title: Decisione del Comitato misto SEE n. 15/1999, del 29 gennaio 1999, che modifica l'allegato XIII (Trasporti) dell'accordo SEE

text: 10. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 35/45 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE N. 15/1999 del 29 gennaio 1999 che modifica l'allegato XIII (Trasporti) dell'accordo SEE IL COMITATO MISTO SEE, visto l'accordo sullo Spazio economico europeo, adeguato dal protocollo di adattamento di detto accordo, in particolare l'articolo 98, in appresso denominato «l'accordo», considerando che l'allegato XIII dell'accordo è stato modificato dalla decisione del Comitato misto SEE n. 121/98, del 18 dicembre 1998 (1); considerando che il protocollo n. 9 dell'atto relativo alle condizioni di adesione della Repubblica d'Austria, della Repubblica di Finlandia e del Regno di Svezia e agli adattamenti dei trattati sui quali si fonda l'Unione europea (2) ha sostituito, dalla data dell'adesione dell'Austria all'Unione europea, il 1o gennaio 1995, l'accordo tra la Comunità economica europea e la Repubblica d'Austria relativo al trasporto di merci in transito su strada e per ferrovia (3); considerando che gli articoli 11 e 12 del protocollo n. 9 dell'atto di adesione dell'Austria, della Finlandia e della Svezia prevedono un regime speciale in materia di transito di automezzi pesanti attraverso il territorio austriaco come pure in materia di trasporto internazionale su strada di merci a destinazione dell'Austria o in partenza da tale paese, basato su un sistema di diritti di transito (ecopunti); considerando che il regolamento (CE) n. 3298/94 della Commissione (4), stabilisce misure dettagliate relative al sistema di diritti di transito (ecopunti) per automezzi pesanti adibiti al trasporto di merci in transito attraverso l'Austria, stabilito dall'articolo 11 del protocollo n. 9 dell'atto di adesione dell'Austria, della Finlandia e della Svezia; considerando che il regolamento (CE) n. 1524/96 della Commissione (5), modifica il regolamento (CE) n. 3298/94; considerando che occorre integrare nell'accordo il protocollo n. 9 dell'atto di adesione dell'Austria, della Finlandia e della Svezia, il regolamento (CE) n. 3298/94 e il regolamento (CE) n. 1524/96; considerando che occorre integrare nell'accordo le modifiche del regolamento (CEE) n. 881/92 del Consi- glio, del 26 marzo 1992, relativo all'accesso al mercato dei trasporti di merci su strada nella Comunità effettuati in partenza dal territorio di uno Stato membro o a destinazione di questo, o in transito sul territorio di uno o più Stati membri (6), apportate dall'allegato I, punto 6 del capitolo VI A dell'atto di adesione dell'Austria, della Finlandia, e della Svezia, DECIDE: Articolo 1 Il testo seguente è aggiunto nell'allegato XIII dell'accordo al punto 26a [regolamento (CEE) n. 881/92 del Consiglio]: «, modificato e integrato da: — 1 94 N: Atto relativo alle condizioni di adesione della Repubblica d'Austria, della Repubblica di Finlandia e del Regno di Svezia e agli adattamenti dei trattati sui quali si fonda l'Unione europea (GU C 241 del 29. 8. 1994, pag. 21, adattato dalla GU L 1 dell'1. 1. 1995, pag. 1); — 394 R 3298: Regolamento (CE) n. 3298/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, che stabilisce misure dettagliate relative al sistema di diritti di transito (ecopunti) per automezzi pesanti adibiti al trasporto di merci in transito attraverso l'Austria, stabilito dall'articolo 11 del protocollo n. 9 dell'atto di adesione dell'Austria, della Finlandia e della Svezia (GU L 341 del 30. 12. 1994, pag. 20); (1) GU L 297 del 18. 11. 1999, pag. 50. (2) GU C 241 del 29. 8. 1994, pag. 21, modificata dalla GU L 1 dell'1. 1. 1995, pag. 1. (3) GU L 373 del 21. 12. 1992, pag. 6. (4) GU L 341 del 30. 12. 1994, pag. 20. (5) GU L 190 del 31. 7. 1996, pag. 13. (6) GU L 95 del 9. 4. 1992, pag. 1 rettificata dalla GU L 213 del 29. 7. 1992, pag. 36. L 35/46 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 10. 2. 2000 — 396 R 1524: Regolamento (CE) n. 1524/96 della Commissione, del 30 luglio 1996, che modifica il regolamento (CE) n. 3298/94 riguardo al sistema di ecopunti per autocarri in transito attraverso l'Austria (GU L 190 del 31. 7. 1996, pag. 13). » Articolo 2 Il testo degli adattamenti da a) a g) di cui al punto 26a [regolamento (CEE) n. 881/92 del Consiglio] dell'allegato XIII dell'accordo è sostituito dal testo seguente: «a) Il testo dell'articolo 1, paragrafo 2, è sostituito dal testo seguente: “2. Nel caso di un trasporto da una parte contraente verso un paese terzo e viceversa, il presente regolamento non si applica per il tragitto effettuato nel territorio di una parte contraente di carico o di scarico, salvo diverso accordo tra le parti contraenti”. b) Il testo dell'articolo 1, paragrafo 3, è sostituito dal testo seguente: “3. Il presente regolamento lascia impregiudicate le disposizioni di cui al paragrafo 2 relative ai trasporti da uno Stato EFTA a un paese terzo e che consentono, per mezzo di autorizzazioni bilaterali o in regime di libertà che trasportatori stabiliti in una parte contraente effettuino opera- zioni di carico e scarico in un'altra parte contraente, fatto salvo il principio di non discriminazione tra trasportatori comunitari e trasportatori di uno Stato EFTA. ”. c) Gli Stati EFTA riconoscono le licenze comunitarie rilasciate dagli Stati membri CE a norma del menzionato regolamento. Ai fini di tale riconoscimento, nelle disposizioni generali della licenza comunitaria che figura nell'allegato I del presente regolamento, i riferimenti a “la Comunità” devono essere letti come riferimenti a “la Comunità, l'Islanda, il Liechtenstein e la Norvegia” ed i riferimenti agli “Stati membri” devono essere letti come “lo Stato membro o gli Stati membri della CE e/o l'Islanda, il Liechtenstein e la Norvegia”; d) la Comunità e gli Stati membri della CE riconoscono le licenze rilasciate da uno Stato EFTA a norma del presente regolamento, come adattato nella parte b) dell'allegato I contenuto nell'appendice 1 del presente allegato; e) le licenze rilasciate dagli Stati EFTA sono conformi al modello che figura nell'appendice 1 del presente allegato. » L'appendice dell'allegato della presente decisione sostituisce l'appendice 1 dell'allegato XIII dell'accordo. Articolo 3 Articolo 4 Dopo il punto 26a [regolamento (CEE) n. 881/92 del Consiglio] dell'allegato XIII dell'accordo è inserito il punto seguente: «26aa. 1 94 N: Protocollo n. 9 dell'atto relativo alle condizioni di adesione della Repubblica d'Austria, della Repubblica di Finlandia e del Regno di Svezia e agli adattamenti dei trattati sui quali si fonda l'Unione europea (GU C 241 del 29. 8. 1994, pag. 21, adattata dalla GU L 1 dell'1. 1. 1995, pag. 1), modificato e integrato da: — 394 R 3298: Regolamento (CE) n. 3298/94 della Commissione, del 21 dicembre 1994, che stabilisce misure dettagliate relative al sistema di diritti di transito (ecopunti) per automezzi pesanti adibiti al trasporto di merci in transito attraverso l'Austria, stabilito dall'articolo 11 del protocollo n. 9 dell'atto di adesione dell'Austria, della Finlandia e della Svezia (GU L 341 del 30. 12. 1994, pag. 20); — 396 R 1524: Regolamento (CE) n. 1524/96 della Commissione, del 30 luglio 1996, che modifica il regolamento (CE) n. 3298/94 riguardo al sistema di ecopunti per autocarri in transito attraverso l'Austria (GU L 190 del 31. 7. 1996, pag. 13). 10. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 35/47 Ai fini del presente accordo, le disposizioni del regolamento summenzionato devono essere lette nel seguente modo: a) Aggiungendo gli ecopunti calcolati, sulla base dell'anno di riferimento 1991, per un totale di 25 700 transiti all'anno (Islanda 100, Liechtenstein 21 000, Norvegia 4 600), la tabella che figura all'articolo 9 del regolamento è modificata nel modo seguente: Anno (1) 1991 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Percentuale di ecopunti Ecopunti per automezzi delle parti contraenti (2) 100,0 % 54,8 % 51,9 % 49,8 % 48,5 % 44,8 % 40,0 % (3) 23 962 280 13 131 329 12 436 423 11 933 215 11 621 706 10 735 101 9 584 912 b) La tabella dell'allegato D del regolamento è modificata nel modo seguente: Stati membri, Liechtenstein, Islanda e Norvegia Austria Belgio Danimarca Germania Grecia Spagna Finlandia Francia Irlanda Islanda Italia Liechtenstein Lussemburgo Paesi Bassi Norvegia Portogallo Svezia Regno-Unito Unità 214 800 32 500 40 500 482 500 60 500 1 200 4 600 5 000 1 000 100 510 000 21 000 5 000 123 500 4 600 400 7 500 8 500 Totale 1 523 200» Articolo 5 I testi delle modifiche apportate al regolamento (CEE) n. 881/92 dal punto 6 del capitolo VI A dall'allegato I dell'atto di adesione della Repubblica d'Austria, della Repubblica di Finlandia e del Regno di Svezia e agli adattamenti dei trattati sui quali si fonda l'Unione europea, come pure i testi del protocollo n. 9 dell'atto di adesione dell'Austria, della Finlandia e della Svezia, del regolamento (CE) n. 3298/94 e del regolamento (CE) n. 1524/96 nelle lingue islandese e norvegese, allegati alle rispettive versioni linguistiche della presente decisione, fanno fede. L 35/48 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 10. 2. 2000 La presente decisione entra in vigore il 30 gennaio 1999, a condizione che al Comitato misto SEE siano pervenute tutte le notifiche previste all'articolo 103, paragrafo 1, dell'accordo. Articolo 6 La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Articolo 7 Fatto a Bruxelles, il 29 gennaio 1999. Per il Comitato misto SEE Il presidente F. BARBASO 10. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 35/49 ALLEGATO della decisione del Comitato misto SEE n. 15/1999 Appendice 1 DOCUMENTI DI CUI ALL'ALLEGATO DEL REGOLAMENTO (CEE) N. 881/92 DEL CONSIGLIO, MODIFICATI AI FINI DELL'ACCORDO SEE cfr. la modifica e) al punto 26a dell'allegato XIII dell'accordo L 35/50 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 10. 2. 2000 ALLEGATO I (a) (Carta resistente di colore blu — formato DIN A4) (Prima pagina della licenza) (Testo redatto nella o in una delle lingue ufficiali dello Stato EFTA che rilascia l’autorizzazione) Stato che rilascia la licenza Sigla distintiva dello Stato (1) Denominazione dell’autorità o dell’ente competente LICENZA N. per il trasporto internazionale di merci su strada per conto terzi La presente licenza autorizza (2). a effettuare, su tutte le relazioni di territorio della Comunità europea, dell’Islanda, del Liechtenstein e della Norvegia (3), trasporti internazionali di merci su strada per conto terzi secondo la definizione del regolamento (CEE) n. 881/92 del Consiglio, del 26 marzo 1992, ai sensi delle disposizioni generali della presente licenza. traffico, per i percorsi entro il Osservazioni particolari:. La presente licenza è valida dal. al. Rilasciata a:. , addì. (4) (1) Sigla distintiva dello Stato: IS (Islanda), (FL) Liechtenstein, (N) Norvegia. (2) Nome e ragione sociale e indirizzo completo del trasportatore. (3) In appresso denominati «Stati EFTA». (4) Firma e timbro dell’autorità o ente competente che rilascia la licenza. 10. