title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2824/99 υποβολή: Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Η μεταφορά μεγάλων ποσοτήτων επικίνδυνων αποβλήτων από την Ουγγαρία στις χώρες της ΕΕ.

eurovoc_concepts:
Czechia
EU Member State
EU environmental policy
Hungary
Slovakia
accession to the European Union
application of EU law
competence of the Member States
export of waste
international agreement

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 280 E/139 poy protei·noyn mh kybernhtikoi· organismoi·. Ta e·rga gia toyw Ro·ma sthri·zontai epi·shw sto plai·sio tvn programma·tvn Socrates kai Neolai·a gia thn Eyrv·ph. To fylla·dio «Sth·rijh thw EE stiw koino·thtew Ro·ma sthn Kentrikh· kai Anatolikh· Eyrv·ph» aposte·lletai apeyuei·aw sto Ajio·timo Me·low kai sth Genikh· Grammatei·a toy Koinoboyli·oy. Peraite·rv leptome·reiew pare·xontai sth ue·sh web: http://europa. eu. int/comm/dgs/enlargement/ index. htm. H Epitroph· symmete·xei sthn oma·da empeirognvmo·nvn toy Symboyli·oy thw Eyrv·phw gia ue·mata aui·gganvn 8. Ro·ma, h opoi·a synedria·zei dy·o fore·w ethsi·vw. To 1999 ypegra·fh symfvni·a me to Symboy·lio thw Eyrv·phw me sto·xo thn prov·uhsh stenh·w synergasi·aw metajy· toy eyrvpai¤koy· ke·ntroy parakoloy·uhshw toy ratsismoy· kai thw jenofobi·aw kai thw epitroph·w kata· toy ratsismoy· kai thw misallodoji·aw (ECRI) toy Symboyli·oy thw Eyrv·phw. Sto plai·sio ayto· e·xoyn protauei· apo· koinoy· progra·mmata sxetika· me thn kata·stash tvn Ro·ma sthn Eyrv·ph. H kata·stash thw meiono·thtaw Ro·ma lamba·netai ypo·ch stiw sxe·seiw me thn Oykrani·a kai th Moldabi·a kai 9. h Epitroph· e·xei sthri·jei progra·mmata gia th belti·vsh tvn o·rvn diabi·vshw thw meino·thtaw Ro·ma stiw xv·rew ayte·w. (1) COM(1999)500 final. (2) COM(1999)531 final, COM(1999)530 final, COM(1999)525 final, COM(1999)521 final. (2000/C 280 E/150) GRAPTH ERVTHSH E-2824/99 ypobolh·: Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: H metafora· mega·lvn posoth·tvn epiki·ndynvn apoblh·tvn apo· thn Oyggari·a stiw xv·rew thw EE Apo· thn topouesi·a Garé thw Oyggari·aw pro·keitai na metaferuoy·n gia kay·sh tiw epo·menew hme·rew perisso·teroi apo· 14. 000 to·noi apoblh·tvn kai xvma·tvn poy perie·xoyn polyxlvrodifainy·lio (PCB) stiw xv·rew thw Eyrvpai¤kh·w (cid:201)nvshw, par(cid:146) o·lo poy h Oyggari·a diaue·tei eparkh· ypodomh· gia thn kay·sh kai thn tafh· aytv·n tvn apoblh·tvn. Gnvri·zei h Epitroph· ea·n kai se poio baumo· e·xei h·dh yiouethuei· kai metaferuei· sto esvteriko· di·kaio tvn 1. ypoch·fivn gia e·ntajh xvrv·n o·pvw ei·nai h Oyggari·a kauv·w kai h Slobaki·a kai h Tsexi·a (oi teleytai·ew vw xv·rew diametako·mishw) o kanonismo·w 259/93/EOK (1) sxetika· me thn parakoloy·uhsh kai ton e·legxo tvn diasynoriakv·n metaforv·n apoblh·tvn; Gnvri·zei h Epitroph· ea·n se o·,ti afora· tiw synuh·kew metafora·w, tiw epixeirh·seiw metafora·w kai tiw arxe·w 2. poy ei·nai armo·diew gia th xorh·ghsh adeiv·n gia te·toiew epiki·ndynew metafore·w apoblh·tvn throy·ntai o·ntvw oi o·roi toy kanonismoy· 259/93/EOK gia thn prolhptikoy· xarakth·ra prostasi·a toy periba·llontow kai gia th diafy·lajh thw dhmo·siaw asfa·leiaw kai ta·jhw kauv·w kai gia thn prostasi·a thw ygei·aw; 3. (cid:201)xei askh·sei h Epitroph· thn armodio·thta· thw vw elegktiko· o·rgano kai, an nai, poio h·tan to apote·lesma; Uevrei· h Epitroph· o·ti me th metafora· tvn apoblh·tvn ychloy· kindy·noy apo· thn topouesi·a Garé se 4. apomakrysme·na kra·th me·lh thw EE e·xei douei· proteraio·thta sthn arxh· thw eggy·thtaw gia thn epilogh· toy xv·roy kay·shw; (cid:129) An nai, pv·w dikaiologei· ayth· thn a·poch; (cid:129) An o·xi, ti proti·uetai na pra·jei, prokeime·noy na aposobh·sei ton ki·ndyno poy diatre·xoyn oi ka·toikoi kai to periba·llon; (1) EE L 30 thw 6. 2. 1993, sel. 1. Apa·nthsh thw kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w (11 Febroyari·oy 2000) O kanonismo·w (EOK) ariu. 259/93 toy Symboyli·oy, thw 1hw Febroyari·oy 1993, gia thn parakoloy·uhsh kai ton e·legxo tvn metaforv·n apoblh·tvn sto esvteriko· thw Koino·thtaw, kauv·w kai kata· thn ei·sodo kai e·jodo· toyw C 280 E/140 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 apo· ayth·n, den isxy·ei ayto·w kauayto·n se tri·tew xv·rew. Entoy·toiw, aneja·rthta apo· th mellontikh· toyw e·ntajh sthn Koino·thta, to·so h Oyggari·a o·so kai h Dhmokrati·a thw Slobaki·aw kai h Dhmokrati·a thw Tsexi·aw ei·nai symballo·mena me·rh sth sy·mbash thw Basilei·aw gia tiw diasynoriake·w metakinh·seiw epiki·ndynvn apoblh·tvn kai thn asfalh· dia·uesh· toyw kai, synepv·w, desmey·ontai apo· tiw diadikasi·ew ele·gxoy thw sy·mbashw, o·pvw ayte·w perigra·fontai eidiko·tera sta a·rura thw 4 e·vw 9. Gia thn epikra·teia thw Koino·thtaw, o kanonismo·w (EOK) ariu. 259/93 metafe·rei tiw diata·jeiw thw sy·mbashw thw Basilei·aw. Ypo· thn proy¤ po·uesh o·ti h en lo·gv metafora· apotelei· eisagvgh· apoblh·tvn prow dia·uesh sthn isxy·oyn ta a·rura 19 kai 20 toy kanonismoy· (EOK) ariu. 259/93. Sy·mfvna me to a·ruro 19 Koino·thta, para·grafow 3, apaitei·tai apo· th xv·ra ejagvgh·w, sthn prokeime·nh peri·ptvsh thn Oyggari·a, na ypoba·lei deo·ntvw aitiologhme·nh ai·thsh stiw arxe·w toy kra·toyw me·loyw eisagvgh·w, ypo· thn proy¤ po·uesh o·ti to en lo·gv kra·tow me·low den diaue·tei, oy·te mporei· ey·loga na apokth·sei tiw texnike·w dynato·thtew kai tiw aparai·thtew egkatasta·seiw prokeime·noy na diaue·sei ta apo·blhta me periballontikv·w oruo· tro·po. Epiple·on, h eisagvgh· sthn Koino·thta proy¤ poue·tei koinopoi·hsh stiw arxe·w proorismoy·, dhl. sto kra·tow me·low eisagvgh·w. Sy·mfvna me to a·ruro 20 para·grafow 6, h metafora· mporei· na pragmatopoihuei· mo·non efo·son o koinopoiv·n la·bei e·gkrish apo· tiw arxe·w proorismoy·, dhladh· apo· to endiafero·meno kra·tow me·low. H e·gkrish dy·natai epi·shw na ypo·keitai stoyw o·royw metafora·w, sy·mfvna me to a·ruro 20 para·grafow 5. H Epitroph· den diaue·tei plhrofori·ew poy na katadeikny·oyn o·ti den thrh·uhkan oi sxetike·w diadikasi·ew gia tiw en lo·gv eisagvge·w. H Epitroph· ayth· kauayth·n den askei· oiesdh·pote leitoyrgi·ew ele·gxoy o·son afora· th sygkekrime·nh metafora· apoblh·tvn sto plai·sio toy kanonismoy·. Oi diadikasi·ew epi·blechw kai ele·gxoy poy kauierv·nontai apo· ton kanonismo· kai isxy·oyn a·mesa sta kra·th me·lh, efarmo·zontai apo· tiw arxe·w poy ypodeikny·ontai apo· ta kra·th me·lh sy·mfvna me to a·ruro 36 toy kanonismoy·. (cid:211)pvw shmeiv·netai anvte·rv, h ana·gkh na lhfuei· ypo·ch h arxh· thw eggy·thtaw sthn peri·ptvsh tvn eisagvgv·n apoblh·tvn sthn Koino·thta antikatoptri·zetai sto a·ruro 19 para·grafow 3. Ayto· ylopoiei· th metafora· toy a·ruroy 4 para·grafow 9 stoixei·o a thw sy·mbashw thw Basilei·aw poy ejisorropei· ton sto·xo thw eggy·thtaw gia th dia·uesh apoblh·tvn me thn ana·gkh gia dia·uesh tvn apoblh·tvn kata· periballontikv·w oruo· tro·po. H Epitroph· den diaue·tei eparkei·w plhrofori·ew gia thn en lo·gv peri·ptvsh, v·ste na thw epitre·poyn na ajiologh·sei ea·n h dia·uesh tvn sygkekrime·nvn apoblh·tvn ua mporoy·se h· o·xi na e·xei epi·shw pragmatopoihuei· sthn Oyggari·a kata· periballontikv·w oruo· tro·po. (2000/C 280 E/151) GRAPTH ERVTHSH E-2827/99 ypobolh·: Ioannis Souladakis (PSE) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Lehlasi·ew kai laurempo·ria uhsayrv·n toy Kossyfopedi·oy Sy·mfvna me ta dhmosiey·mata toy Ty·poy, ta kroy·smata sy·lhshw mnhmei·vn kai laurempori·aw tvn uhsayrv·n toy sto Kossyfope·dio ayja·nontai diarkv·w, xvri·w na lamba·netai kami·a apoly·tvw me·rimna prostasi·aw kai svthri·aw toyw. Sygkekrime·na, arxaiologika· mnhmei·a apo· thn ellhnikh· kai rvmai¤kh· epoxh·, monasth·ria kai ekklhsi·ew me anypolo·gisthw aji·aw keimh·lia, poy diasv·uhkan sto pe·rasma tvn aiv·nvn, bri·skontai sh·mera anypera·spista sth lai·lapa arxaioka·phlvn. Me·xri stigmh·w den e·xei ypa·rjei kami·a prvtoboyli·a gia ton entopismo· tvn laurempo·rvn kai thn prostasi·a tvn mnhmei·vn apo· aytoy·w, me a·meso ki·ndyno thn oristikh· katastrofh· kai ejafa·nish uhsayrv·n anypolo·gisthw aji·aw. Ervta·tai h Epitroph· an e·xei probei· se pra·jeiw prostasi·aw tvn mnhmei·vn toy Kossyfopedi·oy, ta opoi·a apoteloy·n komma·ti toy eyrvpai¤koy· politismoy· kai pv·w skopey·ei na dra·sei sto me·llon gia na pata·jei th laurempori·a ayth·. Apa·nthsh toy k. Patten ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Febroyari·oy 2000) H Epitroph· anagnvri·zei th shmasi·a thw politistikh·w klhronomia·w sto Kossyfope·dio. Sto plai·sio toy progra·mmatow anasygkro·thshw toy Kossyfopedi·oy (me ba·sh to pro·gramma Obnova) yposthri·zontai oi


