre institutionnel d(cid:146)attribution de travaux de construction et de programmes, les malfa(cid:231)ons et les lacunes des services grecs chargØs de superviser les travaux de construction communautaires ont donnØ lieu (cid:224) de graves problŁmes. De nombreuses attributions ont ØtØ dØnoncØes auprŁs de la Commission, ce qui entra(cid:238)ne des retards dans l(cid:146)exØcution des projets et, Øventuellement, la perte des crØdits communautaires correspondants. DŁs lors que le troisiŁme cadre communautaire d(cid:146)appui pour la GrŁce (2000-2006), en voie d(cid:146)Ølaboration, prØvoit une dotation de 9 000 milliards de drachmes pour la rØalisation de divers travaux d(cid:146)infrastructure et programmes de dØveloppement, d(cid:146)une part, et que des travaux supplØmentaires seront nØcessaires dans la perspective des Jeux olympiques de 2004, d(cid:146)autre part: 1. Quelle est la situation en GrŁce concernant la transposition de la rØglementation communautaire relative au cadre institutionnel d(cid:146)adjudication de contrats et d(cid:146)attribution de travaux et de programmes, ainsi que l(cid:146)application de ladite rØglementation? 2. Quel est le jugement portØ sur cette application? Quelles mesures la Commission prendra-t-elle en cas de violation de la rØglementation communautaire ou de distorsion des conditions de fonctionnement du marchØ en question? 3. Quels sont les travaux communautaires oø le Conseil spØcial de contr(cid:244)le de la qualitØ (ESPEL) grec a constatØ des malfa(cid:231)ons? Quels sont les cas oø des amendes et des sanctions ont ØtØ infligØes aux responsables? 4. Comment garantira-t-on en GrŁce la transparence et l(cid:146)honnŒtetØ du systŁme d(cid:146)attribution et d(cid:146)exØcu- tion des travaux, ainsi que la suppression des malfa(cid:231)ons, de maniŁre (cid:224) diminuer les retards, (cid:224) garantir l(cid:146)accØlØration du rythme d(cid:146)engagement des fonds communautaires et (cid:224) amØliorer la qualitØ des ouvrages? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (1er mars 2000) La Commission voudrait informer les Honorables Parlementaires que la GrŁce a dØj(cid:224) transposØ certaines directives marchØs publics, (cid:224) savoir les directives 93/36/CEE du Conseil, du 14 juin 1993, portant coordination des procØdures de passation des marchØs publics de fournitures (1); 93/37/CEE du Conseil, du 14 juin 1993, portant coordination des procØdures de passation des marchØs publics de travaux (1); 92/50/CEE du Conseil, du 18 juin 1992, portant coordination des procØdures de passation des marchØs 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/93 publics de services (2); et 89/665/CEE du Conseil, du 21 dØcembre 1989, portant coordination des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives relatives (cid:224) l(cid:146)application des procØdures de recours en matiŁre de passation des marchØs publics de fournitures et de travaux (3). Les dispositions nationales de transposition ne semblent pas montrer de problŁmes particuliers de compatibilitØ au regard des rŁgles communautaires. Il faut, par contre, noter que des retards importants de transposition persistent encore en ce qui concerne les directives relatives aux marchØs publics dans les secteurs de l(cid:146)eau, de l(cid:146)Ønergie, des transports et des tØlØcommunications. Les directives 93/38/CEE du Conseil, du 14 juin 1993, portant coordination des procØdures de passation des marchØs dans les secteurs de l(cid:146)eau, de l(cid:146)Ønergie, des transports et des tØlØcommunications (1) et 92/13/CEE du Conseil, du 25 fØvrier 1992, portant coordination des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives relatives (cid:224) l(cid:146)application des rŁgles communau- taires sur les procØdures de passation des marchØs des entitØs opØrant dans les secteurs de l(cid:146)eau, de l(cid:146)Ønergie, des transports et des tØlØcommunications (4), ainsi qu(cid:146)en ce qui concerne la directive 97/52/CEE (5) visant (cid:224) modifier les directives 92/50/CEE, 93/36/CEE et 93/37/CEE, en vue de tenir compte de l(cid:146)approbation par le Conseil de l(cid:146)accord international sur les marchØs publics au sein de l(cid:146)Accord gØnØral sur les tarifs douaniers et le commerce (GATT). En raison de la non-communication de la part des autoritØs hellØniques des textes nationaux de transposition de ces directives, la Commission a entamØ des procØdures en manquement et a dØcidØ de la saisine de la Cour de justice pour certains d(cid:146)entre eux. La Commission voudrait aussi informer les Honorables Parlementaires qu(cid:146)elle veille (cid:224) l(cid:146)application correcte des procØdures d(cid:146)attribution des marchØs publics dans tous les (cid:201)tats membres. (cid:192) cet effet, la Commission coopŁre tout d(cid:146)abord avec les autoritØs nationales dans le cadre de ses «rØunions paquet» afin de promouvoir la connaissance des rŁgles communautaires en la matiŁre et d(cid:146)en assurer leur application correcte. En mŒme temps elle instruit Øgalement des plaintes et peut lancer des procØdures de manquement telles que prØvues par l(cid:146)article 226 (ex article 169) du traitØ CE dans le cas oø les autoritØs nationales agiraient en violation des rŁgles communautaires. Quant (cid:224) l(cid:146)amØlioration du systŁme de production des travaux publics dans son ensemble en vue d(cid:146)une utilisation plus efficace des fonds communautaires, la Commission rappelle que le cadre communautaire d(cid:146)appui (CCA) II a prØvu la mise en place d(cid:146)un joint steering committee qui a proposØ une sØrie de dispositions, dont certaines ont ØtØ prises depuis longtemps. La Commission s(cid:146)attend (cid:224) une accØlØration de cette rØforme et (cid:224) la prise des mesures nØcessaires afin d(cid:146)assurer son respect effectif par les autoritØs qui rØalisent les travaux. S(cid:146)agissant enfin de la question de la qualitØ des travaux cofinancØs et de l(cid:146)activitØ de conseiller spØcialisØ en qualitØ des travaux (ESPEL), les Honorables Parlementaires sont priØs de se rØfØrer aux rØponses donnØes aux questions Øcrites E-1912/99 de M. Hadzidakis (6) et E-2017/99 de M. Papayannakis (7). JO L 199 du 9. 8. 1993. JO L 209 du 24. 7. 1992. JO L 395 du 30. 12. 1989. JO L 76 du 23. 3. 1992. JO L 328 du 28. 11. 1997. (1) (2) (3) (4) (5) (6) Voir page 2. (7) Voir page 5. (2000/C 280 E/095) QUESTION (cid:201)CRITE E-2648/99 posØe par Roberta Angelilli (UEN) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: Pollution par les ondes ØlectromagnØtiques La proposition de recommandation du Conseil «relative (cid:224) la limitation de l(cid:146)exposition du public aux champs ØlectromagnØtiques 0 hz-300 Ghz» (COM(98) 268 final) a ØtØ publiØe le 11 juin 1998. En Italie, et plus particuliŁrement (cid:224) Rome, le problŁme de la pollution due aux ondes ØlectromagnØtiques est extrŒmement ressenti, gr(cid:226)ce (cid:224) la mobilisation de citoyens et d(cid:146)associations de consommateurs et de dØfenseurs de l(cid:146)environnement