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 35/51 (b) (Seconda pagina della licenza) La presente licenza è rilasciata a norma del regolamento (CEE) n. 881/92 del Consiglio, del 26 marzo 1992, adatto ai fini dell’accordo SEE. Essa permette di effettuare, su tutte le relazioni di traffico, per i percorsi entro il territorio della Comunità europea e degli Stati EFTA e, se, del caso, alle condizioni che essa stabilisce, trasporti internazionali di merci su strada per conto terzi: — il cui punto di partenza ed il cui punto di arrivo si trovano in due Stati diversi (Stati membri CE o Stati EFTA), con o senza transito attraverso uno o più Stati membri CE o Stati EFTA o paesi terzi; — in partenza da uno Stato membro CE o da uno Stato EFTA e a destinazione di un paese terzo o viceversa, con o senza transito attraverso uno o più Stati membri CE o Stati EFTA o paesi terzi; — tra paesi terzi con transito sul territorio di uno o più Stati membri CE o Stati EFTA, nonché gli spostamenti a vuoto in relazione con tali trasporti. Nel caso di un trasporto in partenza da uno Stato membro CE o da uno Stato EFTA e a destinazione di un paese terzo e viceversa, la presente autorizzazione non è valida per il tragitto effettuato nel territorio dello Stato membro CE o dello Stato EFTA di carico o di scarico. La presente licenza è personale e non è cedibile a terzi. Le autorità competenti dello Stato EFTA che l’hanno rilasciata possono ritirarla qualora il trasportatore: — abbia omesso di osservare tutte le condizioni cui è soggetto il suo impiego; — abbia fornito informazioni inesatte circa i dati richiesti per il rilascio o il rinnovo della licenza. L’originale della licenza deve essere conservato dall’impresa di trasporto. Una copia certificata conforme della licenza deve trovarsi a bordo del veicolo (1). Nel caso di un complesso dei veicoli accoppiati, essa deve accompagnare il veicolo a motore e si riferisce al complesso dei veicoli accoppiati anche nel caso in cui il rimorchio o il semirimorchio non siano immatricolati o ammessi alla circolazione a nome del titolare della licenza stessa o siano immatricolati o ammessi alla circolazione in uno Stato membro CE o in un altro Stato EFTA. La licenza deve essere esibita ogniqualvolta gli agenti preposti al controllo ne facciano richiesta. Il titolare è tenuto a rispettare le disposizioni legislative, regolamentari e amministrative in vigore nello Stato membro CE o nello Stato EFTA sul cui territorio il veicolo circola, in particolare le norme in materia di trasporto e di circolazione. (1) Si intende per «veicolo» un veicolo a motore immatricolato in uno Stato EFTA o un complesso di veicoli accoppiati, adibiti esclusivamente al trasporto di merci, di cui almeno il veicolo a motore sia immatricolato in uno Stato EFTA


title: Komission tiedonanto - Terästeollisuuden ennusteohjelma vuodeksi 2000 (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
EU production
EU situation
economic forecasting
iron and steel industry
steel
supply and demand

formats: html pdf print

text: C 27/2 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 1. 2000 TER˜STEOLLISUUDEN ENNUSTEOHJELMA VUODEKSI 2000 (2000/C 27/02) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) JOHDANTO Euroopan unionissa viime syksyn(cid:228) alkaneen talousel(cid:228)m(cid:228)n vil- kastumisen odotetaan jatkuvan yh(cid:228) selvemp(cid:228)n(cid:228) vuonna 2000. alueella erityisen alhaisena eli 1,2 prosentissa huolimatta (cid:246)ljyn hinnankorotuksista ((cid:246)ljybarrelin hinta on kaksinkertaistununt tammikuusta 1999) ja euron arvon alenemisesta suhteessa USA:n dollariin, mist(cid:228) on seurannut tuontituotteiden hintojen kallistuminen. T(cid:228)m(cid:228)n unionissa tapahtuneen my(cid:246)nteisen suhdannekehityksen voimistumisen lis(cid:228)ksi koko maailman talouden kasvu on jatku- nut erityisesti Aasian talouden elpymisen odotetun vahvistumi- sen vuoksi. N(cid:228)iden johdosta yhteis(cid:246)n teollisuuden sis(cid:228)inen ky- synt(cid:228) s(cid:228)ilynee runsaana my(cid:246)s viennin kasvaessa voimakkaasti vuonna 2000. Taloudellisen toiminnan ennustettu vilkastuminen erityisesti t(cid:228)rkeimmill(cid:228) ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vill(cid:228) aloilla ennakoi ter(cid:228)stuotteiden kulutuksen kasvua vuonna 2000, mink(cid:228) lis(cid:228)ksi my(cid:246)s EU:n ul- kopuolelta tulevan kysynn(cid:228)n voi olettaa lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)n kansainv(cid:228)- lisen ymp(cid:228)rist(cid:246)n vakauden ja mahdollisuuksien parantumisen vuoksi. Kaikki n(cid:228)m(cid:228) tekij(cid:228)t yhdess(cid:228) edist(cid:228)v(cid:228)t paitsi yhteis(cid:246)n ter(cid:228)smark- kinoiden edellytysten soutuisaa kehityst(cid:228) vuonna 2000, josta oli n(cid:228)ht(cid:228)viss(cid:228) ensimm(cid:228)isi(cid:228) merkkej(cid:228) jo vuoden 1999 puoliv(cid:228)- liss(cid:228), my(cid:246)s tilanteen kohentumista sek(cid:228) hintojen ett(cid:228) tuotannon m(cid:228)(cid:228)rien osalta. Vuonna 2000 ter(cid:228)steollisuuden markkinatilanne EU:ssa ja kan- sainv(cid:228)lisesti on terveempi kuin aikaisemmin ja entist(cid:228) tehok- kaamman yrityshallinnon edellytt(cid:228)mien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)llisten ja talou- dellisten tulosten odotetaan parantuvan selv(cid:228)sti. Komissio yhtyy alan toimijoiden optimismiin, mutta muistuttaa kuitenkin, ett(cid:228) yksitt(cid:228)isiss(cid:228) strategioissa on syyt(cid:228) noudattaa va- rovaisuutta, jos halutaan turvata kest(cid:228)v(cid:228) vakaus yhteis(cid:246)n ter(cid:228)s- markkinoilla, jotka kaikesta huolimatta ovat hyvin avoimet ja kilpailulliset. 1. EUROOPAN UNIONIN TALOUDELLINEN TILANNE Talouskasvun kannalta vuosi 1999 p(cid:228)(cid:228)ttyy paremmin kuin se alkoi. Ensimm(cid:228)isell(cid:228) vuosipuoliskolla olivat viel(cid:228) n(cid:228)kyviss(cid:228) nousevan talouden maiden kriisin seuraukset, jotka vaikuttivat Euroopan unionin ulkomaankauppaan. Yritt(cid:228)jien luottamus heikkeni, mik(cid:228) johti teollisuustuotannon taantumiseen kysei- sen(cid:228) ajanjaksona, vaikka kotitalouksien kulutus pysyikin kor- keana. Toisaalta sen johdosta tilap(cid:228)isist(cid:228) vaikeuksista pystyttiin selviytym(cid:228)(cid:228)n. Vuoden toisella puoliskolla taloudellinen toiminta alkoi vilkastua sis(cid:228)isen kysynn(cid:228)n voimakkaan kasvun sek(cid:228) maa- ilman ja erityisesti Aasian talouden elpymisest(cid:228) aiheutuneen ulkomaisen kysynn(cid:228)n palautumisen vuoksi. Euroalueen rahapoliittiset olosuhteet ovat osoittautuneet lopul- lisen kysynn(cid:228)n t(cid:228)rkeiksi tukijoiksi. Inflaatio on pysynyt euro- Jo useiden vuosien ajan havaittu ty(cid:246)tt(cid:246)myyden laskusuuntaus ei ole k(cid:228)rsinyt liikaa kasvun hidastumisesta. T(cid:228)h(cid:228)n on selityksen(cid:228) ensinn(cid:228)kin ty(cid:246)paikkojen lis(cid:228)(cid:228)ntyminen viime vuosina: ulkoinen vaikutus on n(cid:228)kynyt p(cid:228)(cid:228)asiassa tehdasteollisuudessa, jossa ty(cid:246)s- kentelee en(cid:228)(cid:228) alle 20 prosenttia ty(cid:246)ss(cid:228) olevasta v(cid:228)est(cid:246)st(cid:228). Toi- saalta hidastumista pidettiin alusta alkaenkin v(cid:228)liaikaisena, mik(cid:228) rajoitti irtisanomisten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Ensimm(cid:228)isell(cid:228) vuosipuoliskolla kirjattujen velkojen vuoksi Euroopan unionin BKT:n kasvu- vauhti laski vuoden 1998 2,6 prosentista v(cid:228)h(cid:228)n yli 2 prosent- tiin vuonna 1999. Taustalla oleva nelj(cid:228)nnesvuosiprofiili osoittaa kuitenkin kasvun kiihtyv(cid:228)n vuonna 1999. Vuonna 2000 t(cid:228)m(cid:228)n suuntauksen odotetaan jatkuvan ja BKT:n kasvun nousevan noin 3 prosenttiin EU:ssa. Vakaana pysyneen sis(cid:228)isen kysynn(cid:228)n lis(cid:228)ksi ulkomainen kysynt(cid:228) alkaa elpy(cid:228) maa- ilmantalouden nykyisen kasvun ja Euroopan talouksien suhteel- lisen hyv(cid:228)n kilpailuaseman my(cid:246)t(cid:228). Suurimmista j(cid:228)senvaltioista Ranskassa, Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa ja Espanjassa talou- dellisen toiminnan odotetaan olevan vilkkaampaa kuin Saksassa ja Italiassa, joiden talous on (cid:228)skett(cid:228)in k(cid:228)rsinyt rakenteellisista vaikeuksista ja joissa lis(cid:228)ksi ulkoisten tekij(cid:246)iden vaikutus oli suurempi kuin unionin j(cid:228)senvaltioissa keskim(cid:228)(cid:228)rin. EU:n ty(cid:246)t- t(cid:246)myys v(cid:228)henee edelleen vuonna 2000. Inflaatiovauhti sen si- jaan kasvaa hieman, mutta inflaatio pysyy kuitenkin selv(cid:228)sti alle 2 prosentissa. My(cid:246)s julkisen talouden alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)n osuus BKT:sta v(cid:228)hentynee vuonna 2000. 2. TER˜SMARKKINOIDEN NYKYTILANNE JA N˜KYM˜T 2. 1 Raakater(cid:228)ksen tuotanto Euroopan unionissa Yhteis(cid:246)n ter(cid:228)stuotanto v(cid:228)heni selv(cid:228)sti vuoden 1999 koko alku- puolen ajan. Ensimm(cid:228)isen vuosipuoliskon lopussa tuotannon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) oli 78,3 miljoonaa tonnia, mik(cid:228) oli 7,4 prosenttia v(cid:228)- hemm(cid:228)n kuin vuoden 1998 ensimm(cid:228)isen puoliskon p(cid:228)(cid:228)ttyess(cid:228). Vuoden 1999 kolmannella nelj(cid:228)nneksell(cid:228) EU:n ter(cid:228)ksentuotan- non laskusuuntaus jatkui ensin jonkin verran negatiivisena ja alkoi sitten v(cid:228)hitellen vakiintuna. Vuoden 1999 alussa ter(cid:228)ksen kysynn(cid:228)n v(cid:228)henemist(cid:228) aiheuttaneen varastojen mukauttamisjak- son p(cid:228)(cid:228)tytty(cid:228) ja ter(cid:228)stuotteiden tuonnin v(cid:228)hennytty(cid:228) unionissa on havaittu erilaisten suhdannetekij(cid:246)iden asteittaista kohene- mista, mik(cid:228) antaisi odottaa yhteis(cid:246)n ter(cid:228)stuotannon kasvua l(cid:228)hikuukausina. 29. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 27/3 Vaikka vuoden 1999 ensimm(cid:228)isten yhdeks(cid:228)n kuukauden tuo- tanto viel(cid:228) osoitti selv(cid:228)(cid:228) taantumista ((cid:150) 6,1 prosenttia) verrat- tuna vuoden 1998 vastaavaan jaksoon, suuntauksen on ha- vaittu k(cid:228)(cid:228)ntyneen vuoden viimeisten kolmen kuukauden aikana siten, ett(cid:228) tuotannon kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi tulisi vuoden 1999 lo- pussa 156 miljoonaa tonnia. T(cid:228)m(cid:228) on edellisess(cid:228) ennusteohjel- massa (1) arvioitua tasoa v(cid:228)h(cid:228)n korkeampi ja vastaisi 2,3 pro- sentin v(cid:228)hennyst(cid:228) vuoden 1998 kokonaistuotannon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) talousel(cid:228)m(cid:228)n vilkastuminen on hy(cid:246)dytt(cid:228)nyt t(cid:228)rkeimpi(cid:228) ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vi(cid:228) aloja, erityisesti niit(cid:228), joihin maailmanlaajuinen kilpailu vaikuttaa entist(cid:228) enemm(cid:228)n. N(cid:228)it(cid:228) ovat esimerkiksi ko- neenrakennus- ja elektroniikkateollisuus, joiden toiminta vilkas- tui selv(cid:228)sti vuoden 1999 toisella puoliskolla. Ter(cid:228)salalla kehitys n(cid:228)kyy kysynn(cid:228)n entist(cid:228) selvemp(cid:228)n(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntymisen(cid:228). My(cid:246)s hin- nat alkavat palata ennalleen, mutta hintasuuntauksissa on viel(cid:228) tuotekohtaisia eroja. Vuoden 1999 toisella puoliskolla todettu ter(cid:228)ksen markkinae- dellytysten paraneminen n(cid:228)ytt(cid:228)isi voimistuvan vuonna 2000 samaan aikaan kun EU:n yleinen taloudellinen toiminta on vilkastumassa. N(cid:228)iss(cid:228) suotuisissa olosuhteissa unionin sis(cid:228)isen ter(cid:228)stuotannon pit(cid:228)isi kasvaa selv(cid:228)sti jopa 83 miljoonaan ton- niin ensimm(cid:228)isell(cid:228) vuosipuoliskolla ja 159 miljoonaan tonniin koko vuoden 2000 aikana, mik(cid:228) tarkoittaisi 6 ja 1,9 prosentin lis(cid:228)yst(cid:228) vuoden 1999 vastaavista m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228). Viime aikoina j(cid:228)rjestettyjen kuulemisten yhteydess(cid:228) EU:n ter(cid:228)k- sentuottajat ovat ilmaisseet tyytyv(cid:228)isyytens(cid:228) sek(cid:228) kysynn(cid:228)n erit- t(cid:228)in my(cid:246)nteiseen kehitykseen kes(cid:228)st(cid:228) 1999 alkaen ett(cid:228) koko vuoden aikana tapahtuneeseen hintasuuntauksen k(cid:228)(cid:228)ntymiseen. Tuottajat pelk(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t kuitenkin, ett(cid:228) h(cid:228)iritsev(cid:228)n tuonnin odotet- tavissa oleva kasvu voi vuonna 2000 vaarantaa yhteis(cid:246)n mark- kinoiden elpymisen, koska yhteis(cid:246)n markkinaolosuhteet ovat viel(cid:228)kin ep(cid:228)varmat huolimatta siit(cid:228), ett(cid:228) tilanne on parantunut vuoden 1999 alkuun verrattuna. Ter(cid:228)ksen tuotantoluvut voivat siis nousta vuonna 2000 jopa vuoden 1998 enn(cid:228)tystasolle, mik(cid:228) merkitsisi tuotantov(cid:228)lineiden ihanteellista k(cid:228)ytt(cid:246)astetta. On kuitenkin pidett(cid:228)v(cid:228) mieless(cid:228), ett(cid:228) ter(cid:228)ksen maailmanmark- kinatilanne k(cid:228)rsii edellleen ylitarjonnan paineista. T(cid:228)h(cid:228)n sis(cid:228)l- tyy piilev(cid:228) riski keskeisille markkinoille kuten EU:n markkinat, jotka ovat hyvin avoimet ja kilpailulliset. Sen vuoksi tuotanto- ja hankintaohjelmien laatimisessa on syyt(cid:228) olla varovainen, jotta ei aiheutettaisi uudelleen l(cid:228)himenneisyydest(cid:228) tuttua yhtei- s(cid:246)n ter(cid:228)smarkkinoiden tilap(cid:228)ist(cid:228) j(cid:228)rkkymist(cid:228), joka johtui huo- mattavasta ylitarjonnasta suhteessa kysynt(cid:228)(cid:228)n. Liitteen(cid:228) olevassa taulukossa 1 (Raakater(cid:228)ksen tarjonta ja ky- synt(cid:228)) esitet(cid:228)(cid:228)n yhteenveto Euroopan unionin ter(cid:228)ksen kulutuk- sen, ulkomaankaupan, tuotannon ja varastojen m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228) ja suuntauksista sek(cid:228) lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isi(cid:228) arvioita vuoden 2000 alku- puoliskolla ja koko vuonna odotettavissa olevasta kehityksest(cid:228). 