title: 2000/63/EY: Komission päätös, tehty 18 päivänä tammikuuta 2000, pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden kuljettajalle kantautuvan äänen tasoa koskevan neuvoston direktiivin 77/311/ETY 2 artiklan täytäntöönpanosta tehdyn päätöksen 96/627/EY muuttamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3546) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

eurovoc_concepts:
agricultural vehicle
drivers
noise level
noise protection
occupational health
tractor

text: L 22/66 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 1. 2000 KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 18 päivänä tammikuuta 2000, pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden kuljettajalle kantautuvan äänen tasoa koskevan neuvoston direktiivin 77/311/ETY 2 artiklan täytäntöönpanosta tehdyn päätöksen 96/ 627/EY muuttamisesta (tiedoksiannettu numerolla K(1999) 3546) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/63/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon pyörillä varustettujen maatalous- ja metsätraktoreiden kuljettajalle kantautuvan äänen tasoa koskevan jäsenvaltioiden lainsäädännön lähentämisestä 29 päivänä maaliskuuta 1977 annetun neuvoston direktiivin 77/311/ETY (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston direktivillä 97/54/EY (2), ja erityisesti sen 2 artiklan 2 kohdan, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) On teknisesti mahdotonta noudattaa komission päätöksellä 96/627/EY (3) vahvistettua siirtymä- kauden päättymisajankohtaa melkein kaikkien sellaisten traktorien osalta, joita ei ole varustettu ohjaamolla. Näitä ajoneuvoja varten on tätä varten tarpeen siirtää mainitulla päätöksellä vahvistettua siirtymäkauden päättymisajankohtaa. Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat maatalous- ja metsätraktorialan kaupan teknisten esteiden poistamiseksi annettujen direktiivien tekniikan kehitykseen mukauttamista käsittelevän komitean lausunnon mukaiset, ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: Korvataan päätöksen 96/627/EY 1 artikla seuraavasti: ”1 artikla 1 artikla Direktiivin 77/311/ETY 2 artiklan 2 kohdassa tarkoittu siirtymäkausi päättyy — 1 päivänä lokakuuta 2001 kaikkien uusien traktorityyppien osalta, — 1 päivänä lokakuuta 2003 kaikkien uusien traktoreiden osalta. ” ja Jäsenvaltioiden on annettava tämän päätöksen noudattamisen edellyttämät säännökset viimeistään 30 päivänä syyskuuta 2001. Niiden on ilmoitettava tästä komissiolle viipymättä. 2 artikla Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille. 3 artikla Tehty Brysselissä 18 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Erkki LIIKANEN Komission jäsen (1) EYVL L 105, 28. 4. 1977, s. 1. (2) EYVL L 277, 10. 10. 1997, s. 24. (3) EYVL L 282, 1. 11. 1996, s. 72


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2738/99 di Stefano Zappalà (PPE-DE) e Antonio Tajani (PPE-DE) alla Commissione. Istituti di credito.

eurovoc_concepts:
EU competence
EU policy
European Commission
Italy
Latium
credit policy

text: C 280 E/120 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/127) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2738/99 di Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) e Antonio Tajani (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Istituti di credito (18 gennaio 2000) Considerato che in Italia gli istituti di credito sembrerebbero utilizzare tassi differenziati anche all(cid:146)interno delle medesime aree omogenee; che in particolare nella provincia di Latina (Lazio), a fronte di decenni di raccolta di depositi per varie migliaia di miliardi, detti istituti non hanno effettuato alcun corrispondente investimento sul territorio; che in tale provincia, nell(cid:146)attuale stato di disagio degli investimenti privati e dell(cid:146)occupazione, intimando immediati rientri e portando cos(cid:236) la piccola e media impresa al collasso definitivo; che le esposizioni dell(cid:146)imprenditoria non rappresentano che qualche punto percentuale dei depositi del medesimo territorio, le banche attualmente sospendono i crediti e i fidi pu(cid:242) la Commissione rispondere ai seguenti quesiti: 1. Non ritiene di dover interessare il governo italiano e il sistema bancario europeo ed italiano per approfondire la tematica di cui sopra? 2. Non ritiene di dover predisporre eventuali interventi per ottenere, magari tramite il consolidamento delle esposizioni e la riapertura del credito, la rivitalizzazione delle piccole e medie imprese in un(cid:146)area (la provincia di Latina) che peraltro, se considerata isolatamente, presenta caratteristiche economiche di estrema emergenza? Risposta data dal sig. Bolkestein in nome della Commissione (25 febbraio 2000) Come Ł certamente noto agli onorevoli parlamentari, in virtø del trattato CE, e in particolare dell(cid:146)articolo 4 (ex articolo 3A), la politica economica della Comunit(cid:224) Ł fondata sul mercato interno ed Ł condotta conformemente al principio di un(cid:146)economia di mercato aperta e in libera concorrenza. Proponendo e introducendo le misure per la realizzazione del mercato unico dei servizi bancari e, piø in generale, dei servizi finanziari, sia la Commissione che la Comunit(cid:224) si attengono a questo principio poichØ da un lato esso Ł sancito da una disposizione giuridica di ordine e, dall(cid:146)altro, esse sono convinte che soltanto un(cid:146)economia di mercato aperta e in libera concorrenza consenta di ripartire in modo ottimale le risorse economiche. Con l(cid:146)introduzione dell(cid:146)euro questa linea politica offre un(cid:146)opportunit(cid:224) unica di dotare la Comunit(cid:224) di una struttura finanziaria moderna che riduca al minimo il costo del capitale e dell(cid:146)interme- diazione finanziaria. Gli utilizzatori dei servizi finanziari (cid:129) siano essi imprese o singoli privati (cid:129) potranno trarne considerevoli vantaggi; al contempo, saranno incentivati gli investimenti e l(cid:146)occupazione nella Comunit(cid:224) in generale. Sulla base di queste premesse, la legislazione e gli altri interventi della Comunit(cid:224) stabiliscono il quadro giuridico per una libera circolazione dei servizi finanziari sull(cid:146)intero territorio dell(cid:146)Unione e sono volti a garantire che la concorrenza non venga falsata e che il mercato finanziario unico sia caratterizzato da una sana situazione prudenziale e da una indubbia stabilit(cid:224). Questi principi di intervento sono stati recente- mente riaffermati dalla Commissione nella sua comunicazione «Messa in atto del quadro di azione per i servizi finanziari: piano d(cid:146)azione» (1) adottata il 26 maggio 1999, trasmessa contestualmente al Parlamento e al Consiglio e confermata dal Consiglio europeo di Colonia. Nel quadro cos(cid:236) stabilito, spetta ad ogni istituto di credito definire la propria politica commerciale e di investimento in base alla sua propria valutazione del mercato e dei rischi inerenti. La Commissione ritiene che interventi pubblici volti ad imporre scelte al mercato finanziario, oltre ad essere discutibili sul piano giuridico, sarebbero d(cid:146)ostacolo alla libera circolazione dei servizi finanziari e, in definitiva, nocivi sia per il sistema delle imprese che per i consumatori stessi, con ripercussioni negative sullo sviluppo e sull(cid:146)occupa- zione. (1) COM(1999) 232 def