title: Kommissionens förordning (EG) nr 63/2000 av den 12 januari 2000 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker med avseende på den tjugoandra delanbudsinfordran som utfärdas inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1489/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
export refund
white sugar

formats: pdf print

text: 13. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/5 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 63/2000 av den 12 januari 2000 om fastställande av det maximala exportbidraget för vitsocker med avseende på den tjugoandra delanbudsinfordran som utfärdas inom ramen för den stående anbudsinfordran som föreskrivs i förordning (EG) nr 1489/1999 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 2038/1999 av den 13 september 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 18. 5 andra stycket i denna, och utvecklingen i gemenskapen och på världsmarknaden i fråga om socker. 3. 4. Efter en granskning av de anbud som har lämnats in till följd av den tjugoandra delanbudsinfordran bör de bestämmelser som anges i artikel 1 fastställas. De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är fören- liga med yttrandet från Förvaltningskommittén för socker. av följande skäl: 1. 2. I kommissionens förordning (EG) nr 1489/1999 av den 7 juli 1999 om en stående anbudsinfordran för att för fastställa vitsocker (2), skall utfärdas för export av detta socker. importavgifter och/eller att delanbudsinfordringar exportbidrag krävs I enlighet med artikel 9. 1 i förordning (EG) nr 1489/ 1999 skall ett maximalt exportbidrag fastställas för den aktuella delanbudsinfordran i förekommande fall, med till situationen och den förutsebara hänsyn särskilt HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Med avseende på den tjugoandra delanbudsinfordran för vitsocker som utfärdas i enlighet med förordning (EG) nr 1489/ 1999 skall det maximala beloppet för exportbidrag fastställas till 52,940 EUR/100 kg. Denna förordning träder i kraft den 13 januari 2000. Artikel 2 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 12 januari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen (1) EGT L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EGT L 172, 8. 7. 1999, s. 27


title: Komission asetus (EY) N:o 64/2000, annettu 12 päivänä tammikuuta 2000, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

text: L 9/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 13. 1. 2000 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 64/2000, annettu 12 päivänä tammikuuta 2000, sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, vientituet olisi muutettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä syyskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2038/1999 (1), sen 18 artiklan 5 kohdan kolmannen alakohdan, erityisesti ja ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla sekä katsoo, että 1) 2) valkoisen sokerin ja raakasokerin vientiin sovellettavat tuet vahvistetaan komission asetuksessa (EY) N:o 14/ 2000 (2), ja asetuksessa (EY) N:o 14/2000 mainittujen yksityiskoh- taisten sääntöjen soveltamisesta komission käytettävissä oleviin tietoihin seuraa, että nykyisin voimassa olevat Muutetaan asetuksen (EY) N:o 2038/1999 1 artiklan 1 kohdan a alakohdassa tarkoitettujen sellaisenaan vietävien ja denaturoi- mattomien, asetuksen (EY) N:o 14/2000, liitteessä vahvistet- tujen tuotteiden vientituet liitteessä esitettyjen määrien mukai- sesti. Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä tammikuuta 2000. 2 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 12 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Margot WALLSTRÖM Komission jäsen (1) EYVL L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EYVL L 3, 6. 1. 2000, s. 4. 13. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 9/7 sellaisenaan vietävän valkoisen sokerin ja raakasokerin vientitukien muuttamisesta 12 päivänä tammikuuta 2000 annettuun komission asetukseen LIITE Tuotekoodi 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Tuen määrä — EUR/100 kg — 43,38 43,72 43,38 43,72 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4716 — EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 47,16 49,75 47,53 1701 99 90 9100 0,4716 — EUR/1 % sakkaroosia × 100 kg — (1) Tätä määrää sovelletaan raakasokeriin, jonka tuotto on 92 %. Jos viedyn raakasokerin tuotto poikkeaa 92 %:sta, sovellettavan tuen määrä lasketaan asetuksen (EY) N:o 2038/1999 19 artiklan 4 kohdan säännösten mukaisesti. (2) Vahvistaminen keskeytetty komission asetuksella (ETY) N:o 2689/85 (EYVL L 255, (ETY) kuin se on muutettuna asetuksella sellaisena s. 12), 26. 9. 1985, 3251/85 (EYVL L 309, 21. 11. 1985, s. 14)


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2638/99 υποβολή: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Ο τομέας της Υγείας και ο γύρος της χιλιετίας.

eurovoc_concepts:
GATS
common commercial policy
health care system
liberalisation of the market
tariff negotiations