2. 2 Vuoden 2000 n(cid:228)kym(cid:228)t Kuten jo edellisess(cid:228) ohjelmassa mainittiin, yhteis(cid:246)n talous on selv(cid:228)sti alkanut korjaantua kes(cid:228)st(cid:228) 1999 erityisesti ulkomaisen kysynn(cid:228)n huomattavan kasvun vuoksi, mik(cid:228) on palauttanut alan yritt(cid:228)jien luottamuksen. My(cid:246)s yleinen suhdanteiden para- neminen vuoden 1999 aikana on johtunut siit(cid:228), ett(cid:228) kuluttajien usko Euroopan unionin lyhyen aikav(cid:228)lin kasvun(cid:228)kymiin on johdonmukaisesti lis(cid:228)(cid:228)ntynyt. Vuoden 1999 alun varastojen mukauttamisjakson j(cid:228)lkeen sis(cid:228)i- nen kysynt(cid:228) on alkanut kasvaa tasaisesti. T(cid:228)h(cid:228)n yhdistyi vuo- den toisella puoliskolla viennin nopea kasvu, joka on seurausta koko maaliman ja varsinkin er(cid:228)iden Aasian maiden talouskas- vusta. (1) EYVL C 24, 29. 1. 1999. Sen sijaan EU:n ter(cid:228)skauppiaat, jotka ovat my(cid:246)s ilmaisseet ole- vansa tyytyv(cid:228)isi(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rien ja hintojen kehityksen tuloksiin vuonna 1999, ovat vuoden 2000 markkinan(cid:228)kymien suhteen optimistisempia kuin tuottajat. Ter(cid:228)skauppiaiden mielest(cid:228) sek(cid:228) maailmantaloudessa ett(cid:228) EU:ssa odotettavissa olevat parannuk- set voivat ainoastaan hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228) ter(cid:228)ksen kauppaa. Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) maailmantalouden ja yhteis(cid:246)n ta- louden suuntaukset vahvistuvat vounna 2000, liike-el(cid:228)m(cid:228)n usko mahdollisuuksiin pysynee hyv(cid:228)n(cid:228), mik(cid:228) puolestaan takaa aktiivisen teollisen toiminnan jatkumisen. T(cid:228)st(cid:228) seuraa, ett(cid:228) my(cid:246)s ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vill(cid:228) aloilla on ainakin vuoden 2000 ensim- m(cid:228)isell(cid:228) puoliskolla odotettavissa my(cid:246)nteisen suuntauksen s(cid:228)i- lyminen, mink(cid:228) vuoksi ter(cid:228)ksen kulutuksen voidaan arvioida lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)n selv(cid:228)sti. Rakennusalalla sek(cid:228) koneenrakennus- ja ter(cid:228)steollisuudessa kas- vun odotetaan vahvistuvan vuonna 2000. Autoteollisuudessa ennustetusta v(cid:228)h(cid:228)isest(cid:228) taantumisesta huolimatta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t pysy- nev(cid:228)t hyvin(cid:228) viime vuosien erinomaisten tulosten j(cid:228)lkeen. Sen sijaan telakkateollisuudessa on kansainv(cid:228)lisen kilpailun vuoksi edelleen hyvin v(cid:228)h(cid:228)n toimintaa. N(cid:228)iden suuntausten perusteella on oletettavissa, ett(cid:228) ter(cid:228)ksen kysynt(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntyy vuoden 2000 alkupuoliskolla. Vaarana on kuitenkin suhdannevaihtelujen vahvistuminen varastojen kerty- misen ja laskelmoivien ostojen vuoksi. Vaikka kehitys hidastuisikin vuoden 2000 toisella puoliskolla, koko vuoden tulokset ovat ter(cid:228)ksen kysynn(cid:228)n, kulutuksen ja hintojen osalta my(cid:246)nteiset ja joka tapauksessa paremmat kuin vuonna 1999. Liitteen(cid:228) olevissa taulukoissa 2 ja 2 a esitet(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)rkeimpien ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vien alojen toimintaa koskevat tunnusluvut vuo- deksi 2000. N(cid:228)ist(cid:228) alan edustajien toimittamista luvuista ei kuitenkaan olla t(cid:228)ysin yksimielisi(cid:228), joten niihin on suhtaudut- tava varauksella. C 27/4 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 1. 2000 2. 2. 1 Peruster(cid:228)steollisuus Peruster(cid:228)steollisuuden eri alojen toimintaan vaikutti koko vuo- den 1999 ajan varastojen mukauttamisen tarve sek(cid:228) talouskas- vun yleinen hidastuminen. Vuoden alussa lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)(cid:228) pessimismi(cid:228) aiheuttivat supistunut kysynt(cid:228) ja hintojen aleneminen. Kun peruster(cid:228)steollisuuden alo- jen tuotteiden markkinaedellytykset alkoivat kuitenkin v(cid:228)hitel- len parantua, varovaista optimismia alkoi taas esiinty(cid:228) useim- milla aloilla ter(cid:228)sputkien tuotantoa lukuun ottamatta. Varastojen normalisoitumisesta johtuva kysynn(cid:228)n palautumi- nen, tuonnin v(cid:228)heneminen ja hintojen uusi noususuuntaus oli- vat t(cid:228)rkeimm(cid:228)t taloudellisen tilanteen paranemiseen johtaneet tekij(cid:228)t kaikilla peruster(cid:228)steollisuuden aloilla lukuun ottamatta ter(cid:228)sputkien tuotantoa, jonka markkinaedellytykset ovat edel- leen kriittiset. Koska EU:n talousn(cid:228)kym(cid:228)t ovat paremmat vuonna 2000 ja kansainv(cid:228)lisen taloustilanteen odotetaan parantuvan vuodesta 1999, on hyvin todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) toiminta vilkastuu kaikilla perusteollisuuden aloilla, my(cid:246)s ter(cid:228)sputkien tuotannossa, jolla taantuminen on muita aloja vakavampaa. A Ter(cid:228)sputkien valmistus Ter(cid:228)sputkien tuotanto EU:ssa laski vuoden 1999 ensimm(cid:228)isten kuuden kuukauden aikana 12 prosenttia. Syyn(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n oli eri- tyisesti saumattomien putkien ja suurten hitsattujen putkien kysynn(cid:228)n romahtaminen. Koska (cid:246)ljyteollisuuden investoinnit (cid:246)ljyporaukseen ja erityisesti (cid:246)ljy-yhti(cid:246)iden toiminta ovat v(cid:228)hen- tyneet selv(cid:228)sti (cid:246)ljyn huomattavasta hinnannoususta huolimatta, my(cid:246)s porausputkien tarve on v(cid:228)hentynyt. Sittemmin yhteis(cid:246)n ter(cid:228)sputkiteollisuus on k(cid:228)rsinyt paitsi ky- seisen ajanjakson kulutuksen laskusta my(cid:246)s tuontiputkien aihe- uttamasta kilpailusta tuonnin lis(cid:228)(cid:228)nnytty(cid:228) viel(cid:228) 2 prosenttia vuonna 1998 todetun 12 prosentin nousun j(cid:228)lkeen. Er(cid:228)iden ulkoisten toimenpiteiden toteuttamisen j(cid:228)lkeen ter(cid:228)s- putkien tuonnin pit(cid:228)isi v(cid:228)henty(cid:228) vuoden 1999 j(cid:228)lkipuoliskolta alkaen. Ennen kuin kysynn(cid:228)n palautumisesta on kuitenkaan selvi(cid:228) merkkej(cid:228), koko vuoden 1999 osalta ter(cid:228)sputkien yhtei- s(cid:246)n tuotanto n(cid:228)ytt(cid:228)isi v(cid:228)hentyneen noin 12 prosenttia vuodesta 1998. Ei ole silti mahdotonta, ett(cid:228) maailmantalouden suhdanteiden kehittymisen ja (cid:246)ljyn korkeampien hintojen seurauksena (cid:246)ljy- alan toiminta k(cid:228)ynnistyisi v(cid:228)hitellen uudestaan ja lis(cid:228)isi siten ter(cid:228)sputkien kysynt(cid:228)(cid:228) l(cid:228)hikuukausina tai ainakin vuonna 2000. T(cid:228)m(cid:228) edist(cid:228)isi kapasiteetin parempaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja rajoittaisi alan ty(cid:246)paikkojen v(cid:228)henemist(cid:228). Saumattomien putkien tuotanto yhteis(cid:246)ss(cid:228) laksi 33 prosenttia vuoden 1999 alkupuoliskolla kysynn(cid:228)n romahtamisen ja tuon- nin aiheuttaman kest(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)m(cid:228)n kilpailupaineen vuoksi. Tuon- nin osuus yhteis(cid:246)n markkinoilla kyseisen(cid:228) aikan oli 26,3 pro- senttia, kun vuoden 1998 ensimm(cid:228)isell(cid:228) puoliskolla vastaava markkinaosuus oli 19,9 prosenttia. Vuoden 1999 toisesta vuo- sipuoliskosta alkaen saumattomien putkien tuonti EU:hun on v(cid:228)hentynyt. (cid:214)ljynetsinn(cid:228)n investointien v(cid:228)h(cid:228)isyys kuitenkin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) niin voimakkaasti kulutusta, ett(cid:228) saumattomien putkien tuotannossa ei ole odotettavissa elpymist(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228). Sen vuoksi tuotanto n(cid:228)ytt(cid:228)isi vuoden 1999 loppuun menness(cid:228) v(cid:228)- henev(cid:228)n 25(cid:150)30 prosenttia vuodesta 1998. On odotettavissa, ett(cid:228) oljyn hinnan noustessa uudelleen my(cid:246)s (cid:246)ljynetsint(cid:228) alkaa lis(cid:228)(cid:228)nty(cid:228); mik(cid:228) lis(cid:228)isi vuoden 2000 aikana kysynt(cid:228)(cid:228) asteittain. T(cid:228)st(cid:228) saattaisi seurata arviolta 5(cid:150)10 prosentin tuotannon lis(cid:228)ys yhteis(cid:246)ss(cid:228), mik(cid:228) puolestaan parantaisi tuotantov(cid:228)lineiden heik- koa k(cid:228)ytt(cid:246)astetta. Pienten hitsattujen putkien (halkaisija alle 404,6 mm) alalla toi- minta pysyi vakaana vuoden 1999 alussa. Tuotanto osoitti kui- tenkin virkistymisen merkkej(cid:228) autoteollisuuden ja rakennusalan jatkuvan kysynn(cid:228)n vuoksi. Koko vuonna 1999 n(cid:228)iden putkien tuotanto yhteis(cid:246)ss(cid:228) lis(cid:228)(cid:228)ntyi v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolme prosenttia, mihin vaikutti muun muassa tuonnin v(cid:228)heneminen. T(cid:228)ll(cid:228) alalla ei ole kuitenkaan odotettavissa vilkastumista vuonna 2000. L(cid:228)pi vuoden 1999 havaittu, p(cid:228)(cid:228)asiassa ter(cid:228)ksen hinnan nou- susta johtuva hintojen kohoaminen itse asiassa edist(cid:228)(cid:228) tuonnin lis(cid:228)(cid:228)ntymist(cid:228) yhteis(cid:246)n markkinoille, joilla kysynt(cid:228) on jo val- miiksi ep(cid:228)varmaa autoteollisuuden odotettavissa olevan kasvun hidastumisen vuoksi. Suurten hitsattujen putkien (halkaisija yli 406,4 mm) osalta aikaisemmin havaittu tuotanton(cid:228)kymien huononeminen vahvis- tui vuoden 1999 ensimm(cid:228)isell(cid:228) puoliskolla, koska (cid:246)ljyalalla ei aloitettu uusia hankkeita. Putkien valmistus v(cid:228)heni EU:ssa noin ja v(cid:228)heneminen 15 prosenttia vuoden 1999 alkupuoliskolla, jatkuu entist(cid:228) voimakkaampana. Koko vuoden ajalta odotetaan tuotannon supistuvan 20(cid:150)25 prosenttia, ja tilanne vakiintunee t(cid:228)lle tasolle vuonna 2000, koska (cid:246)ljyteollisuus ei ole ilmoitta- nut uusista kotimaisista tai kansainv(cid:228)lisist(cid:228) laajoista hankkeista. B Langanvet(cid:228)minen ja kirkkaaksi vet(cid:228)minen Langanvet(cid:228)misen alalla yhteis(cid:246)n toiminta lis(cid:228)(cid:228)ntyi vuoden 1999 ensimm(cid:228)isell(cid:228) puoliskolla kaikkiaan noin 4 prosenttia. Lis(cid:228)yksen aiheutti hitsattujen ristikkojen valmistus, koska vedet- tyjen lankojen tuotanto ei lis(cid:228)(cid:228)ntynyt. Saman vuoden toisella puoliskolla langanvet(cid:228)misalan tuotteiden markkinatilanne pa- rani yleisesti, ja vuodelta 1999 onkin odotettavissa 4(cid:150)5 prosen- tin tuotannon kasvu, mik(cid:228) aiheutuu p(cid:228)(cid:228)asiassa hitsattujen ris- tikkojen ja muiden johdettujen tuotteiden valmistuksesta. 29. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 27/5 lis(cid:228)(cid:228)nty(cid:228) jo Langanvet(cid:228)misalan tuotteiden tuonti, vuoden 1999 alussa, on v(cid:228)hitellen vakiintunut, kun taas niiden vienti yhteis(cid:246)st(cid:228) on s(cid:228)ilynyt hyv(cid:228)ll(cid:228) tasolla vahvan dollarin vuoksi. joka alkoi Alan toimintaan vaikutti ep(cid:228)ilem(cid:228)tt(cid:228) EU:n rakennusteollisuuden elpyminen. Leveiden tuotteiden profiloinnin tuotantom(cid:228)(cid:228)rien odotetaankin vuonna 1999 kasvavan l(cid:228)hes 5 prosenttia edelli- sest(cid:228) vuodesta. Rakennusalan kasvun(cid:228)kym(cid:228)t ennustavat langanvet(cid:228)misalan tuo- tannon lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)n noin 3 prosenttia vuonna 2000. Raaka-ai- neen kallistumisesta hintoihin aiheutuva paine voi kuitenkin vaarantaa t(cid:228)m(cid:228)n kehityksen, jos tuonnin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)t. T(cid:228)m(cid:228) kehitys ei ole kuitenkaan merkitt(cid:228)v(cid:228)sti edist(cid:228)nyt alan kapasiteetin k(cid:228)ytt(cid:246)asteen lis(cid:228)(cid:228)ntymist(cid:228), vaan se on pysynyt kes- kim(cid:228)(cid:228)rin 60(cid:150)70 prosentissa muun muassa uusien tuotantov(cid:228)- lineiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton vuoksi. Kirkkaaksi vet(cid:228)misen alan toiminta riippuu ennen kaikkea au- toteollisuudesta, jonka tuotanto v(cid:228)heni noin 3 prosenttia vuo- den 1999 ensimm(cid:228)isell(cid:228) puoliskolla. T(cid:228)m(cid:228)n j(cid:228)lkeen tilanne va- kiintui v(cid:228)hitellen siten, ett(cid:228) vuoden 1999 tuotannon koko m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) j(cid:228)(cid:228)nee 2(cid:150)3 prosenttia edellisvuotta pienemm(cid:228)ksi. Sen sijaan alan toimintaan n(cid:228)ytt(cid:228)isi ajoittain vaikuttaneen raa- ka-aineiden puute, joka on my(cid:246)h(cid:228)stytt(cid:228)nyt toimituksia markki- noille. My(cid:246)s galvanoitujen levyjen huomattavat hintavaihtelut ovat vaikeuttaneet er(cid:228)iden hankintasopimusten toteuttamista. T(cid:228)llaista tulosta ei voi miss(cid:228)(cid:228)n tapauksessa pit(cid:228)(cid:228) kovin huono- na, kun otetaan huomioon, ett(cid:228) 1998 oli tuotannon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n suhteen aivan erityisen suotuisa vuosi. Tuotantoketjussa ter(cid:228)steollisuuden ja autoteollisuuden v(cid:228)liin si- joittuvan v(cid:228)lituotteiden valmistuksen luonne aiheuttaa joitakin ongelmia, joiden vaikutus heijastuu t(cid:228)ysim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isen(cid:228) raaka-ai- neen hintavaihteluihin. Autoteollisuuden kasvun ennakoidun hidastumisen vuoksi vuonna 2000 on odotettavissa enint(cid:228)(cid:228)n alan nykyisen toimin- nan vakiintuminen. C Kylm(cid:228)valssaus ja -profilointi Varastojen mukauttamista koskevasta yleisest(cid:228) suuntauksesta johtuneen vuoden 1999 huonon alun j(cid:228)lkeen kylm(cid:228)vals- sausteollisuuden kapeiden ter(cid:228)snauhojen tuotanto elpyi hieman, ja vuoden ensimm(cid:228)isen puoliskon lopussa tuotannon v(cid:228)hene- misen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi tuli 8 prosenttia. Kylm(cid:228)valssattujen nauhojen markkinaedellytykset paranivat toisella vuosipuoliskolla viel(cid:228) niin paljon, ett(cid:228) vuoden 1999 lopulliset kokonaism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t eiv(cid:228)t juurikaan j(cid:228)(cid:228) j(cid:228)lkeen vuoden 1998 erinomaisista tuloksista. Vuodeksi 2000 ennustetaan rakennusalan todenn(cid:228)k(cid:246)isen kas- vun vuoksi profilointitoiminnan vilkastumista ja tuotannon m(cid:228)(cid:228)rien lis(cid:228)(cid:228)ntymist(cid:228) viel(cid:228) entisest(cid:228)(cid:228)n noin viidell(cid:228) prosentilla, elleiv(cid:228)t raaka-aineen kausiluontoiset hankintavaikeudet p(cid:228)(cid:228)se hidastamaan kasvuvauhtia. Pitkien tuotteiden kylm(cid:228)profiloinnin alalla havaittiin vuoden 1999 ensimm(cid:228)isell(cid:228) nelj(cid:228)nneksell(cid:228) taantumista, joka johtui va- rastojen v(cid:228)hent(cid:228)mistarpeesta. T(cid:228)t(cid:228) on kuitenkin tasoittanut toi- sen ja kolmannen vuosinelj(cid:228)nneksen aikana tapahtunut selv(cid:228) kasvu. Vaikka m(cid:228)(cid:228)rien kasvu on tasaantunut viimeisell(cid:228) nelj(cid:228)n- neksell(cid:228), koko vuoden 1999 tulokset vastaavat siis tasoltaan edellisen vuoden tuloksia. Ne olisivat kuitenkin olleet viel(cid:228) pa- remmat, jos yhteis(cid:246)n profiilien valmistajilla ei olisi v(cid:228)lill(cid:228) ollut puutetta raaka-aineena k(cid:228)ytetyist(cid:228) galvanoiduista levyist(cid:228). Pitkien tuotteiden kylm(cid:228)profiloinnissa vuoden 1999 tulos oli siis parempi kuin muilla peruster(cid:228)steollisuuden aloilla. Vuodelta 2000 odotetaan viel(cid:228) parempia tuloksia yhteis(cid:246)n talouden ti- lanteen parantuessa ja erityisesti koska rakennusala, joka on t(cid:228)m(cid:228)n alan tuotteiden t(cid:228)rkein k(cid:228)ytt(cid:228)j(cid:228), on kehittym(cid:228)ss(cid:228) hyv(cid:228)(cid:228)n suuntaan. Profiilien valmistajille aiheutui kuitenkin suuria vaikeuksia te- r(cid:228)ksen hintojen vaihtelusta: uusien tilausten saaminen oli usein sattumanvaraista, mik(cid:228) hidasti koko alan toimintaa. Vuonna 2000 odotettavissa oleva kehitys kuitenkin ennakoi paluuta vuoden 1998 tasolle, mik(cid:228) turvaisi kapasiteetin t(cid:228)yden k(cid:228)yt(cid:246)n. Vaikka autoteollisuuden tilanne heikkeni odotetusti, kylm(cid:228)valssattujen nauhojen kulutusta vilkastutti sek(cid:228) rakennus- alan ett(cid:228) uudelleen suuntautuneen koneenrakennusalan kasvu. 2. 2. 2 Rakennusalan n(cid:228)kym(cid:228)t Vuoden 1999 alussa oli lyhyt ep(cid:228)varmuuden jakso, mutta sen j(cid:228)lkeen EU:n rakennusalan tilanne alkoi j(cid:228)lleen kehitty(cid:228) my(cid:246)n- teisesti. T(cid:228)m(cid:228) kehitys on voimistunut siten, ett(cid:228) koko vuodelta on odotettavissa tuotannon m(cid:228)(cid:228)rien lis(cid:228)(cid:228)ntyminen noin 1(cid:150)2 prosentilla vuodesta 1998. Tulokseen on vaikuttanut erityisesti Espanjan, Ranskan ja Yhdistyneen kuningaskunnan ja varsinkin Italian tilanne. Sen sijaan Saksassa rakennustoiminta ei ole li- s(cid:228)(cid:228)ntynyt maan it(cid:228)osissa jatkuvan selv(cid:228)n taantumisen takia. Leveiden tuotteiden profiloinnin alan tuotteiden eli kuumagal- vanoiduista levyist(cid:228) valmistettujen poimulevyjen ja sandwich- paneelien kysynt(cid:228) pysyi vuoden 1999 ensimm(cid:228)isell(cid:228) puoliskolla jokseenkin ennallaan, mutta kasvoi kohtuullisesti toisella vuo- sipuoliskolla. Yhteis(cid:246)n suhdanteiden yleinen paraneminen sek(cid:228) tervehtynyt julkinen talous ja ilmoitetut veronalennukset parantavat ep(cid:228)ile- m(cid:228)tt(cid:228) rakennusalan n(cid:228)kymi(cid:228) viel(cid:228) vuonna 2000, jolloin kasvun odotetaan lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)n 3 prosenttia vuodesta 1999. C 27/6 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 1. 2000 jonkin verran vuodesta 1998. Asuntorakentaminen v(cid:228)heni Ranskassa ja Espanjassa tilanne oli erityisen hyv(cid:228), mutta Sak- sassa uusien vuokra-asuntojen tuotanto romahti vuonna 1999. Toiminnan pit(cid:228)isi kuitenkin lis(cid:228)(cid:228)nty(cid:228) vuonna 2000: Saksassa on odotettavissa vakiintuminen, Yhdistyneess(cid:228) kuningaskun- nassa selvemp(cid:228)(cid:228) joskin tilap(cid:228)ist(cid:228) kasvua ja Espanjassa ja Rans- kassa kehitys jatkunee my(cid:246)nteisen(cid:228). Muun kuin asuntorakentamisen alalla kehityst(cid:228) ovat pit(cid:228)neet yll(cid:228) l(cid:228)hinn(cid:228) yksityiset investoinnit Espanjassa, Ranskassa, Yhdis- tyneess(cid:228) kuningaskunnassa, Italiassa ja jopa Saksassa. Julkisella sektorilla alan tilanne on hyv(cid:228) erityisesti Espanjassa ja Italiassa. tyminen v(cid:228)hent(cid:228)v(cid:228)t autojen kysynt(cid:228)(cid:228) jonkin verran vuonna 2000. Vuonna 2001 kysynt(cid:228) kuitenkin vakiintunee uudelleen. Viime vuosina saavutetut luvut huomioon ottaen voidaan kui- tenkin katsoa tuotantokapasiteetin olleen ihanteellisessa k(cid:228)yt(cid:246)s- s(cid:228), vaikka autojen kysynn(cid:228)n EU:ssa onkin ennustettu v(cid:228)hene- v(cid:228)n kahdella prosentilla vuonna 2000. T(cid:228)m(cid:228)n ei kuitenkaan pit(cid:228)isi hidastaa alan toimintaa kovinkaan paljon, koska yhtei- s(cid:246)ss(cid:228) valmistettujen autojen uusien mallien vientin(cid:228)kym(cid:228)t ovat erinomaiset. Vuonna 2000 toiminnan arvellaan yleisesti vahvistuvan. Syyn(cid:228) ovat julkiset investoinnit useimmissa maissa Espanjaa ja Saksaa lukuun ottamatta. 2. 3 Ter(cid:228)stuotteiden tuonti- ja vientin(cid:228)kym(cid:228)t 2. 3. 1 Euroopan unionin ulkomaankaupan tilastot Maa- ja vesirakentamisen osalta on pakko todeta, ett(cid:228) vuoden 1998 liev(cid:228)sti my(cid:246)nteinen suuntaus ei jatkunut en(cid:228)(cid:228) vuonna 1999, vaikka toiminta lis(cid:228)(cid:228)ntyikin huomattavasti Espanjassa ja Italiassa. On kuitenkin t(cid:228)ysin mahdollista, ett(cid:228) suotuisa suhdan- nekehitys ja julkisen talouden rakenteellisesti parempi tilanne k(cid:228)ynnist(cid:228)v(cid:228)t alan toiminnan uudelleen ja parantavat sen kasvu- n(cid:228)kymi(cid:228) vuonna 2000. 2. 2. 3 Autoteollisuuden markkinoiden kehitys Vaikka hein(cid:228)-, elo- ja syyskuussa vallinnut ep(cid:228)vakaus haittasi jonkin verran Euroopan unionin automarkkinoiden suhdantei- den seurantaa, jo nyt voidaan ennustaa, ett(cid:228) EU:ssa saavutetaan vuonna 1999 enn(cid:228)tystaso uusien autojen rekister(cid:246)inniss(cid:228) ja tuotannossa viime vuosina tapahtuneen kasvun keskeytymisen j(cid:228)lkeen. T(cid:228)m(cid:228)n ennusteohjelman laatimisen aikaan saatavilla olevat Eu- roopan unionin ter(cid:228)ksen ulkomaankaupan tilastot kattavat vuo- den 1999 ensimm(cid:228)iset seitsem(cid:228)n kuukautta eli ovat ajallisesti l(cid:228)hemp(cid:228)n(cid:228) tarkasteltavaa ajanjaksoa kuin aikaisemmin. N(cid:228)iden tietojen perusteella vuoden 1999 alkupuoliskolla yhtei- s(cid:246)n ter(cid:228)stuotteiden tuonti v(cid:228)heni pitkien tuotteiden uudesta 24 prosentin lis(cid:228)yksest(cid:228) huolimatta 13 prosenttia vuoden 1998 vastaavan jakson hyvin suurista m(cid:228)(cid:228)rist(cid:228). Vientim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t puoles- taan v(cid:228)heniv(cid:228)t j(cid:228)lleen 14 prosenttia. Tilastojen l(cid:228)hemm(cid:228)st(cid:228) tarkastelusta k(cid:228)y ilmi, ett(cid:228) ter(cid:228)stuottei- den tuonti Keski- ja It(cid:228)-Euroopan (KIE) maista sek(cid:228) Taiwanista, Etel(cid:228)-Koreasta ja Intiasta yhteis(cid:246)(cid:246)n on supistunut huomattavas- ti. Sen sijaan Turkista ja Japanista tuotavan ter(cid:228)ksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on kasvanut entisest(cid:228)(cid:228)n selv(cid:228)sti. Vuoden 1999 tammikuusta lokakuuhun autoja rekister(cid:246)itiin 5,7 prosenttia enemm(cid:228)n kuin vastaavana ajanjaksona vuonna 1998. Suuntauksen odotetaan jatkuvan hieman hitaampana vuoden 1999 loppuun asti. Viennin osalta saatavilla olevat tiedot osoittavat, ett(cid:228) vienti NAFTA-maihin on romahtanut ja my(cid:246)s Turkkiin viet(cid:228)v(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)- r(cid:228)t ovat pienentyneet selv(cid:228)sti, mutta KIE-maihin suuntautuvan viennin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ovat kasvaneet huomattavasti. Paljon ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)n autoteollisuuden viimeisten viiden vuo- den tuloksiin on vaikuttanut useiden my(cid:246)nteisten tekij(cid:246)iden yhdistelm(cid:228). N(cid:228)it(cid:228) ovat kotitalouksien luottamuksen kasvu, kor- kotason aleneminen, uusien mallien monipuolinen tarjonta, kannustavat toimenpiteet ja valmistajien myynninedist(cid:228)mistoi- met. Ter(cid:228)ksen kansainv(cid:228)lisess(cid:228) kaupassa vuonna 1998 olleen h(cid:228)iri(cid:246)- jakson p(cid:228)(cid:228)tytty(cid:228) ei ole ep(cid:228)ilyst(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n siit(cid:228), etteik(cid:246) Kaakkois-Aa- siassa vuonna 1999 alkanut taloudellinen elpyminen olisi vai- kuttanut ter(cid:228)ksen tarjontapaineiden suhteelliseen v(cid:228)henemiseen maailmanmarkkinoilla ja varsinkin Euroopan yhteis(cid:246)ss(cid:228). Vaikka kotimaisen kysynn(cid:228)n v(cid:228)heneminen on hidastanut alan toimintaa siten, ett(cid:228) rekister(cid:246)intien m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) EU:ssa kasvoi vain 4 prosenttia vuonna 1999, vuoden 1998 enn(cid:228)tyksellisten tuotan- tolukujen (16,2 miljoonaa ajoneuvoa) ylittyminen on viel(cid:228) mah- dollista, jos henkil(cid:246)autojen ja kevyiden hy(cid:246)tyajoneuvojen tuo- tanto nousee 16,5 miljoonaan. Ter(cid:228)stuotteiden kansainv(cid:228)lisen kaupan tilanteeseen on odotetta- vissa lis(cid:228)(cid:228) parannuksia viel(cid:228) vuoden 1999 toisella puoliskolla ja erityisesti vuonna 2000 EU:n taloustilanteen kohentuessa, Yh- dysvaltojen talouden kasvaessa ja Aasian talouden elpymisen vauhdittuessa. Ei ole kuitenkaan poissuljettua, ett(cid:228) korkokehitys, (cid:246)ljyn hintoi- hin liittyv(cid:228) ep(cid:228)varmuus ja uusien mallien valmistuksen keskey- T(cid:228)m(cid:228) nykyisin ennakoitu kehitys johtaisi EU:n ter(cid:228)ksen tuon- nin ja viennin tasapainoon vuonna 1999 ja pieneen ylij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n vuonna 2000. 29. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 27/7 Todenn(cid:228)k(cid:246)isimpien arvioiden mukaan EU:n ter(cid:228)ksen tuonti olisi noin 19 miljoonaa tonnia vuonna 1999 ja vakiintuisi t(cid:228)lle tasolle vuonna 2000. Vuonna 1999 viennin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) olisi edel- leen noin 19 miljoonaa tonnia ja nousisi vuonna 2000 20 mil- joonaan tonniin. Ter(cid:228)smarkkinoilla on odotettavissa runsaan kotimaisen kysyn- n(cid:228)n jatkuminen vuonna 2000. Uuden kapasiteetin k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)notto todenn(cid:228)k(cid:246)isesti kuitenkin v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) tuontitarvetta. Sen lis(cid:228)ksi v(cid:228)h(cid:228)inenkin aasialaisen ter(cid:228)ksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Yhdysvaltojen markki- noilla helpottaisi paluuta perinteisemp(cid:228)(cid:228)n hankintaan ulkoma- ilta. N(cid:228)ist(cid:228) ter(cid:228)skaupan aikaisempaa my(cid:246)nteisemmist(cid:228) n(cid:228)kymist(cid:228) huolimatta ei ole syyt(cid:228) unohtaa, ett(cid:228) tilannetta voivat yhteis(cid:246)n markkinoiden edelleen haavoittuvan tasapainon vuoksi kuiten- kin vaikeuttaa kansainv(cid:228)lisen kehityksen ep(cid:228)varmuuteen liitty- v(cid:228)t riskit. 2. 3. 2. 2 kin l(cid:228)hteneen pysyv(cid:228)n elpymisen tielle, odotettavissa noin 1 prosentin kasvu. Japanin talous n(cid:228)ytt(cid:228)isi vuoden 1999 alussa viimein- ja vuonna 1999 on Komissio kehottaakin sen vuoksi alan toimijoita osallistumaan yhteis(cid:246)n markkinoiden vakauttamiseen omien mahdollisuuksi- ensa mukaan ja ilmoittaa olevansa valmis tukemaan niit(cid:228), jos se osoittautuu tarpeelliseksi ja tarkoituksenmukaiseksi. Vaikka t(cid:228)m(cid:228) elpyminen k(cid:228)rsii viel(cid:228) yksityisen kulutuksen ja investointien v(cid:228)h(cid:228)isyydest(cid:228), joka ta- pauksessa kasvaa vuonna 2000 noin 2 prosenttia talouteen ohjattujen julkisten varojen sek(cid:228) teollisuuden ja kuluttajien luottamuksen palautumisen johdosta. Japanin talouden pit(cid:228)isi 2. 3. 2 Maailmantalouden kehitys vuonna 2000 Maailmantalouden suhdanteissa n(cid:228)kyy vuonna 1999 kasvu- vauhdin kiihtyminen, johon on vaikuttanut Aasian talouksien elpyminen nousevan talouden maita viime vuosina vaivan- neiden rahoitusvaikeuksien j(cid:228)lkeen. Maailmantalouden kasvuvauhti siis n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kiihtyv(cid:228)n vuonna 2000. Kasvu saattaa olla jopa noin 3,5 prosenttia, kun se viel(cid:228) vuonna 1999 j(cid:228)(cid:228) alle kolmeen prosenttiin. Vuodelta 2000 odotettavien talouden tulosten pit(cid:228)isi perustua Japanin talouden vahvistuvaan elpymiseen vuonna 1999 tapah- tuneen k(cid:228)(cid:228)nteen j(cid:228)lkeen, Euroopan yhteis(cid:246)n talouskasvun voi- mistumiseen sek(cid:228) Yhdysvaltojen talouden kehitykseen, joka ei hidastumisesta huolimatta osoita todellisia heikkouden merkke- j(cid:228). Nousevan talouden maihin suuntautuvan luottamuksen palau- tuminen johtanee vuonna 2000 ter(cid:228)ksen maailmanlaajuisen kulutuksen kasvuun, joka on noin kahden prosentin luokkaa ja johon yhdistyy vastaavan suuruinen tuotannon lis(cid:228)ys. Ter(cid:228)ksen kansainv(cid:228)lisess(cid:228) kaupassa oli jo vuonna 1999 n(cid:228)ky- viss(cid:228) parantumisen merkkej(cid:228), joiden pit(cid:228)isi vahvistua vuonna 2000. T(cid:228)m(cid:228) edist(cid:228)isi vakaampia oloja ter(cid:228)ksen maailmankau- pan viimeaikaisten mullistusten j(cid:228)lkeen. Vallitsevan protektionismin pit(cid:228)isi t(cid:228)m(cid:228)n seurauksena v(cid:228)henty(cid:228) jonkin verran, vaikka kaupan h(cid:228)iri(cid:246)iden vaara s(cid:228)ilyykin niin kauan kuin er(cid:228)iden maiden ylitarjonnalle on l(cid:246)ydett(cid:228)v(cid:228) mark- kinoita. Yhdysvalloissa talouden kasvu jatkuu edelleen voi- 2. 3. 2. 1 makkaana: kasvun odotetaan olevan vuonna 1999 noin nelj(cid:228) prosenttia poikkeuksellisen suurten kulutusmenojen ja erityi- sesti teollisuustoiminnan vuoksi. Aikaisemmin aavisteltu peh- me(cid:228) lasku saattaa hyvinkin tapahtua vuonna 2000, mutta se ei kuitenkaan est(cid:228) arvioitua noin 2,8 prosentin kasvua. Vuonna 2000 ter(cid:228)ksen kulutus lis(cid:228)(cid:228)ntynee 1,5 prosenttia ja tuotannon kasvu jatkunee, koska ennustettu Yhdysvaltojen viennin v(cid:228)heneminen korvautuu muiden Aasian maiden han- kintatarpeilla. 2. 3. 2. 3 Kiinan ja Kaakkois-Aasian talouden kehittyminen Yhteisesti Kaakkois-Aasian maiden talouskasvu oli vuonna 1999 noin 3 prosenttia, jatkuu vuonna 2000. Parhaat tulokset saavutettiin Koreassa, jonka ta- lous kasvoi noin 5,5 prosenttia ja jossa vuodeksi 2000 ennus- tetaan 6,4 prosentin kasvua. ja samanlainen suuntaus Hallituksen nykyaikaistamista ja talouden valvontaa koskevista toimenpiteist(cid:228) riippumatta Kiinan talouskasvu n(cid:228)ytt(cid:228)isi ylitt(cid:228)- v(cid:228)n 6 prosenttia, ja sama tulos saavutettaneen vuonna 2000. Ter(cid:228)ksen kaupassa kyseess(cid:228) olevalla alueella s(cid:228)ilyy vuonna 2000 noin 30 miljoonan tonnin alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228), vaikka kotimaisen tuotannon ennustetaankin kasvavan uusien tuotantolaitosten k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton johdosta. 2. 3. 2. 4 Latinalaisen Amerikan maat Viimeisimpien ennusteiden mukaan Latinalaisen Amerikan mai- den talouskasvu voi ylitt(cid:228)(cid:228) 3,5 prosenttia vuonna 2000. Vuo- den 1999 kasvuksi on arvioitu 2,7 prosenttia. T(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) korostuu Brasilian talouden selv(cid:228) koheneminen: vuodeksi 1999 arvioidun taantuman (-4 prosenttia) sijasta suuntaus k(cid:228)(cid:228)ntyikin nousuun, joka toi tilanteen l(cid:228)hes tasapainoon, ja vuonna 2000 kasvu saavuttanee nelj(cid:228)n prosentin vauhdin. Alueen ter(cid:228)ksenkulutus kasvaa edelleen vuonna 2000. Kotimai- sen tuotannon ennakoitu lis(cid:228)(cid:228)ntyminen kuitenkin aiheuttaa sen, ett(cid:228) ylitarjontaa kansainv(cid:228)lisille markkinoille on edelleen. C 27/8 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 1. 2000 2. 3. 2. 5 Suhdanteet KIE- ja IVY-maissa KIE-maiden talouksien viime vuosien eritt(cid:228)in hyvien tulosten j(cid:228)lkeen vuonna 1999 alkaneen hidastumisen pit(cid:228)isi olla vain tilap(cid:228)ist(cid:228), koska vuonna 2000 on odotettavissa kansainv(cid:228)lisen tilanteen paraneminen. Ven(cid:228)j(cid:228)n osalta viimeisimmiss(cid:228) arvioissa ennustetaan, ett(cid:228) vuodesta 2000 tulee taloudellisesti vakaampi kuin aikaisemmista vuosista. Vientimarkkinoilla tuotteiden hinnat ovat vakiintuneet hyvin alhaiselle tasolle ja todellista k(cid:228)(cid:228)nnett(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n suuntaukseen ei ole viel(cid:228) ollut n(cid:228)kyviss(cid:228) lukuun ottamatta kuumavalssattuja keloja, joiden vientihinnat ovat nousseet yht(cid:228) paljon kuin yh- teis(cid:246)n hinnatkin. Koska maailmanmarkkinoilla on edelleen lii- kaa tarjontaa, ei ole todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228), ett(cid:228) maailmanmarkkinahin- nat nousisivat selv(cid:228)sti lyhyell(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228). Ter(cid:228)salalla viennin supistuminen vaikuttaa kielteisesti n(cid:228)iden maiden ter(cid:228)stuotantoon my(cid:246)s vuonna 2000. Sen sijaan kulu- tuksen odotetaan lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)n hiukan. Lis(cid:228)ys n(cid:228)kyy selvemmin KIE-maissa. 2. 5 Tuotekohtaiset suuntaukset L e v y t u o t t e e t (cid:151) Kuumavalssatut kelat 2. 4 Hintakehitys Vuoden 1999 alussa EU:n ter(cid:228)ksen hinnat alkoivat vakiintua ensimm(cid:228)isen kerran kev(cid:228)(cid:228)ll(cid:228) 1998 alkaneen romahduksen j(cid:228)l- keen. T(cid:228)st(cid:228) alkanut suuntauksen k(cid:228)(cid:228)ntyminen vahvistui vuoden 1999 toisella nelj(cid:228)nneksell(cid:228). Tie- ja vesiarkentamisen alan suuri kysynt(cid:228) on nostanut pitkien kevyiden tuotteiden (betoniter(cid:228)stankojen ja kauppater(cid:228)stanko- jen) hintoja koko vuoden aikana eli ensimm(cid:228)isest(cid:228) nelj(cid:228)nteen vuosinelj(cid:228)nnekseen noin 20 prosenttia. Palkkien ja valssilangan hinnat ovat seuranneet samaa kehityst(cid:228), mutta ajallisesti v(cid:228)h(cid:228)n my(cid:246)hemmin, ja niiden nousu on ollut hillitymp(cid:228)(cid:228). Kuumavalssattujen kelojen markkinatilanne on selv(cid:228)sti pa- rantunut viime kuukausina ja onkin nyt hyvin my(cid:246)nteinen. Varastojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on normaali ja v(cid:228)henem(cid:228)(cid:228)n p(cid:228)in. Perin- teisten kuumavalssattuja keloja k(cid:228)ytt(cid:228)vien alojen kuten au- toteollisuuden, ter(cid:228)sputkien valmistuksen ja rakennusteolli- suuden kysynt(cid:228) on kohtalaisen suuri. Vuonna 1998 saa- vutettuihin huippulukuihin verrattuna tuonti on supistunut. Tuonnin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on kuitenkin viel(cid:228) suurempi kuin vuonna 1997. Vienti on pysynyt aika v(cid:228)h(cid:228)isen(cid:228) maailmanmarkkinoiden voimakkaiden paineiden vuoksi. (cid:151) Kylm(cid:228)valssatut levyt Levytuotteiden alalla hintasuuntauksen k(cid:228)(cid:228)ntyminen sen sijaan alkoi vasta kolmanella vuosinelj(cid:228)nneksell(cid:228). Hintojen uusi nousu n(cid:228)kyy selv(cid:228)sti kuumavalssatuissa keloissa, joihin edellisen vuo- den tuonnin valtavasta lis(cid:228)(cid:228)ntymisest(cid:228) aiheutunut hintaromah- dus vaikutti erityisen paljon. Vuoden 1999 alusta kelojen hin- nat ovatkin nousseet noin 20 prosenttia, mutta eiv(cid:228)t viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n ole vuoden 1998 alun tasolla. Kylm(cid:228)valssattujen levyjen kulutuksen taso on