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2793/99 af Herbert Bösch (PSE) til Kommissionen. Projekt mod fremmedfjendtlighed.

eurovoc_concepts:
Austria
EU Member State
EU financing
racism

text: C 280 E/130 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 Ifłlge Colomer udgłr forpligtelsen til udelukkende at anvende det sprog, der bruges i en sproglig region, Ifłlge Colomer har som i dette tilf(cid:230)lde falder sammen med en medlemsstat, en handelshindring. Domstolen i tidligere domme p(cid:229)peget, at der med et sprog, der let forst(cid:229)s af forbrugerne, ikke nłd- vendigvis menes et officielt sprog eller en sproglig region. Deler Kommissionen denne opfattelse? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (2. februar 2000) Det (cid:230)rede medlem henviser til generaladvokat Damaso Ruiz-Jarabo Colomers konklusioner, der blev fremlagt den 25. november 1999 i sag C 366/98 (cid:129) MinistŁre Public mod Yannick Geffroy. Kommissionen łnsker ikke i udarbejdede analyse, n(cid:229)r Domstolen endnu ikke har truffet sin afgłrelse i den p(cid:229)g(cid:230)ldende sag. forbindelse med dette svar at kommentere den af generaladvokatens Kommissionen har afgivet skriftlige bem(cid:230)rkninger i forbindelse med denne sag. Kommissionen har i de skriftlige bem(cid:230)rkninger bl. a. angivet over for Domstolen, at ingen nationale bestemmelser som generel regel kan p(cid:229)byde anvendelsen af det nationale sprog, forudsat at dette krav ikke er systematisk og kan ses bort fra, n(cid:229)r det drejer sig om en s(cid:230)rlig anm(cid:230)rkning, der obligatorisk skal v(cid:230)re anfłrt p(cid:229) etiketten; oplysningerne til kłberen kan sikres p(cid:229) passende vis ved en bem(cid:230)rkning udtrykt p(cid:229) en andet sprog eller p(cid:229) en anden m(cid:229)de (som f. eks. med et piktogram). (2000/C 280 E/141) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2793/99 af Herbert B(cid:246)sch (PSE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Projekt mod fremmedfjendtlighed I min hjemegn Vorarlberg i (cid:216)strig er der planlagt et projekt med fłlgende sigte: »K(cid:230)rlighed, krig og eventyr! Find tilbage til dine rłdder!« I vort samfund er indstillingen over for »de fremmede« ofte pr(cid:230)get af angst. En mulighed for at modvirke disse fłlelser best(cid:229)r i at słge at finde frem til den lokale befolknings rłdder. P(cid:229) grundlag af konkrete eksempler i familier kan de nuv(cid:230)rende indbyggeres oprindelser skildres. Form(cid:229)let med projektet er at p(cid:229)vise dels de mangfoldige bidrag, som de borgere, der engang blev betragtet som »fremmede«, har ydet til en kommunes eller bys udvikling, og dels den selvfłlgelighed, hvormed efterkommerne af tidligere indvandrere i dag betragtes som »indenlandske« borgere. I mange familier er forf(cid:230)dre indvandret eller sl(cid:230)gtninge udvandret til »fremmede« lande. Med viden om ens egen families historie skal der skabes forst(cid:229)else og tolerance for de nuv(cid:230)rende »fremmede«. Har Kommissionen allerede stłttet tilsvarende projekter? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (22. februar 2000) Kommissionen har tidligere finansieret en lang r(cid:230)kke foranstaltninger til integrering af indvandrere og til bek(cid:230)mpelse af racisme og fremmedhad. En del af foranstaltningerne har vedrłrt de etniske minoriteters rolle og positive indflydelse i Unionen. Kommissionen har dog ikke stłttet et projekt som beskrevet af det (cid:230)rede parlamentsmedlem. 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/131 Siden ratificeringen af Amsterdam-traktaten indg(cid:229)r F(cid:230)llesskabets foranstaltninger mod racisme i den mere generelle ramme for gennemfłrelsen af EF-traktatens nye artikel 13 (tidl. artikel 6A), hvori der henvises til forskelsbehandling p(cid:229) grund af kłn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering. Som led i forberedelsen af et handlingsprogram p(cid:229) dette omr(cid:229)de har Kommissionen i 1999 offentliggjort indkaldelser af forslag, og der vil blive offentliggjort flere i 2000. Form(cid:229)let er inden for rammerne af de disponible midler af yde stłtte til projekter, som gennemfłres i form af et tv(cid:230)rnationalt partnerskab, og som omfatter mindst to af de former for forskelsbehandling, der er n(cid:230)vnt i EF-traktatens artikel 13. Projekterne skal ogs(cid:229) v(cid:230)re af interesse for F(cid:230)llesskabet og skal p(cid:229) afgłrende m(cid:229)de kunne bidrage til videreudviklingen og gennemfłrelsen af F(cid:230)llesskabets politik p(cid:229) dette omr(cid:229)de. (2000/C 280 E/142) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2794/99 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Offentliggłrelse og formidling af hele pakken af foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne inden for EU(cid:146)s f(cid:230)lles fiskeripolitik Der synes i Europa og verden at v(cid:230)re generel usikkerhed omkring diversiteten, seriłsiteten og strengheden af de videnskabelige, tekniske, kontrolm(cid:230)ssige og forvaltningsm(cid:230)ssige foranstaltninger, som udgłr de forskellige słjler i den f(cid:230)lles fiskeripolitik, der har til form(cid:229)l at beskytte og bevare fiskeressourcerne i og udenfor f(cid:230)llesskabsfarvande og miljłet generelt. Til disse foranstaltninger har EU ofte regler for stłtte og bistand, der undertiden fejlagtigt betegnes som subvention, der har overudnyttelse af fiskeressourcerne til fłlge. Mener Kommissionen ikke, at der i forbindelse med den f(cid:230)lles fiskeripolitik er behov for at udarbejde og i vidt omfangformidle et informationsmateriale, hvori der kortfattet, men klart og grundigt redegłres for alle de vidtomfattende og sommetider komplekse foranstaltninger i den f(cid:230)lles fiskeripolitik, der har det grundl(cid:230)ggende form(cid:229)l at bevare fiskeressourcerne og kort sagt sikre ansvarligt fiskeri i EU? Mener Kommissionen ikke, at et s(cid:229)dant materiale ville v(cid:230)re nyttigt til i Europa og verden at udbrede vores vigtige principper og forpligtelser i forbindelse med bevarelse af fiskeressourcerne og de dertil knyttede fremmende foranstaltninger, der undertiden forveksles med subvention, der har overudnyttelse af fisker- essourcerne til fłlge? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (8. februar 2000) Med henblik p(cid:229) at informere om den f(cid:230)lles fiskeripolitik fremstiller og formidler Kommissionen med regelm(cid:230)ssige mellemrum materiel, der redegłr for de forskellige omr(cid:229)der af denne politik. Oplysningerne er is(cid:230)r rettet mod fiskerisektoren og andre berłrte kredse, herunder specialmedierne, som udgłr en af de vigtigste informationskilder for de erhvervsdrivende i fiskerisektoren og andre berłrte parter. Oplysningerne formidles i form af skriftlige publikationer, men ogs(cid:229) i audiovisuelt format og over Internettet. I forbindelse med den handlingsplan for styrkelse af dialogen med fiskerisektoren og andre berłrte kredse, der for nylig blev forelagt Parlamentet, agter Kommissionen at udbygge sin kommunikationsindsats, bl. a. gennem en bedre m(cid:229)lretning af til sektorens behov. informationen og en bedre tilpasning af informationsmaterialet Det er s(cid:229)ledes planlagt at udarbejde oplysningsdossierer om de forskellige omr(cid:229)der af den f(cid:230)lles fiskeri- politik, hvoraf foranstaltningerne til bevarelse af ressourcerne udgłr et vigtigt aspekt. Disse dossierer vil ogs(cid:229) blive behandlet i en r(cid:230)kke videoer, der klart redegłr (bl. a. med grafisk animation) for den f(cid:230)lles fiskeripolitiks grundbestanddele


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2794/99 från Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen. Offentliggörande och spridning av information om alla befintliga åtgärder för bevarande av fiskeresurser inom ramen för EU:s gemensamma fiskeripolitik.

eurovoc_concepts:
common fisheries policy
conservation of fish stocks
dissemination of EU information