text: 24. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 303 E/87 hmerh·sia dia·tajh gia e·na ne·o gy·ro emporikv·n diapragmatey·sevn, poy ua perilamba·nei ta ue·mata poy ane·fere eidika· to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy, metajy· tvn opoi·vn ei·nai kai h dieykri·nish thw sxe·shw metajy· toy POE kai tvn polymerv·n symfvniv·n gia to periba·llon, kai h syllogikh· ergasi·a toy Dieunoy·w Grafei·oy Ergasi·aw (DGE) kai toy POE gia thn prov·uhsh tvn basikv·n kano·nvn ergasi·aw. Dystyxv·w, h ypoyrgikh· sy·nodow sto Sia·tl den symfv·nhse gia thn e·narjh aytoy· toy ne·oy gy·roy diapragma- tey·sevn• epome·nvw den mporoy·n na aname·nontai ako·mh ejeli·jeiw sa·ytoy·w toyw tomei·w. H Epitroph· e·xei anala·bei thn ypoxre·vsh na epidiv·jei to sto·xo eno·w plh·royw gy·roy, sto·xo ton opoi·o e·xei egkri·nei to Symboy·lio kai to Koinoboy·lio. (cid:211)son afora· thn a·poch toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy o·ti o POE ei·nai mh dhmokratiko·w, h Epitroph· ypenuymi·zei o·ti oi apofa·seiw toy POE lamba·nontai sto Geniko· Symboy·lio toy organismoy·, o·poy ka·ue me·low toy POE diaue·tei ch·fo. Oi perisso·terew apofa·seiw lamba·nontai me omofvni·a• epome·nvw pre·pei na symfvnh·- soyn o·la ta me·lh. Oi antipro·svpoi sto Geniko· Symboy·lio antiprosvpey·oyn tiw epi·shmew kybernh·seiw tvn melv·n. O POE den ei·nai synepv·w perisso·tero «mh dhmokratiko·w» apo· ta Hnvme·na (cid:201)unh (OHE) h· a·lloyw paro·moioyw dieunei·w organismoy·w. Sxetika· me tiw parathrh·seiw toy Ajio·timoy Me·loyw toy Koinoboyli·oy gia th dieyue·thsh tvn diaforv·n, h Epitroph· toni·zei o·ti h dieyue·thsh diaforv·n ston POE aposkopei· prvti·stvw sth ry·umish diaforv·n metajy· tvn melv·n toy POE me ba·sh tiw analhfuei·sew ypoxrev·seiw toyw. Kata· kano·na, synepv·w, ta sympera·smata gia th dieyue·thsh diaforv·n symba·lloyn mo·no sthn efarmogh· tvn symfvniv·n toy POE stiw opoi·ew ta me·lh e·xoyn anala·bei th de·smeysh na akoloyuoy·n toyw anvte·rv kano·new. (cid:211)son afora· th symfvni·a (TRIPs) gia ta pneymatika· dikaiv·mata poy aforoy·n to empo·rio, den proble·pei thn e·kdosh diplvma·tvn eyresitexni·aw tvn paradosiakv·n meuo·dvn paragvgh·w. Pare·xei mo·no prostasi·a tvn pneymatikv·n dikaivma·tvn gia efeyre·seiw poy antapokri·nontai sta apoly·tvw aysthra· krith·ria thw kainotomi·aw thw biomhxanikh·w efarmogh·w kai thw efeyretiko·thtaw. H Epitroph· symfvnei·, vsto·so, me to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy o·ti pre·pei na beltivuei· o tro·pow leitoyrgi·aw toy POE. Ype·bale de sthn ypoyrgikh· sy·nodo toy Sia·tl mi·a seira· apo· prota·seiw sxetika· me th diafa·neia kai to dhmo·sio leptomerh· e·legxo toy POE kai a·lla ue·mata metarry·umishw. H Epitroph· symfvnei· na pragmatopoioy·ntai synedria·seiw boyleytv·n apo· kra·th me·lh toy POE, vw me·so gia thn prov·uhsh toy dhmokratikoy· ele·gxoy tvn drasthrioth·tvn toy POE, o·pvw pro·teinan ta me·lh toy Koinoboyli·oy poy pareyri·- skontan sto Sia·tl. H Epitroph· e·xei arxi·sei na katarti·zei kai mi·a a·llh seira· prota·sevn tiw opoi·ew proti·uetai na diabiba·sei sy·ntoma ston POE, afoy· zhth·sei th gnv·mh tvn kratv·n melv·n kai afoy· tiw syzhth·sei me to Koinoboy·lio. (2000/C 303 E/079) GRAPTH ERVTHSH E-2638/99 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: O tome·aw thw Ygei·aw kai o gy·row thw xilieti·aw H amerikani·da ekpro·svpow ston Pagko·smio Organismo· Empori·oy, Sarli·n Mparse·fski anafero·menh sthn Ypoyrgikh· Dia·skech toy Sia·tl to·nise o·ti «Oi yphresi·ew Ygei·aw se polle·w je·new xv·rew bri·skontai ypo· thn eyuy·nh toy dhmo·sioy tome·a. Oi idivtike·w etairi·ew tvn HPA poy drasthriopoioy·ntai ston tome·a thw ygei·aw dyskoley·ontai e·tsi na dieisdy·soyn stiw agore·w ayte·w». Dedome·noy o·ti, te·toiew ue·seiw poy «enuarry·noyn peraite·rv idivtikopoih·seiw» kai «dieyko·lynsh thw eiso·doy je·nvn kefalai·vn» e·rxontai se eyuei·a anti·uesh me tiw antilh·ceiw kai th domh· toy koinvnikoy· kra·toyw o·pvw ypa·rxei stiw perisso·terew xv·rew thw Eyrvpai¤kh·w nvshw, pv·w pro·keitai na topouethuei· h Epitroph· s ayth· thn pro·tash; Apa·nthsh toy k. Lamy ej ono·matow thw Epitroph·w (10 Febroyari·oy 2000) Oi ygeionomike·w yphresi·ew kaly·ptontai h·dh apo· th Genikh· Symfvni·a Empori·oy Yphresiv·n (GATS) kai, gia to lo·go ayto·, ua apotele·soyn tmh·ma tvn erxo·menvn diapragmatey·sevn poy proble·petai na arxi·soyn fe·tow. H Koino·thta e·xei anala·bei poly· periorisme·new desmey·seiw ston tome·a ayto·n. C 303 E/88 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 24. 10. 2000 O sto·xow thw Koino·thtaw stiw erxo·menew diapragmatey·seiw sto plai·sio thw GATS, den ei·nai na prokale·sei idivtikopoi·hsh h· genikh· aporry·umish toy ygeionomikoy· tome·a (cid:129) h· opoioydh·pote a·lloy tome·a o·poy to symfe·ron tvn katanalvtv·n prostatey·etai apo· sto·xoyw dhmo·siaw politikh·w (cid:129) kai h Koino·thta den ua dextei· otidh·pote ende·xetai na yponomey·sei toyw sto·xoyw thw dhmo·siaw politikh·w thw s&pos; aytoy·w toyw tomei·w yphresiv·n poy kaly·ptontai apo· thn GATS, oi opoi·oi synde·ontai apokleistika· h· en me·rei me to kra·tow, o·pvw ei·nai oi ygeionomike·w yphresi·ew. H Epitroph· den e·xei thn pro·uesh na bohuh·sei thn aporry·umish toy ygeionomikoy· tome·a san apote·lesma thw eleyue·rvshw sto plai·sio thw GATS. Oi diapragmatey·seiw den pre·pei na yponomey·soyn thn pagko·smia diauesimo·thta kai ta ychla· pro·typa tvn ygeionomikv·n yphresiv·n sta kra·th me·lh, oy·te ta diaforetika· ryumistika· pro·typa poy e·xoyn yiouethuei· sta kra·th me·lh. Vsto·so, apo· thn a·llh pleyra·, den pre·pei na apoklei·oyme th diapragma·teysh, gia toyw Eyrvpai·oyw promhuey- te·w, thw pro·sbashw sto tmh·ma to opoi·o sthri·zetai sthn agora· aytv·n tvn tome·vn stiw tri·tew xv·rew. (2000/C 303 E/080) GRAPTH ERVTHSH E-2647/99 ypobolh·: Armando Cossutta (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Meiodotiko·w diagvnismo·w gia yphresi·a poy e·xei h·dh kalyfuei· H Epitroph· eje·dvse pro·sfata prokh·ryjh meiodotikoy· diagvnismoy· (1) gia th dhmioyrgi·a diorganikh·w ba·shw orologi·aw gia logariasmo· toy Ke·ntroy meta·frashw toy Loyjemboy·rgoy, h opoi·a pro·keitai na xrhmatodothuei· apo· th GD Biomhxani·a (prv·hn GD III) me poso· 1,5 ekat. eyrv·. Ta tri·a mei·zonta eyrvpai¤ka· uesmika· o·rgana (Symboy·lio, Koinoboy·lio kai Epitroph·) diaue·toyn h·dh ba·seiw orologi·aw (TIS, Eyte·rph kai Eurodicatom), oi opoi·ew synde·ontai metajy· toyw hlektronika·. Sthn Epitroph· ypa·rxei epiple·on diasy·ndesh (genikh· anazh·thsh orologi·aw), thn opoi·a ane·ptyje h esvterikh· yphresi·a orolo- gi·aw, poy epitre·pei thn anazh·thsh eno·w o·roy me tayto·xronh xrhsimopoi·hsh tvn triv·n ba·sevn poy proanafe·- rame kai a·llvn (JIAMCATT, FAO, ITU, klp), kauv·w kai th xrh·sh tvn mhxanv·n anazh·thshw toy Internet. Apo· ta texnika· xarakthristika· toy diagvnismoy· den ei·nai safe·w ea·n to pro·gramma stoxey·ei sth dhmioyrgi·a miaw ne·aw ba·shw orologi·aw h· aplv·w sth dhmioyrgi·a koinh·w diasy·ndeshw gia thn pro·sbash stiw ba·seiw poy proanafe·rame, me thn prosuh·kh miaw leitoyrgi·aw ele·gxoy kai epibebai·vshw. Mporei· h Epitroph· na maw plhroforh·sei: 1. Gia poioy·w lo·goyw skopey·ei na dhmioyrgh·sei mia domh· poy ua ei·nai para·llhlh me tiw h·dh ypa·rxoysew; Pv·w mporei· na ei·nai sy·mfvnh h apo·fash ayth· me ton kanonismo· EK ariu. 2610/95 (2), poy tropopoiei· ton kanonismo· EK ariu. 9565/94 (3), poy proble·pei rhta· thn ana·gkh entatikopoi·hshw thw dioikhtikh·w synergasi·aw metajy· tvn uesmikv·n orga·nvn thw nvshw gia lo·goyw ejoikono·mhshw po·rvn kai apofygh·w peritth·w ergasi·aw kai parallh·lvn domv·n; 2. Gia poioy·w lo·goyw skopey·ei h Epitroph· na anaue·sei sto Ke·ntro meta·frashw thn ekte·lesh kai thn epi·blech eno·w te·toioy sxedi·oy, dedome·noy o·ti (cid:129) o·pvw e·xei dhlv·sei dhmosi·a o dieyuynth·w toy (cid:129) to en lo·gv ke·ntro den diaue·tei oy·te thn pei·ra oy·te tiw eidike·w gnv·seiw poy ei·nai anagkai·ew ston tome·a thw orologi·aw kai thw plhroforikh·w; (1) (2) (3) EE S 163 thw thw 24. 8. 1999. EE L 268 thw 10. 11. 1995, sel. 1. EE L 314 thw 7. 12. 1994, sel. 1. Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (24 Febroyari·oy 2000) Ta tri·a megaly·tera eyrvpai¤ka· o·rgana e·xoyn h·dh tiw dike·w toyw ba·seiw orologi·aw (TIS, Euterpe kai Eurodicautom), alla· ayte·w den diasynde·ontai hlektronika·. H Epitroph· den diaue·tei sthn pragmatiko·thta diepafh· poy na epitre·pei anazh·thsh o·rvn me tayto·xronh pro·sbash stiw treiw megaly·terew ba·seiw dedome·nvn, kauv·w kai se a·llew ba·seiw (orologi·a eniai·aw uyri·daw), alla· mo·no diepafh· esvterikh· sthn Epitroph·. Env· e·naw eniai·ow mhxanismo·w pro·sbashw aytoy· toy ty·poy ua mporoy·se na gi·nei eyry·tera diaue·simow kai plhre·sterow,