tyydytt(cid:228)v(cid:228). EU:n markkinat ovat hyvin suuntautuneet erityisesti auto- ja kodinkoneteollisuuden kysynn(cid:228)n vuoksi. Sek(cid:228) tukkukaup- piaiden ett(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)jien varastot ovat normalisoituneet jopa siin(cid:228) m(cid:228)(cid:228)rin, ett(cid:228) kylm(cid:228)valssattujen levyjen hinnat ovat al- kaneet seurata kelojen osalta havaittua suuntausta. Muiden levytuotteiden hinnat vakiintuivat vuoden 1999 alku- puoliskolla yleisesti vuoden 1998 lopussa ja vuoden 1999 alussa saavutetulle erityisen alhaiselle tasolle, ja ne k(cid:228)(cid:228)ntyiv(cid:228)t nousuun vasta syksyll(cid:228). Galvanoitujen levyjen kysynt(cid:228) auto- ja rakennusteollisuudessa on lis(cid:228)(cid:228)ntynyt niin paljon, ett(cid:228) niiden tarjonta ei pysty en(cid:228)(cid:228) vastaamaan t(cid:228)h(cid:228)n kysynt(cid:228)(cid:228)n nopean hinnannousun vuoksi. T(cid:228)m(cid:228) vaikutus on sittemmin heijastunut my(cid:246)s kylm(cid:228)valssattu- jen levyjen hintoihin. (cid:151) Pinnoitetut levyt Vuoden 1999 puoliv(cid:228)lin j(cid:228)lkeen pinnoitettujen levyjen markkinoilla tapahtui perusteellinen muutos, kun kysynt(cid:228) k(cid:228)(cid:228)ntyi nousuun ja sen my(cid:246)t(cid:228) my(cid:246)s hinnat alkoivat kohota nopeasti. T(cid:228)m(cid:228) tilanne on seurausta autoteollisuuden hy- v(cid:228)st(cid:228) tilanteesta, jonka kehityst(cid:228) seuraa nykyisin my(cid:246)s hy- vin edistyv(cid:228) rakennusala. Toimitusajat pitenev(cid:228)t, mink(cid:228) vuoksi laskelmoivat ostot voivat johtaa uudelleen ylisuuriin varastoihin, varsinkin kun tuonti Aasiasta on lis(cid:228)(cid:228)ntym(cid:228)ss(cid:228). (cid:151) Kvarttolevyt Vuotta 2000 koskevien ennusteiden mukaan kysynn(cid:228)n kasva- essa edelleen my(cid:246)nteinen suuntaus jatkuu ja vuoden 1998 alun hintataso on mahdollista saavuttaa uudelleen. T(cid:228)m(cid:228)n suuntauk- sen s(cid:228)ilyminen mahdollistaisi useimpien EU:n ter(cid:228)steollisuuden alojen tilanteen korjaamisen. Ainoa tekij(cid:228), joka sen voi vaa- rantaa, olisi paluu suurten ter(cid:228)sm(cid:228)(cid:228)rien tuontiin yhteis(cid:246)n markkinoille. Levytuotteista ainoastaan kvarttolevyjen tilanne ei ole pa- rantunut sen paremmin kysynn(cid:228)n kuin hintojenkaan osalta. P(cid:228)(cid:228)asiallisia syit(cid:228) t(cid:228)h(cid:228)n ovat suurten hitsattujen putkien vientitilausten puuttuminen ja telakoiden tilausten v(cid:228)h(cid:228)i- syys. Toisaalta tukkukauppiaiden suuret varastot jatkavat paineiden aiheuttamista markkinoille ja est(cid:228)v(cid:228)t alan elpymi- sen. 29. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 27/9 P i t k (cid:228) t t u o t t e e t (cid:151) Raskaat profiiliter(cid:228)kset ja palkit Vuoden 1999 puoliv(cid:228)list(cid:228) l(cid:228)htien palkkien kysynt(cid:228) ja hinnat ovat nousseet v(cid:228)hitellen, koska varastojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ei ole ko- vin suuri ja rakennusala on elpym(cid:228)ss(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) suuntaus jat- kunee vuonna 2000, koska sek(cid:228) yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isen ett(cid:228) kan- sainv(cid:228)lisen kysynn(cid:228)n on ennustettu lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)n. (cid:151) Valssilanka Rakennusalan elpymisell(cid:228) vuonna 1999 oli ratkaiseva mer- kitys suuntauksen k(cid:228)(cid:228)ntymisess(cid:228) my(cid:246)nteiseksi hitsattujen ristikkojen valmistukseen tarkoitetun valssilangan m(cid:228)(cid:228)rien ja hintojen osalta. Langanvet(cid:228)miseen tarkoitetun valssilangan tilanne parani v(cid:228)h(cid:228)n my(cid:246)hemmin koneenrakennusteollisuuden kysynn(cid:228)n l(cid:228)hdetty(cid:228) uudelleen nousuun kes(cid:228)n 1999 j(cid:228)lkeen. Vuoden 2000 kasvuennusteiden perusteella ei ole syyt(cid:228) olettaa suotuisan suuntauksen muuttuvan, ellei tuonnista mahdollisesti aiheudu h(cid:228)iri(cid:246)it(cid:228). (cid:151) Betoniter(cid:228)stangot Muiden pitkien tuotteiden tapaan my(cid:246)s betoniter(cid:228)stankojen valmistus on hy(cid:246)tynyt rakennusteollisuuden elpymisest(cid:228). Talvikauden odotettua tavanomaista hidastumista lukuun ottamatta suuntaus pysyy my(cid:246)nteisen(cid:228) vuonna 2000, var- sinkin kun tuonti yhteis(cid:246)n markkiniolle n(cid:228)ytt(cid:228)isi supistuvan kansainv(cid:228)lisen kysynn(cid:228)n ennustetun kasvun vuoksi. (cid:151) Kauppater(cid:228)stangot Kauppater(cid:228)stankojen markkinatilanne ja -n(cid:228)kym(cid:228)t ovat sa- manlaiset kuin muillakin pitkill(cid:228) tuotteilla. Vuoden 1998 alun hintataso on saavutettavissa nopeastikin ja vuoden 2000 aikana se voi jopa ylitty(cid:228). Yhteis(cid:246)n ter(cid:228)smarkkinoiden edellytykset paranevat siis edelleen ja kysynt(cid:228) kasvaa sek(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) ett(cid:228) sen ulkopuolella. Vaikka tuonti onkin vakiintunut korkealle tasolle, EU:n ter(cid:228)stuotteiden viennin huomattava lis(cid:228)(cid:228)ntyminen on todenn(cid:228)k(cid:246)ist(cid:228). Kehityksen ollessa t(cid:228)llainen EU:n todellisen ter(cid:228)ksenkulutuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi arvioidaan vuoden 2000 alkupuoliskolla 82 miljoo- naa tonnia, mik(cid:228) on 1,6 prosenttia enemm(cid:228)n kuin vuoden 1999 vastaavalla jaksolla. Sen sijaan todettavissa oleva kulutus vakiintunee 83 miljoonaan tonniin. Tuonnin pienest(cid:228) v(cid:228)hene- misest(cid:228) ja viennin selv(cid:228)st(cid:228) kasvusta johtuen yhteis(cid:246)n ter(cid:228)ksen- kulutuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi tulee siten 83,5 miljoonaa tonnia, mik(cid:228) on 6,6 prosenttia enemm(cid:228)n kuin vuoden 1999 ensimm(cid:228)isell(cid:228) vuosipuoliskolla. Koska ensimm(cid:228)isen vuosipuoliskon suuntauksen arvellaan v(cid:228)- hitellen vakiintuvan tai jopa hieman heikentyv(cid:228)n, koko vuoden 2000 todellisen ja todettavissa olevan kulutuksen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi ar- vioidaan 159 ja 158 miljoonaa tonnia, mik(cid:228) tarkoittaisi 1,3 ja 1,9 prosentin kulutuksen nousua vuodesta 1999. T(cid:228)m(cid:228) vuoksi ja koska ter(cid:228)ksen vienti kasvaa 5,3 prosenttia tuonnin vakiin- tuessa, tuotannon tasapainopiste on 159 miljoonaa tonnia eli 1,9 prosenttia suurempi kuin edellisen(cid:228) vuonna. 3. RAAKA-AINEET 3. 1 Romuraudan markkinat Vuoden 1999 alussa tapahtuneen lyhytaikaisen elpymisen j(cid:228)l- keen romuraudan hinnat ovat j(cid:228)lleen k(cid:228)(cid:228)ntyneet laskuun ter(cid:228)k- sen maailmanlaajuisen tuotannon supistumiseen liittyv(cid:228)n ky- synn(cid:228)n v(cid:228)henemisen vuoksi. Yhteis(cid:246)n markkinoilla hinnat las- kivat heikkona pysyneen sis(cid:228)isen kysynn(cid:228)n vuoksi alhaisim- malle tasolle sitten vuoden 1998. Vuoden 1999 toiselta puoliskolta ja varsinkin marraskuusta alkaen romuraudan hinta on alkanut yh(cid:228) selvemmin nousta. T(cid:228)m(cid:228) johtuu toisaalta maailmanmarkkinoiden ja yhteis(cid:246)n ky- synn(cid:228)n lis(cid:228)(cid:228)ntymisest(cid:228) ja toisaalta er(cid:228)iden maiden soveltamista tai ilmoittamista vienti(cid:228) rajoittavista toimenpiteist(cid:228). Riippuen siit(cid:228), miten ter(cid:228)smarkkinat kehittyv(cid:228)t, suuntauksen voi odottaa vahvistuvan vuonna 2000. 2. 6 Yhteenveto raakater(cid:228)ksen tilanteesta vuonna 2000 3. 2 Rautamalmi Vuoden 1999 toisella puoliskolla alkanut yhteis(cid:246)n taloudellisen tilanteen korjaantuminen n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) voimistuvan tulevaisuudessa ja tarjoaa erinomaisia kasvumahdollisuuksia vuonna 2000. Kun t(cid:228)h(cid:228)n EU:n sis(cid:228)isten talouden edellytysten parantumiseen yhdistyy viel(cid:228) Aasian elpymisen perusteella ennustettu maa- ilmantalouden vahvistuminen, on odotettavissa investointien voimakas lis(cid:228)(cid:228)ntyminen ja tavaroiden ja palvelujen kysynn(cid:228)n kasvu sek(cid:228) yhteis(cid:246)ss(cid:228) ett(cid:228) sen ulkopuolella, mik(cid:228) hy(cid:246)dytt(cid:228)(cid:228) entisest(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n teollisuutta. Ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vill(cid:228) aloilla n(cid:228)m(cid:228) odotukset n(cid:228)kyv(cid:228)t vilkkaana toimintana, joka takaa ter(cid:228)ksen kulutuksen ylitt(cid:228)v(cid:228)n vuonna 1998 savutetun enn(cid:228)tystason. Aasian maiden kysynn(cid:228)n huomattava taantuminen oli t(cid:228)rkein syy rautamalmin viennin v(cid:228)henemiseen ja maailmanmarkkina- hintojen alenemiseen vuonna 1998. Vuoden 1999 ensimm(cid:228)i- sell(cid:228) puoliskolla rautamalmilla tehtyjen kauppojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) supis- tui toisaalta Yhdysvaltojen ja Euroopan kysynn(cid:228)n v(cid:228)henemisen ja toisaalta Japanin, Korean ja Kiinan vakiintumissuuntauksen vuoksi. T(cid:228)ll(cid:228) ajanjaksolla rautamalmin hinnat saavuttivat alhai- simman tason sitten vuoden 1995, mink(cid:228) vuoksi kaivosyritt(cid:228)j(cid:228)t alkoivat lyk(cid:228)t(cid:228) investoimista uuteen kapasiteettiin. Rautamalmin vienti maailmanmarkkinoille n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) kuitenkin lis(cid:228)(cid:228)ntyneen selv(cid:228)sti vuoden 1999 kolmannella nelj(cid:228)nneksell(cid:228) ja olleen edelleen runsasta viimeisell(cid:228) vuosinelj(cid:228)nneksell(cid:228) erityi- sesti Kaakkois-Aasian maiden kysynn(cid:228)n (cid:228)killisen vahvistumisen vuoksi. C 27/10 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 1. 2000 Vuodeksi 2000 ennustettu ter(cid:228)ksen maailmanlaajuisen tuotan- non lis(cid:228)(cid:228)ntyminen edist(cid:228)(cid:228) todenn(cid:228)k(cid:246)isesti rautamalmin kysyn- t(cid:228)(cid:228) ja sit(cid:228) kautta kyseisen ter(cid:228)steollisuuden raaka-aineen tilan- teen vakiintumista tai jopa suuntauksen k(cid:228)(cid:228)ntymist(cid:228). 3. 3 Ferroseokset Ferroseosten kysynn(cid:228)n elpyminen vuoden 1999 aikana edisti hintojen vakiintumista ja jopa pient(cid:228) nousua. Tarjonnan paine markkinoilla on kuitenkin riskitekij(cid:228), joka voi vaarantaa t(cid:228)m(cid:228)n vakauden. Vuoden 2000 ensimm(cid:228)isell(cid:228) puoliskolla ter(cid:228)ksentuotannon kas- vun jatkumisen odotetaan kuitenkin helpottavan yleistilanteen tasoittumista ferroseosten markkinoilla, vaikka hintavaihteluja voi v(cid:228)lill(cid:228) esiinty(cid:228)kin. 3. 4 Tina, sinkki ja nikkeli Vuoden 1999 alkupuoliskolla tinan maailmanlaajuinen tuotanto lis(cid:228)(cid:228)ntyi vain noin 0,5 prosenttia verrattuna vuoden 1998 vas- taavaan ajanjaksoon. Kulutus sen sijaan lis(cid:228)(cid:228)ntyi 5 prosenttia. Vuonna 1999 tinan markkinatilanteen odotetaan kuitenkin ta- sapainottuvan. Vuoden 2000 alkupuolella kysynn(cid:228)n odotetun kasvun ei pit(cid:228)isi kuitenkaan huomattavasti nostaa hintakursseja Kiinasta tulevan viennin lis(cid:228)(cid:228)ntymisen vuoksi. Sinkin maailmanlaajuinen kulutus, joka vuonna 1998 kasvoi 1,5 prosenttia, saattaa t(cid:228)n(cid:228) vuonna kasvaa 3,9 prosenttia 8,2 miljoonaan tonniin. Yhteis(cid:246)n markkinoilla sinkin kulutus kuitenkin kasvaa vuonna 1999 vain 0,8 prosenttia, mutta vuonna 2000 on odotettavissa 2,7 prosentin kasvu. Sinkin maailmanlaajuinen tuotanto, joka lis(cid:228)(cid:228)ntyi 2,7 prosenttia jo vuonna 1998, lis(cid:228)(cid:228)ntynee 2,5 prosenttia vuonna 1999 ja viel(cid:228) 4,9 prosenttia vuonna 2000, jolloin tuotannon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi tulee 8,6 miljoonaa tonnia. Kysynn(cid:228)n elpymisen ja varastojen v(cid:228)he- nemisen vuoksi sinkin hinnat alkoivat nousta vuonna 1999. Vuoden 2000 alkupuolella kysynn(cid:228)n odotetaan jatkuvan suu- rena, mutta se vaikuttaa hintojen kehitykseen vain v(cid:228)h(cid:228)n, koska samalla tuotannon odotetaan lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)n. Vuoden 2000 osalta International Nickel Group on arvioinut nikkelin kulutuksen ylitt(cid:228)v(cid:228)n tuotannon: alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228) olisi noin 37 000 tonnia. Nikkelin maailmanlaajuisen tuotannon m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ksi vuonna 1999 arvioidaan 1 033 miljoonaa tonnia eli suunnil- leen yht(cid:228) paljon kuin vuonna 1998. Kulutus sen sijaan voi nousta noin 1 070 miljoonaan tonniin, mik(cid:228) on 6,5 prosenttia enemm(cid:228)n kuin vuonna 1998. Ruostumattoman ter(cid:228)ksen val- mistajien kasvavan kysynn(cid:228)n vuoksi nikkelin hinnat ovat vuo- den 1999 alusta nousseet 80 prosenttia ja ovat nyt korkeim- malla tasolla kahteen vuoteen. Koko ajan vahvistuvan kysynn(cid:228)n ja Lontoon metallip(cid:246)rssiss(cid:228) myynniss(cid:228) olevien varastojen v(cid:228)he- nemisen vuoksi nikkelin hintakurssit pysyv(cid:228)t korkeina vuoden 2000 alkupuoliskolla. 