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/131 Sedan ratificeringen av Amsterdamf(cid:246)rdraget ing(cid:229)r gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder mot rasism i det st(cid:246)rre samman- hang som genomf(cid:246)randet av den nya artikel 13 (tidigare artikel 6a) i EG-f(cid:246)rdraget inneb(cid:228)r. Denna artikel g(cid:228)ller diskriminering p(cid:229) grund av k(cid:246)n, ras, etniskt ursprung, religion eller (cid:246)vertygelse, funktionshinder, (cid:229)lder eller sexuell I samband med utarbetandet av ett (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram p(cid:229) detta omr(cid:229)de offentliggjorde kommissionen anbudsinfordringar under 1999 och kommer att offentligg(cid:246)ra fler under 2000. Syftet (cid:228)r att inom ramen f(cid:246)r tillg(cid:228)ngliga medel ge bidrag till projekt som genomf(cid:246)rs i form av transnationella partnerskap och som omfattar minst tv(cid:229) av de diskrimineringstyper som anges i artkel 13 i EG-f(cid:246)rdraget. Projekten skall ocks(cid:229) vara av intresse f(cid:246)r gemenskapen och p(cid:229) ett avg(cid:246)rande s(cid:228)tt kunna bidra till genomf(cid:246)randet och utvecklingen av gemenskapspolitiken p(cid:229) detta omr(cid:229)de. l(cid:228)ggning. (2000/C 280 E/142) SKRIFTLIG FR¯GA E-2794/99 fr(cid:229)n Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Offentligg(cid:246)rande och spridning av information om alla befintliga (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r bevarande av fiskeresurser inom ramen f(cid:246)r EU:s gemensamma fiskeripolitik Det verkar r(cid:229)da en allm(cid:228)n f(cid:246)rvirring i Europa och i hela v(cid:228)rlden n(cid:228)r det g(cid:228)ller den m(cid:229)ngfald av vetenskapliga och tekniska (cid:229)tg(cid:228)rder samt kontroll- och f(cid:246)rvaltnings(cid:229)tg(cid:228)rder som utg(cid:246)r grund f(cid:246)r de olika pelarna av den gemensamma fiskeripolitiken. Oklarhet r(cid:229)der (cid:228)ven om hur viktiga och str(cid:228)nga dessa (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r. Syftet med n(cid:228)mnda (cid:229)tg(cid:228)rder (cid:228)r att skydda och bevara fiskeresurserna i farvatten inom och utanf(cid:246)r gemenskapen och att fr(cid:228)mja milj(cid:246)skyddet i allm(cid:228)nhet. I m(cid:229)nga fall har EU, f(cid:246)r att genomf(cid:246)ra dessa (cid:229)tg(cid:228)rder, fastst(cid:228)llt regler f(cid:246)r fr(cid:228)mjande och st(cid:246)d. Dessa mekanismer kallas ibland felaktigt f(cid:246)r subventioner. Subventioner kan f(cid:246)r sin del bidra till (cid:246)verfiske. Anser inte kommissionen att den gemensamma fiskeripolitiken kr(cid:228)ver att man utarbetar och p(cid:229) ett omfattande s(cid:228)tt sprider n(cid:229)gon form av publikation i vilken man kortfattat, men p(cid:229) ett klart och utt(cid:246)mmande s(cid:228)tt, beskriver alla de omfattande men i ibland komplexa st(cid:246)d som g(cid:228)ller f(cid:246)r fiskeripolitiken och som tj(cid:228)nar det grundl(cid:228)ggande m(cid:229)let att bevara fiskeresurserna och slutligen att ut(cid:246)va ett ansvarsfullt fiske inom EU? Tror inte kommissionen att en s(cid:229)dan publikation skulle kunna vara till nytta genom att man p(cid:229) s(cid:229) s(cid:228)tt i Europa och i hela v(cid:228)rlden skulle sprida information om v(cid:229)ra viktiga principer och (cid:229)taganden n(cid:228)r det g(cid:228)ller att bevara havsresurserna samt om de (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r f(cid:246)rknippade med denna verksamhet och som ibland f(cid:246)rv(cid:228)xlas med subventioner som leder till (cid:246)verfiske? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 februari 2000) I samband med sin information om den gemensamma fiskeripolitiken producerar och sprider kommis- sionen regelbundet f(cid:246)rklarande material om de olika aspekterna p(cid:229) denna politik. Informationen riktar sig fr(cid:228)mst till fiskerisektorn men (cid:228)ven till andra intresserade grupper, s(cid:228)rskilt till specialiserade media som utg(cid:246)r en av de viktigaste informationsk(cid:228)llorna f(cid:246)r yrkesverksamma inom fiskeribranschen och f(cid:246)r den intresserade allm(cid:228)nheten. Informationen sprids i tryckt form men (cid:228)ven i audiovisuell form och via Internet. Kommissionen lade f(cid:246)r Europaparlamentet nyligen fram sin handlingsplan f(cid:246)r att st(cid:228)rka dialogen med fiskeribranschen och andra ber(cid:246)rda grupper. Den vill inom dennas ram (cid:228)ven st(cid:228)rka sina informations- insatser, s(cid:228)rskilt genom att g(cid:246)ra dem mera riktade och b(cid:228)ttre anpassa det f(cid:246)rklarande materialet till m(cid:229)lgruppernas behov. Betr(cid:228)ffande f(cid:246)rklarande material planeras informationsinsatser om de olika aspekterna p(cid:229) den gemen- samma fiskeripolitiken, med s(cid:228)rskilt fokus p(cid:229) de resursbevarande (cid:229)tg(cid:228)rderna. Informationen skall ocks(cid:229) tas upp i en rad videofilmer som klart och tydligt f(cid:246)rklarar de viktigaste inslagen i den gemensamma fiskeripolitiken, (cid:228)ven med animationsteknik. C 280 E/132 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 Dessutom skall information regelbundet spridas via en periodisk tidskrift, som v(cid:228)nder sig till fiskerifolk och andra intresserade grupper. Denna kommer att utges p(cid:229) gemenskapens elva officiella spr(cid:229)k och distribueras gratis. Med m(cid:246)jlighet till f(cid:246)rdjupning finns denna information (cid:228)ven p(cid:229) den webbplats som avser den gemensamma fiskeripolitiken. Denna ligger p(cid:229) Europa-servern, som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande (cid:228)r under utbyggnad. (2000/C 280 E/143) SKRIFTLIG FR¯GA E-2795/99 fr(cid:229)n Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: St(cid:246)d till den europeiska varvsindustrin Under den debatt som f(cid:246)rdes vid Europaparlamentets plenarsammantr(cid:228)de den 19 november 1999, i anslutning till Europeiska kommissionens f(cid:246)rklaring om varvsindustrin, fick vi m(cid:246)jlighet att f(cid:246)rd(cid:246)ma den prisdumpning som bl. a. Sydkorea ut(cid:246)var inom varvsindustrin och som utg(cid:246)r ett hinder f(cid:246)r lojal konkurrens inom sektorn i hela v(cid:228)rlden. Vidare betonades behovet av att man h(cid:229)ller kvar st(cid:246)den till den europeiska sektorn s(cid:229) l(cid:228)nge som v(cid:228)rldsmarknaden inte har stabiliserats. Enligt v(cid:229)ra uppgifter godk(cid:228)nde Europeiska kommissionen den 16 november 1999 statliga st(cid:246)d till varvssektorn i Italien. St(cid:246)den beviljas konkret f(cid:246)r tv(cid:229) nya varvsbyggen, ett i Oristano (Sardinien) och ett annat i Belvedere Marittimo (Kalabrien). 1. Kan kommissionen uppge om detta godk(cid:228)nnande av statliga st(cid:246)d fr(cid:229)n EU ing(cid:229)r i kommissionens (cid:246)vergripande strategi att (cid:228)ven i forts(cid:228)ttningen, i liknande fall inom andra medlemsstater, st(cid:246)dja denna viktiga industriverksamhet som har s(cid:229) stor social och regional betydelse? Har kommissionen, efter det att r(cid:229)det (industrifr(cid:229)gor) lade fram sina slutsatser den 9 november 1999, 2. utarbetat n(cid:229)gon (cid:246)vergripande strategi p(cid:229) kort sikt f(cid:246)r denna viktiga sektor, och kan kommissionen i s(cid:229) fall redog(cid:246)ra f(cid:246)r inneh(cid:229)llet i denna strategi? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 februari 2000) Till en b(cid:246)rjan skall det klarg(cid:246)ras, att det f(cid:246)rsta av de tv(cid:229) italienska (cid:228)renden som parlamentsledamoten fr(cid:229)gar om, n(cid:228)mligen investeringsst(cid:246)d till det nya varvet i Oristano, godk(cid:228)ndes av kommissionen enligt artikel 6 i r(cid:229)dets direktiv 90/684/EEG av den 21 december 1990 om st(cid:246)d till varvsindustrin (1). Enligt direktivet fick investeringsst(cid:246)d till nya varv endast beviljas om det var direkt kopplat till en motsvarande o(cid:229)terkallelig kapacitetsminskning av andra varv i samma medlemsstat under samma period. I (cid:228)rendet Oristano uppfylldes detta villkor genom att Clemma-varvet st(cid:228)ngdes. I det andra italienska (cid:228)rendet, om Belvedere-varvet, fann kommissionen att detta nya varvs verksamhet, byggande av fartyg p(cid:229) mindre (cid:228)n 100 bruttoregisterton, inte utgjorde nybyggnad av fartyg enligt definitionen i direktivet. R(cid:229)dets direktiv 90/684/EEG har nu ersatts med r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1540/98 av den 29 juni 1998 om fastst(cid:228)llande av nya regler f(cid:246)r st(cid:246)d till varvsindustrin (2), som tr(cid:228)dde i kraft den 1 januari 1999. Enligt denna f(cid:246)rordning skall allt kontraktsbaserat driftsst(cid:246)d avskaffas i slutet av 2000. I f(cid:246)rordningen anges dock en hel rad av andra st(cid:246)dformer som p(cid:229) vissa villkor kan ges till varvsindustrin fram till 2003. De omfattar bland annat nedl(cid:228)ggnings- och omstruktureringsst(cid:246)d, st(cid:246)d till forskning och utveckling, innovationsst(cid:246)d samt regionalt investeringsst(cid:246)d f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra eller modernisera befintliga varv. R(cid:229)det ans(cid:229)g att denna typ av st(cid:246)d skulle vara ett mer kostnadseffektivt s(cid:228)tt att hj(cid:228)lpa gemenskapens varv att f(cid:246)rb(cid:228)ttra sin konkurrens- kraft (cid:228)n genom fortsatt driftsst(cid:246)d