title: WRITTEN QUESTION E-2642/99 by Andrew Duff (ELDR) to the Commission. Allocation of rural development funds to Member States.

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
eligibility criteria
rural development

text: C 374 E/6 Official Journal of the European Communities EN 28. 12. 2000 Article 58 of the Association Agreements and of Article 59 of the Europe Agreements. Application of this principle is subject to the provisions of Article 55 of the Europe Agreement with Estonia, Article 56 of the Europe Agreement with Latvia and Lithuania, Article 57 of the Europe Agreement with Slovenia, Article 58 of the Europe Agreements with Hungary and Poland and Article 59 of the Europe Agreements with Romania, Bulgaria, the Slovak Republic and the Czech Republic. 3. Likewise, conditions relating to specific knowledge may not be imposed only on the other Party(cid:146)s nationals. It should, however, be pointed out that to date the provision in the Agreements allowing for measures to be taken for the mutual recognition of qualifications has not produced any effects. 4. Likewise, with respect to the establishment and pursuit of economic activities, conditions of a financial nature may not be imposed only on the other Party(cid:146)s nationals. Some Member States, however, have similar provisions concerning the admission and residence of third-country nationals in their territory. (2000/C 374 E/006) WRITTEN QUESTION E-2642/99 by Andrew Duff (ELDR) to the Commission (12 January 2000) Subject: Allocation of rural development funds to Member States What criteria were used in determining the recent allocation of rural development funds to Member States, and what weighting was given to each of these? Why were these criteria chosen? In particular, did the previous allocation of funds under Regulations now superseded constitute one factor used in the determination and, if so, why? How was the rural population in each Member State defined? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (24 February 2000) In accordance with Article 46(2) of Council Regulation (EC) No 1257/1999 of 17 May 1999 on support for rural development from the European Agricultural Guidance and Guarantee Fund (EAGGF) and amending and repealing certain Regulations (1), the Commission fixed the initial appropriations allocated to Member States for rural development measures part-financed by the EAGGF (Guarantee Section) (cid:145)using objective criteria which take into account particular situations and needs, and efforts to be undertaken especially for the environment, job creation and maintenance of the landscape(cid:146). Member States(cid:146) particular situations and needs were examined on the basis of the 1994-1999 financial allocations, taking as a reference point the average allocation by Member State during that period. Total funding for the new period was increased by nearly 20 %, whereby the appropriations over and above the previous total amount were divided among Member States according to their specific needs. This was done inter alia using statistical criteria relating to the importance of rural areas (total size of the Member State, size of rural areas, rural population) and to agricultural activity (usable agricultural area, number of holdings, agricultural employment). The (cid:145)rural character(cid:146) criterion (size of rural areas and rural taking into account a population density threshold of 100 inhabitants/km2 at population) was set NUTS 5 level. (1) OJ L 160, 26. 6. 1999


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2648/99 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen. Forurening fra elektromagnetiske bølger.

eurovoc_concepts:
European social policy
electromagnetic interference
mobile phone