4. TY(cid:214)LLISYYS Euroopan ter(cid:228)steollisuuden erikoistuminen jatkuu. Yhdess(cid:228) tek- nisen kehityksen ja organisaatiomuutosten kanssa se edist(cid:228)nee tulevaisuudessakin varsinkin v(cid:228)hiten erikoistuneiden ty(cid:246)paikko- jen h(cid:228)vi(cid:228)mist(cid:228) yhteis(cid:246)n ter(cid:228)salan yrityksiss(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) ter(cid:228)steollisuuden yleisen kilpailukyvyn parantamiseen liittyv(cid:228)t muutokset tuovat mukanaan my(cid:246)s yh(cid:228) uusia vaatimuk- sia. Kykyjen mukauttaminen n(cid:228)iden muutosten mukanaan tuo- miin uusiin tarpeisiin edellytt(cid:228)(cid:228) sen vuoksi ty(cid:246)voiman jatkuvaa koulutusta ja hyvien k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen edist(cid:228)mist(cid:228). Julkisten tai yksityisten yritysten rakenneuudistussuunnitelmat, joilla on saatu aikaan tuottajien ryhmittymist(cid:228) kilpailukyvyn lis(cid:228)(cid:228)miseksi, edist(cid:228)v(cid:228)t yhteismarkkinoiden tarjoamien mahdol- lisuuksien hy(cid:246)dynt(cid:228)mist(cid:228). Teollisuuden ja kaupan n(cid:228)k(cid:246)kulmasta t(cid:228)llaisen kehityksen edut ovat kiistattomia. Siihen suuntaan ollaankin edelleen pyrkim(cid:228)s- s(cid:228), mutta on huomattava, ett(cid:228) kaikella t(cid:228)ll(cid:228) on kielteinen vai- kutus alan ty(cid:246)llisyyteen. T(cid:228)m(cid:228)n osalta asianomaiset osapuolet ymm(cid:228)rt(cid:228)v(cid:228)t, ett(cid:228) teolli- seuraukset edellytt(cid:228)v(cid:228)t suuden muutosten yhteiskunnalliset vuoropuhelun lis(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) sek(cid:228) yrityksen sis(cid:228)ll(cid:228) ty(cid:246)markkinaosa- puolten kesken ett(cid:228) sen ulkopuolella, jotta muutoksiin voidaan valmistautua paremmin ja toteuttaa ty(cid:246)paikkojen s(cid:228)ilytt(cid:228)miseen johtavia strategioita. Euroopan unionin ter(cid:228)steollisuudesta arvioidaan vuonna 2000 v(cid:228)henev(cid:228)n nettom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isesti noin 9 000 ty(cid:246)paikkaa. Komissio jatkaa sosiaalipolitiikkansa soveltamista niihin alan ty(cid:246)ntekij(cid:246)i- jotka k(cid:228)rsiv(cid:228)t rakennemuutokseen tai sulkemiseen liitty- hin, vist(cid:228) toimenpiteist(cid:228). Lukuun ottamatta koulutustukea ja yritt(cid:228)- j(cid:228)ksi ryhtyville maksettavaa tukea, joiden rahoitukseen Euroo- pan sosiaalirahasto voi osallistua, kaikki muut 56 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaiset kahdenkeskisiin sopimuksiin pe- rustuvat mukautustuet jatkuvat Euroopan hiili- ja ter(cid:228)syhteis(cid:246)n perustamissopimuksen voimassaolon ajan eli 23. hein(cid:228)kuuta 2002 asti. Menetett(cid:228)vien ty(cid:246)paikkojen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ei kuitenkaan vastaa EHTY:n tukeen oikeutettujen ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). T(cid:228)h(cid:228)n on useita syit(cid:228), joista voidaan mainita erityisesti se, ett(cid:228) er(cid:228)(cid:228)t j(cid:228)senvaltiot eiv(cid:228)t osallistu mukautuspolitiikkaan. Vuodelle 2000 EHTY:n talousarvioon kirjatut m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahat ter(cid:228)s- ja ovat 61 000 000 miljoonaa euroa. perinteisiin mukautustukiin hiiliteollisuuden 29. 1. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 27/11 LIITE TAULUKKO 1 Raakater(cid:228)ksen tarjonta ja kysynt(cid:228) (1) (cid:150) EU-15 (miljoonaa tonnia) Toteutunut Arvio Ennuste 1996 1997 1998 Vuoden 1999 1. puolisko (R1) Vuoden 1999 2. puolisko (R2) Vuosi 1999 (R2) Vuoden 2000 1. puolisko Vuosi 2000 139,5 (cid:150) 4,0 135,5 12,2 27,9 (cid:150) 4,0 149,8 + 1,0 150,8 14,4 24,0 (cid:150) 1,0 158,0 + 3,0 161,0 21,4 20,0 0,0 80,7 (cid:150) 2,0 78,7 10,1 8,7 + 1,0 76,3 0,0 76,3 8,9 10,3 0,0 157,0 (cid:150) 2,0 155,0 19,0 19,0 + 1,0 147,2 159,4 159,6 78,3 77,7 156,0 82,0 + 1,0 83,0 9,5 10,0 0,0 83,5 159,0 (cid:150) 1,0 158,0 19,0 20,0 0,0 159,0 K(cid:228)ytt(cid:228)jien todettavissa oleva kulutus (a) Tukkukauppiaiden varastomuutokset (b) Todettavissa oleva kulutus Tuonti EU-15 Vienti EU-15 Tuottajien varastomuutokset Tuotanto Lopputuotteiden muuntokerroin raakater(cid:228)kseksi: 1,11. (1) (R1) Tarkistettu toteutuneiden lukujen perusteella. (R2) Tarkistettu osittain. (a) Luku on l(cid:228)hell(cid:228) todellista kulutusta. Se sis(cid:228)lt(cid:228)(cid:228) kaikkien maiden myyjien varaston muutokset, lukuun ottamatta Saksaa, Ranskaa, Yhdistynytt(cid:228) kuningaskuntaa ja Benelux-maita, sek(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)jien ter(cid:228)svarastojen muutokset. Saksan, Ranskan, Yhdistyneen kunningaskunnan ja Benelux-maiden tukkukauppiaiden varastomuutokset. (b) TAULUKKO 2 Toiminnan tunnusluvut (cid:150) 12 j(cid:228)senvaltion yhteis(cid:246) (1) (Kausivaihtelujen vaikutusta ei ole huomioitu) Ala Metalliteollisuus Koneenrakennus Elektroniikkateollisuus Autoteollisuus Muut liikennev(cid:228)lineet Rakennusala, maa- ja vesirakennus Vuoden 2000 1. puolisko I/99 = 100 Vuoden 1999 1. puolisko I/98 = 100 Vuosi 2000 1999 = 100 Vuosi 1999 1998 = 100 102,1 104,0 104,9 101,9 100,5 102,7 100,9 99,5 102,0 105,7 100,9 102,2 101,0 100,5 101,7 101,7 99,5 102,8 102,7 104,4 104,0 100,8 102,3 102,8 (1) Ter(cid:228)ksen kulutuksen alakohtaisten tietojen puuttuessa It(cid:228)vallan, Suomen ja Ruotsin osalta tunnusluvut perustuvat 12 j(cid:228)senvaltiota k(cid:228)sitt(cid:228)v(cid:228)n yhteis(cid:246)n odotettuun kehitykseen. Ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vien alojen toimintaa kuvaavat suhdeluvut on saatu painottamalla ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vi(cid:228) aloja edustavien j(cid:228)rjest(cid:246)jen toimittamia kansallisia tietoja. Tiettyjen maiden tietojen puuttuessa luvut on osittain arvioitu. L(cid:228)hde: Komissio C 27/12 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti 29. 1. 2000 TAULUKKO 2a) T(cid:228)rkeimpien maiden ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vien alojen suuntaukset (1) (Toiminnan tunnusluvut (2)) Ala Saksa Vuosi 2000 Ranska Vuosi 2000 Metalliteollisuus Koneenrakennus Elektroniikkateollisuus Autoteollisuus Muut liikennev(cid:228)lineet Rakennusala, maa- ja vesirakennus 102,0 103,0 104,0 100,0 101,0 101,1 (1) L(cid:228)hde: ter(cid:228)st(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)vien alojen kansalliset j(cid:228)rjest(cid:246)t. (2) Vertailuluku: 1999 = 100. 103,0 104,5 104,0 102,0 107,0 103,0 J(cid:228)senvaltio Italia Vuosi 2000 104,8 106,3 102,9 98,3 104,1 (cid:151) Yhdistynyt kuningas- kunta Vuosi 2000 Espanja Vuosi 2000 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 101,0 107,5 109,0 104,0 105,0 107,0 TAULUKKO 3 Ter(cid:228)steollisuuden ty(cid:246)ntekij(cid:228)m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n muutokset (Harjoittelijat mukaan luettuina) J(cid:228)senvaltio Ty(cid:246)ntekij(cid:246)it(cid:228) (tuhatta) It(cid:228)valta Belgia Tanska Saksa Kreikka Espanja Ranska Suomi Irlanti Italia Luxemburg Alankomaat Portugali Ruotsi (Vertailukuukausi) (Tuoreimmat tiedot) (1) 12,2 (hein(cid:228)kuu 1998) 11,9 (hein(cid:228)kuu 1999) 21,0 (tammikuu 1998) 20,2 (tammikuu 1999) 1,2 (huhtikuu 1998) 1,2 (huhtikuu 1999) 80,1 (elokuu 1998) 77,5 (elokuu 1999) 2,0 (hein(cid:228)kuu 1998) 1,9 (hein(cid:228)kuu 1999) 23,0 (hein(cid:228)kuu 1998) 21,9 (hein(cid:228)kuu 1999) 38,4 (kes(cid:228)kuu 1998) 38,0 (kes(cid:228)kuu 1999) 8,2 (elokuu 1998) 0,4 (joulukuu 1997) 7,7 (elokuu 1999) 0,4 (joulukuu 1998) 38,5 (kes(cid:228)kuu 1998) 38,9 (kes(cid:228)kuu 1999) 4,3 (elokuu 1998) 4,1 (elokuu 1999) 12,0 (huhtikuu 1998) 11,8 (huhtikuu 1999) 1,9 (maaliskuu 1998) 1,7 (maaliskuu 1999) 14,6 (kes(cid:228)kuu 1998) 13,9 (kes(cid:228)kuu 1999) Yhdistynyt kuningaskunta 33,9 (toukokuu 1998) 30,6 (toukokuu 1999) EU-15 (2) L(cid:228)hde: EUROSTAT. 291,1 (joulukuu 1997) 286,4 (joulukuu 1998) (1) Tuoreimmat k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevat tiedot. (2) Koska vertailujakso ei ole kaikkien maiden osalta sama, annetut tiedot kattavat vuoden pituisen ajanjakson. Muutos (%) (cid:150) 2,5 (cid:150) 3,8 0,0 (cid:150) 3,2 (cid:150) 5,0 (cid:150) 4,8 (cid:150) 1,0 (cid:150) 6,1 0,0 + 1,0 (cid:150) 4,7 (cid:150) 1,7 (cid:150) 10,5 (cid:150) 4,8 (cid:150) 9,7 (cid:150) 1,6


title: Besluit van het Gemengd Comité van de EER nr. 15/1999 van 29 januari 1999 tot wijziging van bijlage XIII (Vervoer) bij de EER-Overeenkomst

eurovoc_concepts:
Austria
European Economic Area
agreement (EU)
road transport
transit
vehicle documents

text: 10. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 35/45 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER Nr. 15/1999 van 29 januari 1999 tot wĳziging van bĳlage XIII (Vervoer) bĳ de EER-Overeenkomst HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER, Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, aangepast bĳ het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna „de overeenkomst” genoemd, inzonderheid op artikel 98, Overwegende dat bĳlage XIII bĳ de overeenkomst werd gewĳzigd bĳ Besluit nr. 121/98 van het Gemengd Comité van de EER (1); Overwegende dat de Overeenkomst tussen de Europese Economische Gemeenschap en de Republiek Oostenrĳk betreffende het transitogoederenvervoer per spoor en over de weg (2) met ingang van de datum van de toetreding van Oostenrĳk tot de Europese Unie op 1 januari 1995 werd vervangen door protocol nr. 9 bĳ de Akte betreffende de toetredingsvoorwaarden voor de Republiek Oostenrĳk, de Republiek Finland en het Koninkrĳk Zweden en de aanpassing van de Verdragen waarop de Europese Unie is gegrond (3); Overwegende dat in de artikelen 11 en 12 van protocol nr. 9 bĳ de Akte betreffende de toetreding van Oostenrĳk, Finland en Zweden wordt voorzien in een speciale regeling betreffende het transitoverkeer van zware vrachtwagens door Oostenrĳk en het internationale goederenvervoer over de weg van en naar Oostenrĳk op basis van een ecopuntensysteem; Overwegende dat bĳ Verordening (EG) nr. 3298/94 van de Commissie (4) wordt voorzien in gedetailleerde maatregelen betreffende het ecopuntensysteem voor vrachtwagens in het transitoverkeer door Oostenrĳk, vastgelegd in artikel 11 van protocol nr. 9 bĳ de Akte betreffende de toetreding van Oostenrĳk, Finland en Zweden; Overwegende dat Verordening (EG) nr. 3298/94 bĳ Verordening (EG) nr. 1524/96 van de Commissie (5) werd gewĳzigd; Overwegende dat protocol nr. 9 bĳ de Akte betreffende de toetreding van Oostenrĳk, Finland en Zweden en de Verordeningen (EG) nr. 3298/94 en (EG) nr. 1524/96 in de overeenkomst dienen te worden opgenomen; Overwegende dat de aanpassingen van Verordening (EEG) nr. 881/92 van de Raad van 26 maart 1992 betreffende de toegang tot de markt van het goederenvervoer over de weg in de Gemeenschap van of naar het grondgebied van een lidstaat of over het grondgebied van een of meer lidstaten (6), opgenomen in punt 6 van hoofdstuk VI, onderdeel A, van bĳlage I bĳ de Akte betreffende de toetreding van Oostenrĳk, Finland en Zweden, in de overeenkomst dienen te worden opgenomen, BESLUIT: Artikel 1 In bĳlage XIII bĳ de overeenkomst wordt aan punt 26a (Verordening (EEG) nr. 881/92 van de Raad) het volgende toegevoegd: „, zoals gewĳzigd en aangevuld bĳ: — 1 94 N: Akte betreffende de toetredingsvoorwaarden voor de Republiek Oostenrĳk, de Republiek Finland en het Koninkrĳk Zweden en de aanpassing van de Verdragen waarop de Europese Unie is gegrond (PB C 241 van 29. 