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2805/99 från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen. Gemenskapsinitiativet Equal.

eurovoc_concepts:
EU initiative
equal treatment
labour market

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/135 (2000/C 280 E/146) SKRIFTLIG FR¯GA E-2805/99 fr(cid:229)n Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Gemenskapsinitiativet Equal (18 januari 2000) Under perioden 2000(cid:129)2006 kommer det att finnas ett enda gemenskapsinitiativ, Equal, som omfattar (cid:229)tg(cid:228)rder r(cid:246)rande ny teknik och syssels(cid:228)ttning. I och med detta har antalet gemenskapsinitiativ minskat fr(cid:229)n 13 under budgetperioden 1994(cid:129)1999 till de fyra som kommer att finnas under perioden 2000(cid:129)2006. Equal (cid:228)r ett gemenskapsinitiativ f(cid:246)r att genom samarbete (cid:246)ver nationsgr(cid:228)nserna hitta nya s(cid:228)tt att bek(cid:228)mpa diskriminering och bristande j(cid:228)mst(cid:228)lldhet p(cid:229) arbetsmarknaden, och det (cid:228)r ett resultat av tidigare erfaren- heter. Kan kommissionen ange hur detta initiativ skall utformas f(cid:246)r att det skall kunna omfatta alla aspekter p(cid:229) arbetslivet, vilka krav som m(cid:229)ste uppfyllas av st(cid:246)dmottagarna och hur medlemsstaterna skall l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag till program inom gemenskapsinitiativet? Svar fr(cid:229)n Anna Diamantopoulou p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 februari 2000) F(cid:246)rslaget till meddelande om gemenskapsinitiativet Equal (1) behandlas f(cid:246)r n(cid:228)rvarande i parlamentet. Det (cid:228)r meningen att Equal, genom partnerskap inriktade p(cid:229) utveckling och huvudsakligen p(cid:229) geografisk grund, skall f(cid:229) s(cid:229)v(cid:228)l offentliga som privata organisationer att delta i arbetet med att utveckla nyskapande l(cid:246)sningar p(cid:229) kvarst(cid:229)ende problem i arbetslivet. Vilka krav som skall g(cid:228)lla f(cid:246)r st(cid:246)dmottagarna (cid:228)r n(cid:229)got som kommer att fastst(cid:228)llas i respektive lands operativa program. Kommissionen avser dock s(cid:228)kerst(cid:228)lla att (cid:228)ven sm(cid:229) entrepren(cid:246)rer deltar i de utveck- lingspartnerskap som etableras. Medlemsstaterna skall l(cid:228)gga f(cid:246)rslag enligt best(cid:228)mmelserna i artikel 21 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 1260/ 1999 av den 21 juni 1999 om allm(cid:228)nna best(cid:228)mmelser f(cid:246)r strukturfonderna (2). F(cid:246)rslagen skall vara f(cid:246)renliga med de riktlinjer som kommissionen antagit. Medlemsstaten skall, genom konkreta (cid:229)tg(cid:228)rder i operativprogrammet, se till att dessa riktlinjer till(cid:228)mpas p(cid:229) den arbetsmarknadssituation som r(cid:229)der i landet i fr(cid:229)ga, och n(cid:228)rmare best(cid:228)mt att projekturvalet inom ramen f(cid:246)r initiativet g(cid:228)ller prioriterade syssels(cid:228)tt- ningsfr(cid:229)gor. (1) (2) KOM(1999) 476 slutlig. EGT L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 280 E/147) SKRIFTLIG FR¯GA E-2808/99 fr(cid:229)n Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: Gemenskapslagstiftning r(cid:246)rande m(cid:228)rkning av gasdrivna fordon (18 januari 2000) De yrkesverksamma brandm(cid:228)nnen i Frankrike (cid:228)r (cid:129) vid brand (cid:129) utsatta f(cid:246)r extra stor fara n(cid:228)r det g(cid:228)ller gasdrivna fordon. Man har nu konstaterat att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att informera den franska allm(cid:228)nheten om de s(cid:228)rskilda farorna med detta br(cid:228)nsle


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2758/99 di Concepció Ferrer (PPE-DE) alla Commissione. Ingresso della Cina nell'OMC.

eurovoc_concepts:
China
World Trade Organisation
accession to an agreement
clothing industry
economic consequence
leather industry
textile industry
trade agreement (EU)