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/93 af offentlige tjenesteydelsesaftaler (2) og R(cid:229)dets direktiv 89/665/E(cid:216)F af 21. december 1989 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrłrende anvendelsen af klageprocedurerne i forbindelse med indg(cid:229)else af offentlige indkłbs- samt bygge- og anl(cid:230)gskontrakter (3). De nationale gennemfłrelsesbestem- melser synes ikke at give s(cid:230)rlige problemer, hvad ang(cid:229)r forenelighed med EF-reglerne. Der er derimod stadig betydelige forsinkelser, hvad ang(cid:229)r gennemfłrelsen af direktiverne vedrłrende offentlige udbud inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation. Det drejer sig om R(cid:229)dets direktiv 93/38/E(cid:216)F af 14. juni 1993 om samordning af fremgangsm(cid:229)derne ved tilbudsgivning inden for transport og telekommunikation (1) og R(cid:229)dets direktiv 92/13/E(cid:216)F af vand- og energiforsyning samt 25. februar 1992 om samordning af love og administrative bestemmelser vedrłrende anvendelse af EF- reglerne for fremgangsm(cid:229)den ved tilbudsgivning inden for vand- og energiforsyning samt transport og telekommunikation (4), samt om direktiv 97/52/EF (5) om (cid:230)ndring af direktiv 92/50/E(cid:216)F, 93/36/E(cid:216)F og 93/37/E(cid:216)F for at tage hłjde for R(cid:229)dets godkendelse af den internationale aftale om offentlige udbud som led i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel (GATT). P(cid:229) grund af manglende indberet- ning fra de gr(cid:230)ske myndigheders side af de nationale forskrifter til gennemfłrelse af disse direktiver, har Kommissionen indledt overtr(cid:230)delsesprocedurer og besluttet at indbringe visse af sagerne for Domstolen. Kommissionen skal desuden oplyse de (cid:230)rede parlamentsmedlemmer om, at den fłrer tilsyn med, at fremgangsm(cid:229)derne med hensyn til indg(cid:229)else af kontrakter med det offentlige anvendes korrekt i alle medlemsstaterne. Med dette m(cid:229)l for łje samarbejder Kommissionen fłrst og fremmest med de nationale myndigheder inden for rammerne af »pakkemłder« for at fremme kendskabet til EF-reglerne p(cid:229) dette omr(cid:229)de og sikre, at de anvendes korrekt. Desuden undersłger den klager og kan indlede overtr(cid:230)delses- procedurer i henhold til EF-traktatens artikel 226 (tidl. artikel 169) tilf(cid:230)lde af, at de nationale myndigheder handler i modstrid med EF-reglerne. i Hvad ang(cid:229)r en forbedring af systemet for overdragelse af offentlige arbejder som helhed med henblik p(cid:229) en mere effektiv anvendelse af f(cid:230)llesskabsbevillingerne, skal Kommissionen erindre om, at der under EF- stłtterammerne (EFSR II) er oprettet en f(cid:230)lles »steering committee«, som har foresl(cid:229)et en r(cid:230)kke bestem- melser, hvoraf visse er blevet gennemfłrt for lang tid siden. Kommissionen forventer, at denne omstruk- turering vil forts(cid:230)tte, og at der vil blive truffet en r(cid:230)kke nłdvendige foranstaltninger for at sikre, at de myndigheder, som udfłrer arbejderne, overholder bestemmelserne. Hvad ang(cid:229)r spłrgsm(cid:229)let om kvaliteten af de arbejder, der modtager f(cid:230)llesskabsstłtte, og de undersłgelser, der er foretaget af Det Specialiserede Kontrolorgan (ESPEL), henvises de (cid:230)rede parlamentsmedlemmer til de svar, der er givet p(cid:229) skriftlig forespłrgsel E-1912/99 fra Hadzidakis (6) og E-2017/99 fra Papayannakis (7). (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) EFT L 199 af 9. 8. 1993. EFT L 209 af 24. 7. 1992. EFT L 395 af 30. 12. 1989. EFT L 76 af 23. 3. 1992. EFT L 328 af 28. 11. 1997. Se side 2. Se side 5. (2000/C 280 E/095) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2648/99 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Forurening fra elektromagnetiske błlger Den 11. eksponering for elektromagnetiske felter 0 Hz-300 GHz (KOM(98) 268). juni 1998 offentliggjordes forslaget til R(cid:229)dets henstilling om begr(cid:230)nsning af befolkningens I Italien og navnlig i Rom er man s(cid:230)rdeles bevidst om problemet med forurening fra elektromagnetiske błlger, bl. a. takket v(cid:230)re mobiliseringen fra borger- og forbruger- og miljłsammenslutningsside. C 280 E/94 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Ogs(cid:229) Rom Kommune har for nylig offentliggjort en beslutning om problemet (nr. 5187 af 29. 12. 1998), som imidlertid er helt utilstr(cid:230)kkelig som fłlge af de knappe garantier, den opstiller for beskyttelsen af borgernes helbred. P(cid:229) baggrund heraf og p(cid:229) baggrund af svaret p(cid:229) den foreg(cid:229)ende forespłrgsel om dette emne af 11. 7. 1997 (E-2630/97) (1) fremg(cid:229)r det alts(cid:229), at der er behov for foranstaltninger med henblik p(cid:229) en nłjagtig kontrol med forureningen fra elektromagnetiske błlger, en kontrol der i dag reelt er en umulighed som fłlge af manglen p(cid:229) teknisk udstyr hos de ansvarlige lokale sundhedscentre. Kan Kommissionen p(cid:229) baggrund af ovenst(cid:229)ende oplyse: 1. om ikke den mener, at mobiltelefoniselskaberne ETACS(cid:146)s, DCS(cid:146)s og DECT(cid:146)s antenner ogs(cid:229) błr v(cid:230)re omfattet af de nłdvendige forskrifter? 2. om ikke der inden for rammerne af gr(cid:230)nserne for eksponering for elektromagnetiske błlger błr fasts(cid:230)ttes en yderligere gr(cid:230)nse for risikogrupper, der befinder sig i n(cid:230)rheden af kilder til elektro- magnetiske błlger, f. eks. personer med proteser s(cid:229)som pacemakere m. v. (f. eks. n(cid:229)r s(cid:229)danne personer befinder sig i n(cid:230)rheden af hospitaler), og for omr(cid:229)der i n(cid:230)rheden af skoler? 3. om ikke undersłgelsen af elektromagnetisk forurening błr tage hensyn til de samlede v(cid:230)rdier i et omr(cid:229)de og ikke kun til v(cid:230)rdierne i forbindelse med det anl(cid:230)g, der skal installeres? 4. om ikke den finder det hensigtsm(cid:230)ssigt at lukke anl(cid:230)g, der ikke overholder sikkerhedsgr(cid:230)nserne for menneskets helbred? 5. om ikke det ville v(cid:230)re p(cid:229) sin plads at begr(cid:230)nse den stadig stłrre forekomst af forst(cid:230)rkerantenner ved at g(cid:229) over til roaming mellem de forskellige selskaber? 6. hvad dens generelle syn p(cid:229) dette spłrgsm(cid:229)l er? (1) EFT C 102 af 3. 4. 1998, s. 78. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (23. februar 2000) Kommissionen łnskede med sit forslag til henstilling 1999/519/EF om begr(cid:230)nsning af befolkningens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz) (1), der blev vedtaget af R(cid:229)det den 12. juli 1999, at bidrage s(cid:229) meget som muligt til at opn(cid:229) det hłjeste beskyttelsesniveau for EU-borgernes sundhed p(cid:229) et meget fłlsomt omr(cid:229)de, der ikke var omfattet af nogen f(cid:230)llesskabslovgivning. Henstillingen henviser i sin ordlyd ikke til nogen bestemte apparater, og den omfatter s(cid:229)ledes enhver kilde til ikke-ioniserende str(cid:229)ling, herunder antenner og rel(cid:230)stationer til mobiltelefoni. Spłrgsm(cid:229)let om interfe- rens med fłlsomt medicinsk udstyr behandles inden for rammerne af den elektromagnetiske kompatibilitet og af lovgivningen vedrłrende medicinske anordninger. Det vil p(cid:229) grundlag af de europ(cid:230)iske standarder, der snart tr(cid:230)der i kraft, og som skal sikre, at udstyret overholder de anbefalede basisrestriktioner og referenceniveauer, v(cid:230)re muligt at udfłre m(cid:229)linger af miljłforholdene og iv(cid:230)rks(cid:230)tte tekniske tilpasninger (roaming mellem operatłrer, omstrukturering af nettene), s(cid:229)fremt det p(cid:229)vises, at befolkningen er udsat for hłjere v(cid:230)rdier end anbefalet. Kommission fłlger denne sag p(cid:229) t(cid:230)t hold og agter at głre brug af sin ret til at frems(cid:230)tte lovforslag, hvis de forskningsprogrammer, der i łjeblikket udfłres under Kommissionen, m(cid:229)tte p(cid:229)vise forekomsten af nye sundhedsricisi. (1) EFT L 199 af 30. 7. 1999