8. 1994, blz. 21. Aanpassing in PB L 1 van 1. 1. 1995, blz. 1); — 394 R 3298: Verordening (EG) nr. 3298/94 van de Commissie van 21 december 1994 tot vaststelling van gedetailleerde maatregelen betreffende de procedures inzake het ecopuntensysteem, de verdeling van de ecopunten en de toepassing van artikel 11 van protocol nr. 9 bĳ de Akte van Toetreding van Oostenrĳk, Finland en Zweden (PB L 341 van 30. 12. 1994, blz. 20); (1) PB L 297 van 18. 11. 1999, blz. 50. (2) PB C 241 van 29. 8. 1994, blz. 21. Aanpassing in PB L 1 van 1. 1. 1995, blz. 1. (3) PB L 373 van 21. 12. 1992, blz. 6. (4) PB L 341 van 30. 12. 1994, blz. 20. (5) PB L 190 van 31. 7. 1996, blz. 13. (6) PB L 95 van 9. 4. 1992, blz. 1. Rectificatie in PB L 213 van 29. 7. 1992, blz. 36. L 35/46 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 10. 2. 2000 — 396 R 1524: Verordening (EG) nr. 1524/96 van de Commissie van 30 juli 1996 tot wĳziging van Verordening (EG) nr. 3298/94 ten aanzien van het ecopuntensysteem voor vrachtwagens in transitoverkeer door Oostenrĳk (PB L 190 van 31. 7. 1996, blz. 13). ”. Artikel 2 In bĳlage XIII bĳ de overeenkomst worden in punt 26a (Verordening (EEG) nr. 881/92 van de Raad) de aanpassingen a) tot en met g) vervangen door: „a) Artikel 1, lid 2, wordt vervangen door: „2. Voor vervoer van het grondgebied van een overeenkomstsluitende partĳ naar een derde land en omgekeerd is deze verordening, voor het traject over het grondgebied van de overeenkomstslui- tende partĳ waar de goederen worden geladen of gelost, niet van toepassing tenzĳ door de overeenkomstsluitende partĳen iets anders is overeengekomen. ”; b) artikel 1, lid 3, wordt vervangen door: „3. Deze verordening doet geen afbreuk aan de bepalingen inzake het in lid 2 bedoelde vervoer van een EVA-staat naar een derde land, die zĳn opgenomen in tussen een EVA-staat en een derde land gesloten bilaterale overeenkomsten, waarbĳ het vervoersondernemingen hetzĳ via bilaterale vergunningen hetzĳ via een liberaliseringsregeling is toegestaan goederen te laden of te lossen op het grondgebied van een overeenkomstsluitende partĳ waar zĳ niet gevestigd zĳn, mits het beginsel van non-discriminatie tussen communautaire vervoersondernemingen en vervoersondernemingen uit een EVA-staat wordt nageleefd. ”; c) de EVA-Staten erkennen de door de lidstaten overeenkomstig de verordening afgegeven communau- taire vergunningen. Met het oog op die erkenning wordt in de algemene bepalingen van de in bĳlage I bĳ de verordening omschreven communautaire vergunning „de Gemeenschap en Ĳsland, Liechtenstein en Noorwegen” in plaats van „de Gemeenschap” en „de EG-lidstaat(staten) en (of) Ĳsland, Liechtenstein en Noorwegen” in plaats van „de lidstaat(staten)” gelezen; d) de Gemeenschap en de EG-lidstaten erkennen de vergunningen welke door een EVA-staat worden afgegeven overeenkomstig de verordening zoals aangepast in deel b) van bĳlage I in aanhangsel 1 bĳ deze bĳlage; e) de door een EVA-staat afgegeven vergunningen beantwoorden aan het in aanhangsel 1 bĳ deze bĳlage aangegeven model. ”. Aanhangsel 1 van bĳlage XIII bĳ de overeenkomst wordt vervangen door het aanhangsel opgenomen in de bĳlage bĳ dit besluit. Artikel 3 Artikel 4 In bĳlage XIII bĳ de overeenkomst wordt na punt 26a (Verordening (EEG) nr. 881/92 van de Raad) het volgende punt ingevoegd: „26aa. 1 94 N: Protocol nr. 9 bĳ de Akte betreffende de toetredingsvoorwaarden voor de Republiek Oostenrĳk, de Republiek Finland en het Koninkrĳk Zweden en de aanpassing van de Verdragen waarop de Europese Unie is gegrond (PB C 241 van 29. 8. 1994, blz. 21. Aanpassing in PB L 1 van 1. 1. 1995, blz. 1), zoals aangepast en aangevuld bĳ: — 394 R 3298: Verordening (EG) nr. 3298/94 van de Commissie van 21 december 1994 tot vaststelling van gedetailleerde maatregelen betreffende de procedures inzake het ecopunten- systeem, de verdeling van de ecopunten en de toepassing van artikel 11 van protocol nr. 9 bĳ de Akte van Toetreding van Oostenrĳk, Finland en Zweden (PB L 341 van 30. 12. 1994, blz. 20); — 396 R 1524: Verordening (EG) nr. 1524/96 van de Commissie van 30 juli 1996 tot wĳziging van Verordening (EG) nr. 3298/94 ten aanzien van het ecopuntensysteem voor vrachtwagens in transitoverkeer door Oostenrĳk (PB L 190 van 31. 7. 1996, blz. 13). 10. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 35/47 De bepalingen van de verordening worden voor de toepassing van deze overeenkomst als volgt gelezen: a) Door toevoeging van de ecopunten berekend op basis van het referentiejaar 1991 wordt, voor een totaal van 25 700 enkele transitoritten per jaar (Ĳsland: 100; Liechtenstein: 21 000; Noorwegen: 4 600), de tabel in artikel 9 van de verordening als volgt gelezen: Jaar (1) 1991 1998 1999 2000 2001 2002 2003 Ecopunten in % ten opzichte van het basisjaar Totaal aantal ecopunten voor de overeenkomstslui- tende partijen (2) 100,0 % 54,8 % 51,9 % 49,8 % 48,5 % 44,8 % 40,0 % (3) 23 962 280 13 131 329 12 436 423 11 933 215 11 621 706 10 735 101 9 584 912 b) De tabel in bĳlage D van de verordening wordt als volgt gelezen: EG-lidstaten, Liechtenstein, Ĳsland en Noorwegen Oostenrijk België Denemarken Duitsland Griekenland Spanje Finland Frankrijk Ierland Ĳsland Italië Liechtenstein Luxemburg Nederland Noorwegen Portugal Zweden Verenigd Koninkrijk Eenheden 214 800 32 500 40 500 482 500 60 500 1 200 4 600 5 000 1 000 100 510 000 21 000 5 000 123 500 4 600 400 7 500 8 500 Totaal 1 523 200”. Artikel 5 De aan de respectieve taalversies van dit besluit gehechte teksten in de Ĳslandse en de Noorse taal van de aanpassingen van Verordening (EEG) nr. 881/92, opgenomen in punt 6 van hoofdstuk VI, onderdeel A, van bĳlage I bĳ de Akte betreffende de toetredingsvoorwaarden voor de Republiek Oostenrĳk, de Republiek Finland en het Koninkrĳk Zweden en de aanpassing van de Verdragen waarop de Europese Unie is gegrond, van protocol nr. 9 bĳ de Akte betreffende de toetreding van Oostenrĳk, Finland en Zweden, en van de Verordeningen (EG) nr. 3298/94 en (EG) nr. 1524/96 zĳn authentiek. L 35/48 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 10. 2. 2000 Dit besluit treedt in werking op 30 januari 1999, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de overeenkomst bedoelde kennisgevingen van het Gemengd Comité van de EER hebben plaatsgevonden. Artikel 6 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en het EER-supplement bĳ het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Artikel 7 Gedaan te Brussel, 29 januari 1999. Voor het Gemengd Comité van de EER De voorzitter F. BARBASO 10. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 35/49 bij Besluit nr. 15/1999 van het Gemengd Comité van de EER BĲLAGE Aanhangsel 1 DOCUMENTEN OPGENOMEN IN DE BĲLAGE BĲ VERORDENING (EEG) Nr. 881/92 VAN DE RAAD, ZOALS AANGEPAST VOOR DE TOEPASSING VAN DE EER-OVEREENKOMST (Zie de aanpassing in punt 26a, onder e), van bijlage XIII bij de overeenkomst) L 35/50 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 10. 2. 2000 BĲLAGE I (a) (Sterk blauw papier — Formaat DIN A4) (Eerste blad van de vergunning) (Tekst in (een van) de officiële taal(talen) van de EVA-staat die de vergunning afgeeft) Staat die de vergunning afgeeft Kenteken van het land (1) Benaming van de bevoegde autoriteit of instantie VERGUNNING Nr. voor het internationale beroepsgoederenvervoer over de weg Deze vergunning machtigt (2). tot het verrichten, over alle verkeersverbindingen op het grondgebied van de Europese Gemeenschap en van Ĳsland, Liechtenstein en Noorwegen (3), van internationaal beroepsgoederenvervoer over de weg als omschreven in Verordening (EEG) nr. 881/92 van de Raad van 26 maart 1992, zoals aangepast voor de toepassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte (EER-Overeenkomst), en volgens de algemene bepalingen van deze vergunning. Bijzondere opmerkingen:. Deze vergunning is geldig van. tot. Afgegeven te. , op. (4). (1) Kenteken van het land: IS (Ĳsland), (FL) Liechtenstein, (N) Noorwegen. (2) Naam of firmanaam en volledig adres van de vervoerder. (3) Hierna „de EVA-staten” genoemd. (4) Handtekening en stempel van de bevoegde autoriteit of instantie die de vergunning afgeeft. 10. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 35/51 (b) (Tweede blad van de vergunning) Deze vergunning is afgegeven uit hoofde van Verordening (EEG) nr. 881/92 van de Raad, zoals aangepast voor de toepassing van de EER-Overeenkomst. Deze vergunning machtigt tot het verichten, over alle verkeersverbindingen op het grondgebied van de Europese Gemeenschap en van de EVA-staten, en eventueel op de in deze vergunning gestelde voor- waarden, van internationaal beroepsgoederenvervoer over de weg: — waarvan het punt van vertrek en het punt van aankomst zijn gelegen in twee verschillende staten welke hetzij EG-lidstaten hetzij EVA-staten zijn, met of zonder doorvoer via één of meer EG-lidstaten of EVA-staten dan wel derde landen; — van een EG-lidstaat of een EVA-staat naar een derde land en omgekeerd, met of zonder doorvoer via één of meer EG-lidstaten of EVA-staten dan wel derde landen; — tussen derde landen met doorvoer via het grondgebied van één of meer EG-lidstaten of EVA-staten, alsmede ledige ritten in verband met dit vervoer. In geval van vervoer van een EG-lidstaat of een EVA-staat naar een derde land en omgekeerd, is deze vergunning niet geldig voor het op het grondgebied van de EG-lidstaat of de EVA-staat van inlading of van uitlading afgelegde traject. De vergunning is persoonlijk en mag niet aan een derde worden overgedragen. De vergunning kan door de bevoegde autoriteit van de EVA-staat van afgifte worden ingetrokken wanneer de vervoerder onder andere: — niet aan alle voorwaarden heeft voldaan waaraan het gebruik van de vergunning was onderworpen; — onjuiste inlichtingen heeft verstrekt met betrekking tot de gegevens die noodzakelijk waren voor de afgifte of verlenging van de vergunning. Het origineel van de vergunning moet door de vervoersonderneming worden bewaard. Een voor eensluidend gewaarmerkt afschrift van de vergunning moet zich in het voertuig bevinden (1). In het geval van een samenstel van voertuigen moet zij het trekkende voertuig vergezellen; zij geldt voor het samenstel van voertuigen, ook als de aanhanger of oplegger niet op naam van de houder van de vergunning is geregistreerd of toegelaten tot het verkeer of indien zij zijn geregistreerd of toegelaten tot het verkeer in een EG-lidstaat of een andere EVA-staat. De vergunning moet op verzoek van de met de controle belaste beambten worden getoond. De houder is verplicht op het grondgebied van elke EG-lidstaat en EVA-staat de aldaar geldende wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen, met name op het gebied van vervoer en verkeer, in acht te nemen. (1) Onder „voertuig” dient te worden verstaan een in een EVA-staat geregistreerd motorvoertuig, of een samenstel van voertuigen waarvan ten minste het trekkende voertuig in een EVA-staat is geregistreerd, dat uitsluitend voor het vervoer van goederen is bestemd