text: C 303 E/106 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 Risposta data dal sig. Liikanen A nome della Commissione (25 febbraio 2000) Il piano d(cid:146)azione per migliorare lo spirito imprenditoriale e la competitivit(cid:224), approvato dagli Stati membri il 29 aprile 1999, afferma, in effetti, che la Commissione presenter(cid:224) periodicamente relazioni sui progressi compiuti. Trovandosi la Commissione e gli Stati membri in media re, la Commissione non Ł in grado di presentare la prima relazione anteriormente alla riunione del Consiglio, presieduta dalla Francia, che si svolger(cid:224) alla fine del 2000. Sarebbe dunque prematuro procedere ad una prima valutazione. La Commissione sta per(cid:242) allacciando contatti bilaterali con i singoli Stati membri, per poter procedere al monitoraggio dei provvedimenti presi. (2000/C 303 E/102) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2758/99 di Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Ingresso della Cina nell(cid:146)OMC Recentemente, Stati Uniti e Cina hanno firmato un accordo bilaterale sulle condizioni di accesso della Cina all(cid:146)OMC. Tenendo conto delle ripercussioni che tale accordo potr(cid:224) avere per il settore europeo del tessile e della confezione, e considerato il fatto che la Cina Ł il primo esportatore di confezioni e il secondo esportatore di tessili, pu(cid:242) la Commissione valutare gli effetti di tale accordo sul settore europeo del tessile, della confezione e del cuoio? Come prevede la Commissione di orientare i negoziati bilaterali fra l(cid:146)Unione europea e la Cina, a fronte dell(cid:146)ingresso di quest(cid:146)ultima nell(cid:146)OMC, per quanto riguarda tale settore? Risposta data dal sig. Lamy in nome della Commissione (9 febbraio 2000) L(cid:146)accordo raggiunto tra gli Stati Uniti e la Cina riguardo l(cid:146)adesione di quest(cid:146)ultima all(cid:146)Organizzazione mondiale del commercio (OMC) riflette la posizione bilaterale delle parti. I termini e le condizioni finali relativi all(cid:146)adesione della Cina verranno determinati nell(cid:146)ambito dell(cid:146)OMC, in particolare dal gruppo di lavoro sul protocollo relativo all(cid:146)adesione della Cina. L(cid:146)intesa della Commissione sull(cid:146)accordo Stati Uniti/Cina, per quanto riguarda il settore tessile e dell(cid:146)abbi- gliamento Ł il seguente: gli Stati Uniti hanno accordato alla Cina i benefici dell(cid:146)Accordo sui tessili e sull(cid:146)abbigliamento nell(cid:146)ambito dell(cid:146)OMC a partire dalla data di adesione, considerando come data ultima il primo gennaio 2005 ai fini dell(cid:146)integrazione di tutti i prodotti inclusi nell(cid:146)accordo. Inoltre, l(cid:146)accordo Stati Uniti/Cina propone per un ulteriore periodo di quattro anni a partire dal primo gennaio 2005 una speciale clausola di salvaguardia a disposizione degli Stati Uniti e di altri membri OMC nei confronti delle importazioni di tessili e abbigliamento dalla Cina. Tale clausola di salvaguardia segue da vicino la misura di salvaguardia inclusa nell(cid:146)accordo bilaterale sui tessili tra Stati Uniti e Cina, attualmente applicabile. In maniera generale, la Commissione accoglie positivamente l(cid:146)accordo tra Stati Uniti e Cina, quale importante passo avanti in vista dell(cid:146)adesione della Cina all(cid:146)OMC. Tuttavia, l(cid:146)accordo si riferisce all(cid:146)adesione della Cina all(cid:146)OMC dal punto di vista statunitense e non soddisfa tutte le priorit(cid:224) comunitarie. Alcuni settori riguardanti l(cid:146)adesione della Cina all(cid:146)OMC dovranno essere risolti tra la Cina e la Comunit(cid:224) in sede di ulteriori negoziati bilaterali. la Cina costituisce il maggiore fornitore comunitario Per quanto riguarda i tessili e l(cid:146)abbigliamento, soggetto a restrizioni quantitative, per un totale di importazioni dalla Cina che si avvicina ai 7 000 M€ all(cid:146)anno. L(cid:146)applicazione dell(cid:146)accordo alla Cina porterebbe un aumento della competitivit(cid:224) non solo nell(cid:146)ambito dell(cid:146)industria europea ma anche tra gli esportatori di tessili e abbigliamento verso la Comunit(cid:224), in particolare tra quelli con i prezzi piø bassi. Anche la Cina Ł un immenso mercato potenziale per l(cid:146)industria tessile e dell(cid:146)abbigliamento. Le esportazioni dalla Comunit(cid:224) alla Cina, tuttavia, si aggirano 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/107 intorno ai 300 M€ all(cid:146)anno. Uno dei principali fattori responsabili di questa cifra bassa Ł la mancanza di apertura del mercato cinese. Per questa ragione l(cid:146)atteggiamento della Comunit(cid:224) nei confronti del settore sar(cid:224) quello di garantire che l(cid:146)adesione della Cina all(cid:146)OMC assicuri un risultato equilibrato, in particolare grazie ad un sostanziale aumento delle opportunit(cid:224) di accesso al mercato per le esportazioni comunitarie nel settore. (2000/C 303 E/103) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2759/99 di Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Norme d(cid:146)origine negli accordi di libero scambio Lo scorso 25 novembre si sono conclusi i negoziati dell(cid:146)accordo bilaterale UE/Messico, che comporter(cid:224) una liberalizzazione totale degli scambi industriali nel 2007 e di quelli agricoli nel 2010. La stipula di tale accordo ha indotto tuttavia a una serie di concessioni e deroghe nell(cid:146)applicazione delle norme d(cid:146)origine comunitarie. L(cid:146)industria europea del tessile, della confezione e delle calzature si Ł opposta recisamente a tali deroghe, poichØ le esportazioni in Messico di prodotti considerati, secondo le norme della CE, di origine comunitaria sarebbero ancora sottoposte a restrizioni, il che non avverrebbe invece per i prodotti messicani. Lo stesso giorno i Consigli ministeriali UE/Mercosur e UE/Cile hanno avviato ufficialmente i negoziati per la stipula di nuovi accordi di associazione e per la liberalizzazione degli scambi commerciali, assumendosi un impegno riguardo al calendario dei negoziati, alla struttura e alla metodologia da seguirsi. Pu(cid:242) la Commissione confermare che, nel caso dei negoziati con il Mercosur (cid:129) piø importanti di quelli con il Messico (cid:129), la Commissione si comporter(cid:224) in modo diverso rispetto a quanto avvenuto nei confronti del Messico, opponendosi all(cid:146)adozione di norme d(cid:146)origine diverse da quella comunitaria? Pu(cid:242) la Commissione confermare che, nel quadro dell(cid:146)accordo Mercosur e di altri eventuali e futuri accordi di libero scambio, non vi saranno altre deroghe che implichino una proliferazione di norme d(cid:146)origine ideate su misura per ciascuno dei paesi associati, creando in tal modo confusione nell(cid:146)industria e contravvenendo allo sforzo di semplificazione legislativa della Comunit(cid:224)? Risposta data dal sig. Lamy a nome della Commissione (21 febbraio 2000) I negoziati dell(cid:146)accordo di libero scambio con il Messico si sono conclusi nel novembre 1999, con un risultato che la Commissione ritiene complessivamente equilibrato, globale e positivo per gli interessi della Comunit(cid:224). L(cid:146)impostazione finale adottata per determinate questioni durante i negoziati col Messico non costituisce automaticamente un precedente per altri negoziati. Ciascun negoziato ha infatti una propria dinamica e dev(cid:146)essere valutato singolarmente. Per quanto riguarda le norme di origine preferenziali, la Commissione sottolinea che il Messico ha accettato gran parte delle norme di origine armonizzate della laddove Ł risultato necessario un compromesso, sono stati introdotti Comunit(cid:224). Nel caso del Messico, dispositivi che garantiscono l(cid:146)accesso al mercato ai nostri operatori economici. Quanto ai negoziati di associazione con il Mercosur, la Commissione intende concludere un accordo finale equilibrato e globale, che costituisca un impegno indissociabile. Nell(cid:146)ambito delle direttive di negoziato al riguardo, la Commissione Ł stata sollecitata a negoziare la questione delle norme di origine ispirandosi al modello proposto dalla Comunit(cid:224) per il processo di armonizzazione delle norme di origine preferenziali applicabili ai paesi terzi. I negoziati di un protocollo sulle norme di origine con il Mercosur terranno pienamente conto degli interessi economici della Comunit(cid:224) nelle relazioni commerciali con la regione. ¨ prematuro fare previsioni sull(cid:146)evoluzione dei negoziati con il Mercosur per quanto riguarda le norme di origine. La prima riunione del comitato per i negoziati bilaterali Comunit(cid:224)-Mercosur, che si svolger(cid:224) a Buenos Aires a marzo o aprile del 2000, verter(cid:224) unicamente su questioni generali. In linea di massima, il comitato per i negoziati bilaterali, nonchØ i gruppi e sottogruppi tecnici collegati, si riuniranno tre volte l(cid:146)anno, in


title: Cnuasach na gConarthaí : 1999.,Compilação dos Tratados : 1999.,Europeiska unionen : traktatsamling. Band I, Del I.,Raccolta dei trattati : 1999.,Recopilación de los Tratados : 1999.,Recueil des traités : 1999.,Selected instruments taken from the Treaties : 1999.,Sopimuskokoelma : 1999.,Textsammlung : 1999.,Traktatsamling : 1999.,Verdragsteksten : 1999.,Συλλογή Συνθηκών : 1999.

formats: cdrom pdfx print


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2726/99 af Laura González Álvarez (GUE/NGL) til Kommissionen. Afskovning i Amazonområdet.

eurovoc_concepts:
Brazil
EU environmental policy
environmental cooperation
forest conservation
tropical forest