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2665/99 von Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) an die Kommission. Umstrukturierung von ABB ALSTOM POWER.

eurovoc_concepts:
eligibility criteria
industrial restructuring
job creation
merger

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/97 In den letzten Monaten verschwanden zwei bedeutende politische Pers(cid:246)nlichkeiten. Seit Mai 1999 wird der ehemalige Innenminister, Jurij Sacharenko, und seit September 1999 der stellvertretende Vorsitzende des 13. Obersten Sowjets von Belarus, Wiktor Gontschar, vermi(cid:223)t. (cid:220)ber ihren Aufenthaltsort ist uns nichts bekannt. Der Fall einer dritten prominenten Pers(cid:246)nlichkeit, der ehemaligen Vorsitzenden der Zentralbank, Tamara Winnikowa, ist aufgekl(cid:228)rt. Sie zog Ende 1999 zu ihrem Sohn ins Vereinigte K(cid:246)nigreich. Angesichts dieser Entwicklungen ist der Rat nicht in der Lage, die Restriktionen von 1997 aufzuheben. Die EU nutzt jede geeignete Gelegenheit, Belarus ihren Standpunkt darzulegen und auf demokratische Reformen zu dr(cid:228)ngen (Besuch hochrangiger Troika-Beamter in Minsk am 1. /2. November, Treffen zwischen dem Staatssekret(cid:228)r Blomberg und Au(cid:223)enminister Latypow am 18. November in Istanbul und erforderlichenfalls Demarchen der Missionschefs). Dar(cid:252)ber hinaus wird das vor kurzem unterzeichnete TACIS-Programm zur Entwicklung der B(cid:252)rgergesellschaft zur Verbesserung des demokratischen Reform- prozesses in Belarus beitragen. (cid:220)bergeordnetes Ziel der EU ist es, da(cid:223) im Jahr 2000 freie und faire Wahlen unter internationaler Beobachtung und mit internationaler Anerkennung stattfinden. Der Rat hat die von Pr(cid:228)sident Lukaschenko abgegebene Zusage zum Abhalten solcher Wahlen zur Kenntnis genommen und wird ihn beim Wort nehmen. Um den Wahlproze(cid:223) in Gang zu bringen, ist ein Dialog zwischen Regierung und Opposition unabdingbar. Die EU unterst(cid:252)tzt vorbehaltlos die Bem(cid:252)hungen der OSZE, die als einzige diesen Dialog schnell auf den Weg bringen kann. (2000/C 280 E/098) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2665/99 von Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) an die Kommission Betrifft: Umstrukturierung von (cid:132)ABB ALSTOM POWER(cid:147) (12. Januar 2000) Die Leitung der Unternehmensgruppe (cid:132)ABB ALSTOM POWER(cid:147), die aus einer Fusion vom 30. Juni 1999 hervorgeht, hat eine Umstrukturierung angek(cid:252)ndigt. in denen das Unternehmen besteht, wurden bereits Arbeitspl(cid:228)tze abgebaut. In einigen L(cid:228)ndern, Hat diese Gruppe und/oder diejenigen, die an dieser Fusion beteiligt sind, EU-Beihilfen erhalten? Wenn ja, k(cid:246)nnte die Kommission die Betr(cid:228)ge und die Bedingungen f(cid:252)r ihre Zuweisung angeben? Waren diese Beihilfen an die Schaffung von Arbeitspl(cid:228)tzen gekn(cid:252)pft? Ist die Kommission bereit, die R(cid:252)ckzahlung dieser Beihilfen zu fordern? Antwort von Herrn Barnier im Namen der Kommission (10. Februar 2000) Die Kommission wird die notwendigen Informationen bei den betreffenden Mitgliedstaaten einholen und die Ergebnisse ihrer Untersuchung umgehend mitteilen (2000/C 280 E/099) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2667/99 von Olivier Dupuis (TDI) an den Rat (13. Januar 2000) Betrifft: Perspektiven f(cid:252)r den Beitritt Aserbaidschans zum Europarat und Entwicklung der Beziehungen EU/Aserbaidschan Kann der Hohe Vertreter f(cid:252)r die Gemeinsame Au(cid:223)en- und Sicherheitspolitik zweckdienliche Angaben zum Fortschreiten des Beitrittsverfahrens von Aserbaidschan zum Europarat machen? Kann der Hohe Vertreter ganz allgemein angeben, wie die EU ihre Beziehungen zu diesem Land zu entwickeln beabsichtigt?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2619/99 från Robert Sturdy (PPE-DE) till kommissionen. Stöd till den brittiska grisköttsindustrin.