text: 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/115 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (1. marts 2000) Kommissionen deler det (cid:230)rede parlamentsmedlems bekymring over situationen inden for fiskeriet, som m(cid:229) betragtes som en łkonomisk hłjrisikoaktivitet. P(cid:229) basis af R(cid:229)dets direktiv 89/391/E(cid:216)F af 12. juni 1989 om iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (1) og R(cid:229)dets resolution af 21. december 1987 (2) har Kommissionen fra og med 1990 iv(cid:230)rksat et projekt om harmonisering af arbejdsulykkestatistikker i hele F(cid:230)llesskabet. Det drejer sig om SEAT/ESAW-projektet (europ(cid:230)isk arbejdsulykkestatistik). R(cid:229)det anerkendte betydningen af denne aktion med sin resolution af 27. marts 1995 (3). De fłrste resultater af projektet vedrłrer arbejdsulykker i 1993, og de senest tilg(cid:230)ngelige data d(cid:230)kker 1996. Trods Kommissionens indsats r(cid:229)der den ikke over p(cid:229)lidelige, indtr(cid:230)ffer i sektoren »fiskeri, akvakultur«, fordi kun enkelte medlemsstater har fremsendt data. fuldst(cid:230)ndige data over ulykker, som Skłn baseret p(cid:229) fem medlemsstaters data viser, at antallet af ulykker i denne sektor, b(cid:229)de for ulykker, som medfłrer tab af arbejdsevne i over tre dage, og ulykker med dłdelig udgang, er meget hłjere end for gennemsnittet af samtlige łvrige łkonomiske sektorer. P(cid:229) grundlag af de delvise data, som Kommissionen r(cid:229)der over, har udviklingen i perioden 1994-1996 v(cid:230)ret negativ i fiskerisektoren (+2,1 % for arbejdsulyk- ker, som medfłrer tab af arbejdsevne i over tre dage, og +1,0 % for ulykker med dłdelig udgang). For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r (cid:229)rsagerne til arbejdsulykker ved drukning og andet har Kommissionen ikke adgang til de oplysninger, som det (cid:230)rede medlem udbeder sig. Disse data vil v(cid:230)re til r(cid:229)dighed efter 2001, n(cid:229)r SEAT- projektets fase III vedrłrende (cid:229)rsager til og omst(cid:230)ndigheder ved ulykker indledes. Endelig głr Kommissionen det (cid:230)rede medlem opm(cid:230)rksom p(cid:229), at R(cid:229)det har vedtaget to direktiver om beskyttelse af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed og nedbringelse af antallet af arbejdsulykker inden for fiskeriet. Det drejer sig om R(cid:229)dets direktiv 92/29/E(cid:216)F af 31. marts 1992 om mindsteforskrifter for sikkerhed og sundhed med henblik p(cid:229) at forbedre den l(cid:230)gelige bistand om bord p(cid:229) skibe (4) og R(cid:229)dets direktiv 93/103/EF af 23. november 1993 om mindsteforskrifter for sikkerhed og sundhed under arbejdet om bord p(cid:229) fiskerfartłjer (5). Det er medlemsstaternes ansvar at sikre kontrol med og overv(cid:229)gning af anvendelsen af den nationale lovgivning, som gennemfłrer disse direktiver, s(cid:229)ledes at den deraf omfattede forebyggende politik kan bidrage effektivt til at nedbringe antallet af arbejdsulykker og erhvervsbetingede sygdomme i fiskerisekto- ren. (1) (2) (3) (4) (5) EFT L 183 af 29. 6. 1989. EFT C 28 af 3. 2. 1988. EFT C 168 af 4. 7. 1995. EFT L 113 af 30. 4. 1992. EFT L 307 af 13. 12. 1993. (2000/C 280 E/122) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2726/99 af Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Afskovning i Amazonomr(cid:229)det Den brasilianske regering har sammen med Det Nationale Landbrugsr(cid:229)d (cid:129) som repr(cid:230)senterer jordejerne (cid:129) uden hłring af Det Nationale Miljłr(cid:229)d forelagt Senatet et forslag til lov om (cid:230)ndring af skovloven, som pressen, ngo(cid:146)erne og miljłorganisationer som WWF har betegnet som en »miljłforbrydelse«. Lovforslaget fasts(cid:230)tter bl. a. generel amnesti for al miljłkriminalitet og godkender łdel(cid:230)ggelse af den oprindelige vegetation i permanent beskyttede omr(cid:229)der, bjergskr(cid:229)ninger og flodbredder, som miljłfork(cid:230)mpere anser C 280 E/116 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 for omr(cid:229)der af den allerstłrste betydning. S(cid:229)fremt lovforslaget vedtages, vil det forv(cid:230)rre den i forvejen meget alvorlige situation, hvor den brasilianske regerings skovforvaltningsplaner overtr(cid:230)des systematisk. Greenpeace p(cid:229)peger desuden i sin verdensomsp(cid:230)ndende kampagne til fordel for Amazonomr(cid:229)det, at der dagligt łdel(cid:230)gges et omr(cid:229)de skov i Amazonomr(cid:229)det p(cid:229) stłrrelse med 5. 200 fodboldbaner, og at der alene i 1998 blev nedlagt 1. 680. 000 ha skov. Kan Kommissionen som led i opfyldelsen af forpligtelserne vedrłrende klima(cid:230)ndringerne og de aftaler, i Amazonomr(cid:229)det, rette henvendelse til de som blev undertegnet brasilianske myndigheder om en (cid:230)ndring af skovloven, s(cid:229)ledes at land- og skovbrug głres foreneligt med bevarelsen af Amazonskovene, som er en del af menneskehedens naturarv? i Rio om beskyttelse af miljłet Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (2. februar 2000) Miljłet og den b(cid:230)redygtige udviklings princip er centrale anliggender i F(cid:230)llesskabets forbindelser med Latinamerika, med de subregionale integrationsprocesser i Latinamerika og med de forskellige latiname- rikanske lande. Kommissionen holder v(cid:229)gent łje med udviklingen i den brasilianske politik p(cid:229) miljłom- r(cid:229)det, der er et af de hłjest prioriterede omr(cid:229)der for vort samarbejde med Brasilien, s(cid:229)ledes som det fremg(cid:229)r af Kommissionens landestrategi for Brasilien, der blev fastlagt i 1998 (1). I dette łjemed er der udstationeret en miljłkonsulent i Kommissionens delegation i Brasilia. Det forslag til ny skovlov (Codigo Florestal), som en gruppe kongresmedlemmer fra forskellige partier har fremsat i den brasilianske kongres, omfatter en r(cid:230)kke st(cid:230)rkt kontroversielle punkter, nemlig en formind- skelse af den del af territoriet, der skal v(cid:230)re omfattet af loven, og en (cid:230)ndring af definitionen af selve begrebet naturreservat. Som fłlge af den livlige debat, som dette lovforslag har givet anledning til, og modstand mod det fra medlemmer af den brasilianske kongres, en r(cid:230)kke ikke-statslige organisationer (ngo(cid:146)er) og medlemmer af selve regeringen er lovforslaget midlertidigt trukket tilbage og vil blive drłftet igen i marts, n(cid:229)r den brasilianske kongres atter holder en ordin(cid:230)r samling. Inden for regeringen har miljłminister JosØ Sarney Filho givet udtryk for modstand mod det meget kontroversielle forslag. Han besluttede allerede i april 1999, at revisionen af den g(cid:230)ldende skovlov skulle finde sted under ledelse af »Det Nationale Miljłr(cid:229)d« (Conselho Nacional de Meio Ambiente), og at regeringen ikke skulle tr(cid:230)ffe nogen beslutning, fłr dette r(cid:229)d havde haft lejlighed til at udtale sig om de omstridte spłrgsm(cid:229)l. Under disse omst(cid:230)ndigheder har Kommissionen ingen łjeblikkelige planer om at gribe ind. Problematikken bag denne lov er ikke ny. Selv om den brasilianske regering łjensynlig har engageret sig st(cid:230)rkt i miljłbeskyttelsen, navnlig i Amazon-omr(cid:229)det, er der ikke altid sikret fuld overensstemmelse mellem miljłpolitikken og de łvrige politikker (p(cid:229) omr(cid:229)der som f. eks. infrastruktur, landbrugsreform og fysisk planl(cid:230)gning). Kommissionen g(cid:229)r st(cid:230)rkt ind for en miljłpolitik, der baseres p(cid:229) begrebet b(cid:230)redygtig udvikling, og hvis vigtigste operationelle aktivitet er forsłgsprogrammet til bevaring af den brasilianske regnskov (PPG7), der er et program, som blev p(cid:229)begyndt i 1994, og hvortil Kommissionen hidtil har afsat mere end 70 mio. EUR (af et samlet belłb p(cid:229) ca. 300 mio. EUR, der er ydet af det internationale samfund, og hvoraf 80 % stammer fra medlemsstaterne og Kommissionen). I konklusionerne af PPG7(cid:146)s seneste deltagermłde, der blev holdt i Brasilia i oktober 1999, understreges behovet for, at der tildeles de brasilianske myndigheder en bistand, som s(cid:230)tter dem i stand til bedre at koordinere de forskellige politikker med henblik p(cid:229) at maksimere virkningerne af aktiviteterne til sikring af b(cid:230)redygtig udvikling og at głre det lettere at indarbejde erfaringerne fra forsłgsprogrammet i den brasilianske politik. (1) IB/1052/98 (cid:129) FR/EN


title: 2000/63/EG: Entscheidung der Kommission vom 18. Januar 2000 zur Änderung der Entscheidung 96/627/EG zur Umsetzung von Artikel 2 der Richtlinie 77/311/EWG des Rates zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über den Geräuschpegel in Ohrenhöhe der Fahrer von land- oder forstwirtschaftlichen Zugmaschinen auf Rädern (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 3546) (Text von Bedeutung für den EWR)

text: L 22/66 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 27. 1. 2000 ENTSCHEIDUNG DER KOMMISSION vom 18. Januar 2000 zur Änderung der Entscheidung 96/627/EG zur Umsetzung von Artikel 2 der Richtlinie 77/ 311/EWG des Rates zur Angleichung der Rechtsvorschriften der Mitgliedstaaten über den Geräuschpegel in Ohrenhöhe der Fahrer von land- oder forstwirtschaftlichen Zugmaschinen auf Rädern (Bekanntgegeben unter Aktenzeichen K(1999) 3546) (Text von Bedeutung für den EWR) (2000/63/EG) DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Richtlinie 77/311/EWG des Rates vom 29. März 1977 zur Angleichung der Rechtsvor- schriften der Mitgliedstaaten über den Geräuschpegel in Ohrenhöhe der Fahrer von land- oder forstwirt- schaftlichen Zugmaschinen auf Rädern (1), zuletzt geändert durch die Richtlinie 97/54/EG des Europäischen Parlaments und des Rates (2), insbesondere auf Artikel 2 Absatz 2, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Für fast alle Zugmaschinen ohne Führerhaus hat sich gezeigt, daß es aus technischen Gründen nicht möglich ist, die in der Entscheidung 96/627/EG der Kommission (3) festgesetzte Übergangsfrist einzuhalten. Unter diesen Umständen ist es erforderlich, die in dieser Entscheidung festgesetzte Übergangsfrist für diese Arten von Fahrzeugen zu verlängern. Die Maßnahmen der vorliegenden Entscheidung stehen im Einklang mit der Stellungnahme des Ausschusses für die Anpassung der Richtlinien zur Beseitigung der technischen Handelshemmnisse auf dem Gebiet der land- oder forstwirtschaftlichen Zugmaschinen an den technischen Fortschritt — HAT FOLGENDE ENTSCHEIDUNG ERLASSEN: Artikel 1 der Entscheidung 96/627/EG erhält folgende Fassung: „Artikel 1 Artikel 1 Die Übergangszeit gemäß Artikel 2 Absatz 2 der Richtlinie 77/311/EWG läuft aus — am 1. Oktober 2001 für alle neuen Zugmaschinentypen; — am 1. Oktober 2003 für alle neuen Zugmaschinen. “ Die Mitgliedstaaten treffen die erforderlichen Maßnahmen, um dieser Entscheidung spätestens am 30. September 2001 nachzukommen. Sie unterrichten die Kommission unverzüglich davon. Artikel 2 Diese Entscheidung ist an alle Mitgliedstaaten gerichtet. Artikel 3 Brüssel, den 18. Januar 2000 Für die Kommission Erkki LIIKANEN Mitglied der Kommission (1) ABl. L 105 vom 28. 4. 1977, S. 1. (2) ABl. L 277 vom 10. 10. 1997, S. 24. (3) ABl. L 282 vom 1. 11. 1996, S. 72


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2793/99 esittäjä(t): Herbert Bösch (PSE) komissiolle. Muukalaisvihan vastainen hanke.