eurovoc_concepts:
EU aid
State aid
United Kingdom
export refund
pigmeat

text: C 303 E/82 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 24. 10. 2000 R(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1259/1999 av den 17 maj 1999 om uppr(cid:228)ttande av gemensamma best(cid:228)mmel- ser f(cid:246)r system f(cid:246)r direktst(cid:246)d inom ramen f(cid:246)r den gemensamma jordbrukspolitiken (1) g(cid:228)ller f(cid:246)r betalningar till jordbrukare enligt st(cid:246)dsystem inom ramen f(cid:246)r gemensamma organisationer av marknaderna. Enligt artikel 3 skall medlemsstaterna vidta de milj(cid:246)(cid:229)tg(cid:228)rder de anser vara l(cid:228)mpliga (vilket kan inbegripa st(cid:246)d till jordbruksmilj(cid:246)(cid:229)taganden, allm(cid:228)nna obligatoriska milj(cid:246)krav eller s(cid:228)rskilda milj(cid:246)krav som ett villkor f(cid:246)r direkta utbetalningar). Medlemsstaterna beslutar om l(cid:228)mpliga p(cid:229)f(cid:246)ljder f(cid:246)r utebliven efterlevnad av dessa milj(cid:246)krav (t. ex. avdrag fr(cid:229)n, eller indragning av, de utbetalningar som beviljas enligt de gemensamma organisationerna av marknaderna). Enligt artikel 5 skall de belopp som inte betalas ut p(cid:229) grund av utebliven efterlevnad av dessa milj(cid:246)best(cid:228)mmelser (cid:129) liksom de belopp medlemsstaterna sparar in genom att anv(cid:228)nda sig av m(cid:246)jligheten till modulering av de direkta utbetalningarna (artikel 4) (cid:129) finnas tillg(cid:228)ngliga f(cid:246)r ekologiska st(cid:246)dordningar (jordbruksmilj(cid:246)(cid:229)tg(cid:228)rder, kompensationsbidrag i mindre gynnade omr(cid:229)den och i omr(cid:229)den med milj(cid:246)betingade begr(cid:228)nsningar, beskogning). I r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1257/1999 om st(cid:246)d fr(cid:229)n Europeiska utvecklings- och garantifonden f(cid:246)r jordbruket (2) (EUGFJ) f(cid:246)reskrivs riktade jordbruksmilj(cid:246)(cid:229)tg(cid:228)rder, vilka (cid:228)r de enda (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r obligato- riska i program f(cid:246)r landsbygdsutveckling. De (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:229)r d(cid:228)rf(cid:246)r en framtr(cid:228)dande roll inom politiken f(cid:246)r landsbygdsutveckling och har en s(cid:228)rskild betydelse inom gemenskapens jordbruksmilj(cid:246)strategi. ˜ven i den gemensamma organisationen av marknaderna finns milj(cid:246)best(cid:228)mmelser. Vissa av dessa har st(cid:228)rkts. Exempelvis utg(cid:246)r de nationella anslagen i den nya ordningen f(cid:246)r n(cid:246)tk(cid:246)tt numera en del av de direkta betalningarna och kan knytas till milj(cid:246)villkor, och extensifieringsbidraget har blivit effektivare genom att bidragsniv(cid:229)n har (cid:246)kat och str(cid:228)ngare milj(cid:246)villkor har inf(cid:246)rts. (1) EGT L 160, 26. 6. 1999. (2) EGT L 160, 26. 6. 1999. (2000/C 303 E/074) SKRIFTLIG FR¯GA E-2619/99 fr(cid:229)n Robert Sturdy (PPE-DE) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: St(cid:246)d till den brittiska grisk(cid:246)ttsindustrin Kommissionen har bekr(cid:228)ftat att grisuppf(cid:246)darna i F(cid:246)renade kungariket av olika sk(cid:228)l befinner sig i en mycket stor ekonomisk kris. Kommer kommissionen att ta st(cid:228)llning till n(cid:229)gra av f(cid:246)ljande (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att komma till r(cid:228)tta med n(cid:229)gra av de problem som tvingar m(cid:229)nga uppf(cid:246)dare att l(cid:228)gga ned sin verksamhet? 1. ¯terinf(cid:246)ring av exportbidrag f(cid:246)r europeiskt grisk(cid:246)tt. 2. St(cid:246)d f(cid:246)r F(cid:246)renade kungarikets beg(cid:228)ran om statligt st(cid:246)d f(cid:246)r att t(cid:228)cka utgifterna i samband med BSE, som (cid:228)ven har skadat det brittiska grisk(cid:246)ttets konkurrenskraft? Kan kommissionen f(cid:246)resl(cid:229) andra (cid:229)tg(cid:228)rder som F(cid:246)renade kungariket eller Europeiska unionen kan vidta, i enlighet med gemenskapsr(cid:228)tten, f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa F(cid:246)renade kungarikets problemdrabbade grisk(cid:246)ttsindustri? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (31 januari 2000) Tyv(cid:228)rr har grisk(cid:246)ttsmarknaden i hela Europa dragits med mycket stora problem. Huvudanledningen till de l(cid:229)ga priserna (cid:228)r dock den best(cid:229)ende (cid:246)verproduktionen av grisk(cid:246)tt. 24. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 303 E/83 Det st(cid:228)mmer att F(cid:246)renade kungariket har inf(cid:246)rt vissa nationella best(cid:228)mmelser som g(cid:246)r det dyrare att slakta grisar. Vissa informella kontakter har tagits mellan kommissionen och de brittiska myndigheterna f(cid:246)r att diskutera hur ett eventuellt st(cid:246)d skulle vara utformat, men kommissionen har (cid:228)nnu inte f(cid:229)tt n(cid:229)gon formell anm(cid:228)lan om att man fr(cid:229)n brittiskt h(cid:229)ll vill bevilja st(cid:246)d. F(cid:246)r att ett st(cid:246)d skall kunna godk(cid:228)nnas m(cid:229)ste det naturligtvis uppfylla kraven i EG-f(cid:246)rdraget. Enligt dessa best(cid:228)mmelser b(cid:246)r st(cid:246)det framf(cid:246)r allt syfta till att stimulera den ekonomiska utvecklingen f(cid:246)r sektorn i fr(cid:229)ga. St(cid:246)d som bara ges f(cid:246)r att kompensera f(cid:246)r handelsf(cid:246)rluster kan i princip inte godk(cid:228)nnas enligt gemenskapsbest(cid:228)mmelserna. Det finns f(cid:246)r n(cid:228)rvarande exportbidrag f(cid:246)r ett stort antal grisk(cid:246)ttsprodukter, inklusive f(cid:228)rskt och djupfryst k(cid:246)tt och bearbetade produkter. Dessa bidrag inneb(cid:228)r ett stort st(cid:246)d till den europeiska grisk(cid:246)ttsmarknaden, och under 1999 s(cid:229)ldes n(cid:228)stan 800 000 ton grisk(cid:246)tt till tredje land med hj(cid:228)lp av exportbidrag. Eftersom trycket p(cid:229) gemenskapens grisk(cid:246)ttsmarknad best(cid:229)r har kommissionen beh(cid:229)llit de ganska h(cid:246)ga exportbi- dragen i mer (cid:228)n ett (cid:229)r nu. Det st(cid:228)mmer att kommissionen inte l(cid:228)ngre betalar ut extra h(cid:246)ga bidrag f(cid:246)r f(cid:228)rskt och djupfryst k(cid:246)tt som exporteras till Ryssland. Denna export omfattas dock fortfarande av det vanliga bidraget. Det b(cid:246)r ocks(cid:229) betonas att kommissionen, n(cid:228)r den utformar riktlinjerna f(cid:246)r exportbidrag, m(cid:229)ste ta h(cid:228)nsyn till den begr(cid:228)nsade efterfr(cid:229)gan p(cid:229) exportmarknaderna, liksom till budgetm(cid:228)ssiga aspekter och de kvantitativa begr(cid:228)nsningarna i WTO-avtalet. Kommissionen har vid flera tillf(cid:228)llen diskuterat andra m(cid:246)jliga l(cid:246)sningar med medlemsl(cid:228)nderna (t. ex. att skapa fonder p(cid:229) frivillig basis), men hittills har dessa idØer f(cid:229)tt ett ljumt mottagande av majoriteten av l(cid:228)nderna. Kommissionen kommer dock att forts(cid:228)tta att f(cid:246)rs(cid:246)ka hitta l(cid:246)sningar p(cid:229) problemet. (2000/C 303 E/075) SKRIFTLIG FR¯GA E-2622/99 fr(cid:229)n Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: Byggarbete i Bustarviejo-dalen (Spanien) Ett privat f(cid:246)retag t(cid:228)nker bygga ett hotell i Bustarviejo-dalen (Madrid, Spanien), n(cid:228)rmare best(cid:228)mt i Tejera- omr(cid:229)det, som (cid:228)r registrerat som ett omr(cid:229)de som inte f(cid:229)r bebyggas och som skall ges s(cid:228)rskilt skydd. Enligt borgm(cid:228)staren i Bustarviejo har projektet, som (cid:228)r ett privat initiativ, erh(cid:229)llit de tillst(cid:229)nd som kr(cid:228)vs enligt milj(cid:246)n(cid:228)mnden och v(cid:228)g- och vattenn(cid:228)mnden, samt enligt den egna kommunstyrelsen. Medlemmar ur olika ekolog-, kulturarbetar-, kvinno-, j(cid:228)gar- och boskapsuppf(cid:246)darorganisationer har emellertid meddelat att det inte gjorts n(cid:229)gon som helst bed(cid:246)mning av hur den lokala floran och faunan kommer att p(cid:229)verkas, trots att m(cid:229)nga av de lokala v(cid:228)xt- och djurarterna (cid:228)r skyddade. Medlemmarna i dessa organisationer anser att genomf(cid:246)randet av projektet kommer att f(cid:229) mycket negativa konsekvenser i dalen, inte endast synliga s(cid:229)dana utan (cid:228)ven rent milj(cid:246)m(cid:228)ssiga, eftersom man kommer att ta vatten fr(cid:229)n det omkringliggande omr(cid:229)det eller fr(cid:229)n en brunn. De (cid:228)r (cid:246)vertygade om att en f(cid:246)rbrukning p(cid:229) 7 000 kubikmeter vatten per (cid:229)r kommer att p(cid:229)verka jordbruket, boskapsuppf(cid:246)dningen och skogsbruket, och att fr(cid:229)n mer (cid:228)n hundra personer med all s(cid:228)kerhet kommer att riskera att f(cid:246)rorena det flytande avfall vattendrag som flyter genom dalen. Skulle kommissionen, med beaktande av att Leader-initiativets lokala aktionsgrupp i Sierra Norte i Madrid kan komma att bidra med 16 miljoner pesetas till projektet, kunna bekr(cid:228)fta om just detta projekt (cid:246)verensst(cid:228)mmer med r(cid:229)dets direktiv 85/337/EEG (1) om bed(cid:246)mning av inverkan p(cid:229) milj(cid:246)n, och med r(cid:229)dets direktiv 92/43/EEG om livmilj(cid:246)er (2), samt med de milj(cid:246)m(cid:229)l som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r Leader-programmet? (1) EGT L 175, 5. 7. 1985, s. 40. (2) EGT L 206, 22. 7. 1992, s. 7


title: WRITTEN QUESTION E-2675/99 by Theresa Villiers (PPE-DE) to the Commission. Commission policy on takeovers.

eurovoc_concepts:
company law
competence of the Member States
proposal (EU)
shareholder
takeover bid

text: C 225 E/190 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/212) WRITTEN QUESTION E-2671/99 by Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) to the Commission Subject: Cards for EU citizens entering Italy (12 January 2000) On 15 November 1999 German tourists on a ferry from Tunis to Livorno (Italy) had to have orange cards stamped. Otherwise, according to the Italian authorities, they would have been refused entry to Italy. Customs officials said that without the stamp they would not have been allowed to leave the ship. Entry into Italy was delayed as a result by several hours. The tourists regarded this as harassment pure and simple. Is there any reason why EU citizens have to present special entry permits for Italy? If not, what action does the Commission intend to take? Answer given by Mr Vitorino on behalf of the Commission (17 February 2000) The Commission will make the necessary contacts with the Italian authorities in order to obtain all the details on the facts reported by the Honourable Member. It will not fail to take such action as may be necessary under the procedure provided for by Article 226 (former Article 169) of the EC Treaty. (2000/C 225 E/213) WRITTEN QUESTION E-2675/99 by Theresa Villiers (PPE-DE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Commission policy on takeovers Following the announcement of the Vodaphone bid for Mannesmann, Commissioner Monti was quoted in a British newspaper suggesting that the controversy this bid had provoked highlighted the necessity of finding agreement on the proposed takeovers directive (the 13th company law directive concerning takeover bids). The British business community has opposed this proposed directive on the basis that it would impose costly legal burdens on them and override the UK(cid:146)s Takeover Panel, which has a proven track record of successfully dealing with takeover questions on a non-statutory basis. How will the Commission(cid:146)s proposals resolve these issues and ensure that takeovers are policed effectively at national or European level? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (17 February 2000) The amended proposal for a thirteenth Directive of the Parliament and the Council on company law concerning take over bids (1) aims at establishing equivalent minimum safeguards for the protection of minority shareholders in the case of a transfer of corporate control. The proposed directive requires Member States to designate one or more supervisory authorities which must supervise the bid. Because of differences in legal tradition, the question to what extent recourse 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/191 against the decisions of a supervisory authority is possible before the courts is left to Member States. The proposed directive does however contain guidance on how to police cross-border take over bids which involve supervisory authorities in more than one Member State. (1) OJ C 378, 13. 12. 1997. (2000/C 225 E/214) WRITTEN QUESTION E-2681/99 by Luis Berenguer Fuster (PSE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Statements by the Spanish government on the unresolved issue of state aid to the electricity sector The Spanish government, and in particular the Minister for Industry and government spokesman, Josep PiquØ, have stated on numerous occasions that the Commission is to adopt a decision on state aids to the Spanish electricity sector in respect of the costs of transition to competition by the end of 1999. Can the Commission confirm the Spanish government(cid:146)s assertions? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (8 February 2000) In discussions between the Spanish Minister and the Member of the Commission responsible for competition policy the intention was indeed to reach a decision on this case before the end of 1999. However, the search for an independent consultant and the complexity of the case made it impossible to meet this target. The Commission still hopes to be able to adopt a decision shortly. (2000/C 225 E/215) WRITTEN QUESTION E-2682/99 by Luis Berenguer Fuster (PSE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Decision on an unresolved case concerning state aids The Spanish press has published information taken from the Ministry for Industry(cid:146)s Bolet(cid:237)n de Energ(cid:237)a ElØctrica (electricity newsletter), stating that electricity companies have already received a total of PTA 387 223 m in the form of state aids. Spanish consumers are paying for this through higher electricity bills. In reply to an earlier question of mine, the Commission reported that it had not considered it appropriate to rule that payment of the aid be suspended, given, (cid:145)the absence of a pre-existing framework, the complexity of the issue and discussions currently taking place(cid:146). Meanwhile, consumers continue to foot the bill for what is in principle considered unlawful state aid, and companies have received approximately 30 % of the total amount, which will be difficult to recover, should a decision be made to that effect. Does the Commission agree that the time has now come to rule that payments be suspended?