text: C 280 E/130 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 Colomerin mukaan vaatimus ainoastaan yhden kielialueen kielen k(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228) on este kaupank(cid:228)ynnille, vaikka t(cid:228)ss(cid:228) tapauksessa alue on sama kuin j(cid:228)senvaltio. Lis(cid:228)ksi Colomerin mukaan tuomioistuin on aikaisemmissa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228)(cid:228)n todennut, ett(cid:228) kuluttajien helposti ymm(cid:228)rt(cid:228)m(cid:228) kieli ei v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) ole virallinen kieli tai jonkin alueen kieli. Onko komissio yht(cid:228) mielt(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n n(cid:228)kemyksen kanssa? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 2000) Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen viittaa ratkaisuehdotukseen, jonka julkisasiamies Damaso Ruiz-Jarabo Colomer antoi 25. marraskuuta 1998 asiassa C 366/98 (cid:129) yleinen syytt(cid:228)j(cid:228) vastaan Yannick Geffroy. Komissio ei halua t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228) kommentoida julkisasiamiehen analyysi(cid:228), varsinkaan kun yhteis(cid:246)en tuomioistuin ei ole viel(cid:228) tehnyt p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) asiassa. Komissio on antanut omat kirjalliset huomiautuksensa t(cid:228)st(cid:228) asiasta. Komissio ilmoitti tuomioistuimelle antamissaan kirjallisissa huomautuksissa, ett(cid:228) kansallisessa s(cid:228)(cid:228)ntelyss(cid:228) voidaan yleisesti edellytt(cid:228)(cid:228) j(cid:228)senvaltion kielen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228), jos t(cid:228)t(cid:228) vaatimusta ei toteuteta j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisesti ja jos siit(cid:228) voidaan etiketiss(cid:228) olevan pakollisen merkinn(cid:228)n osalta poiketa silloin, kun kuluttajalle voidaan antaa riitt(cid:228)v(cid:228)t tiedot muunkielisell(cid:228) merkinn(cid:228)ll(cid:228) tai muilla keinoin (esimerkiksi kuvallisesti). (2000/C 280 E/141) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2793/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Herbert B(cid:246)sch (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Muukalaisvihan vastainen hanke It(cid:228)vallan Vorarlbergiss(cid:228), josta olen kotoisin, on laadittu muukalaisvihan vastainen hanke ((cid:148)Liebe, Krieg und Abenteuer! Den Wurzeln nachsp(cid:252)ren(cid:148)). Nykyajan yhteiskunnassa asenteeseen muukalaisia kohtaan liittyy pelkoja. Yksi mahdollisuus poistaa t(cid:228)m(cid:228)nsuuntaisia k(cid:228)sityksi(cid:228) on tutkia paikallisen v(cid:228)est(cid:246)n omaa taustaa. Paikkakuntien nykyisten asukkaiden alkuper(cid:228) voidaan tuoda esille konkreettisesti tutkimalla perheiden taustoja. Hankkeen tavoite on osoittaa, kuinka monipuolisesti (cid:148)muukalaiset(cid:148) ovat aikojen saatossa vaikuttaneet kunnan tai kaupungin kehitykseen ja kuinka luonnollisesti aiempien siirtolaisten j(cid:228)lkel(cid:228)isi(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n nyky(cid:228)(cid:228)n (cid:148)alkuper(cid:228)isin(cid:228)(cid:148). Monien perheiden taustasta l(cid:246)ytyy esi-isi(cid:228), jotka ovat olleet maahanmuuttajia tai sukulaisia, jotka ovat l(cid:228)hteneet (cid:148)vieraille maille(cid:148). Oman sukutaustan tiedostaminen lis(cid:228)(cid:228) ymm(cid:228)rryst(cid:228) ja suvaitsevaisuutta nykyajan (cid:148)muukalaisia(cid:148) kohtaan. Voiko komissio t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) vastata seuraavaan kysymykseen: Onko komissio edist(cid:228)nyt aiemmin t(cid:228)m(cid:228)nkal- taisia hankkeita? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (22. helmikuuta 2000) Komissio on aiemmin rahoittanut lukuisa toimia, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n edist(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n maahanmuuttajien integroitu- mista ja rasismin ja muukalaisvihan vastustamista. Er(cid:228)(cid:228)t toimet koskivat kansallisten v(cid:228)hemmist(cid:246)jen asemaa Euroopan unionissa ja heid(cid:228)n antamaansa panosta. Komissio ei ole kuitenkaan tukenut sellaista hanketta, jota arvoisa parlamentin j(cid:228)sen on kuvaillut. 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/131 Amsterdamin sopimuksen ratifioinnin j(cid:228)lkeinen yhteis(cid:246)n toiminta rasismia vastaan on osa laajempaa kokonaisuutta, joka liittyy EY:n perustamissopimuksen 13 artiklan (ent. 6A artikla) t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoon. Kyseisess(cid:228) artiklassa mainitaan sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuper(cid:228)(cid:228)n, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ik(cid:228)(cid:228)n tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuva syrjint(cid:228). Komissio on valmistellut t(cid:228)t(cid:228) alaa koskevan toimintaohjelman t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa julkaisemalla vuonna 1999 ehdotuspyynt(cid:246)j(cid:228), ja niit(cid:228) aiotaan julkaista my(cid:246)s vuonna 2000. Ehdotuspyynt(cid:246)jen mukaisesti k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) olevien varojen rajoissa tukea voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) ehdotuksille, jotka toteutetaan kansainv(cid:228)lisin(cid:228) kumppanuuksina ja jotka kattavat ainakin kaksi EY:n perustamissopimuksen 13 artiklassa mainituista syrjinn(cid:228)n muodoista. Lis(cid:228)ksi edellyte- t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) ehdotukset edist(cid:228)v(cid:228)t merkitt(cid:228)v(cid:228)sti yhteis(cid:246)n t(cid:228)m(cid:228)n alan politiikan kehitt(cid:228)mist(cid:228) ja t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npa- noa. (2000/C 280 E/142) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2794/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: EU:n yhteist(cid:228) kalastuspolitiikkaa ohjaavien kalavaroja koskevien suojelutoimien julkaiseminen ja levitt(cid:228)minen teknisten, Euroopassa ja koko maailmassa n(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) vallitsevan yleinen erimielisyys niiden tieteellisten, jotka muodostavat valvonta- ja s(cid:228)ilytt(cid:228)mistoimien moninaisuudesta, vakavuudesta ja tehokkuudesta, yhteisen kalastuspolitiikan eri pilarit ja joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n yhteis(cid:246)n ja sen ulkopuolisilla vesill(cid:228) olevien kalavarojen suojeluun ja s(cid:228)ilytt(cid:228)miseen sek(cid:228) yleens(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelemiseen. Useissa tapauksissa EU:lla on kyseisi(cid:228) toimia varten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) kannustuksista ja avustuksista, jotka joskus virheellisesti katsotaan kalavarojen liialliseen hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen johtaviksi tuiksi. Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) olisi laadittava laajaa levityst(cid:228) varten yhteist(cid:228) kalastuspolitiikka tunnetuksi tekev(cid:228) julkaisu, jossa esitet(cid:228)(cid:228)n lyhyesti mutta selv(cid:228)sti ja kattavasti kaikki laajat ja joskus monitahoisetkin toimet, jotka ohjaavat yhteist(cid:228) kalastuspolitiikkaa ja joiden tavoitteena on kalavarojen s(cid:228)ilytt(cid:228)minen sek(cid:228) vastuulli- sen kalastuksen harjoittaminen EU:ssa? Eik(cid:246) komissio katso, ett(cid:228) t(cid:228)llaisen julkaisun avulla voitaisiin saattaa yleiseen tietoon Euroopassa ja koko maailmassa meille t(cid:228)rke(cid:228)t merten suojelua koskevat periaatteet ja sitoumukset sek(cid:228) niihin liittyv(cid:228)t tukitoimet, jotka joskus virheellisesti sekoitetaan kalavarojen liialliseen hy(cid:246)dynt(cid:228)miseen johtaviksi tuiksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2000) Yhteist(cid:228) kalastuspolitiikkaa (YKP) koskevan tiedotuskampanjansa yhteydess(cid:228) komissio laatii s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisesti t(cid:228)m(cid:228)n politiikan eri osa-alueita koskevaa aineistoa. ja julkaisee Tiedotusaineisto on tarkoitettu p(cid:228)(cid:228)asiassa kalastusalalle ja muille YKP:n vaikutuspiiriin kuuluville tahoille, erityisesti kalastusalan tiedotusv(cid:228)lineille, jotka ovat alan ammattilaisten ja muiden asiasta kiinnostuneiden tahojen t(cid:228)rkeimpi(cid:228) tietol(cid:228)hteit(cid:228). Tietoa levitet(cid:228)(cid:228)n painettuina julkaisuina, mutta my(cid:246)s audiovisuaalisessa muodossa ja Internetin v(cid:228)lityksell(cid:228). Komissio esitteli vastik(cid:228)(cid:228)n parlamentille toimintasuunnitelman, joka koskee YKP:sta k(cid:228)yt(cid:228)v(cid:228)n vuoropuhe- lun vahvistamista kalastusalan edustajien ja YKP:n vaikutuspiiriin kuuluvien tahojen kanssa. Sunnitelman toteuttamiseksi komissio aikoo tehostaa tiedotustoimintaansa erityisesti kohdistamalla sit(cid:228) tarkemmin ja mukauttamalla aineistoa kohderyhmien tarpeisiin. Tarkoituksena on laatia tiedotusaineistoa YKP:n eri osa-alueista, joista keskeisimpi(cid:228) ovat kalavarojen s(cid:228)ilytt(cid:228)mistoimenpiteet. Aineistosta laaditaan my(cid:246)s video-ohjelmasarja, jossa pyrit(cid:228)(cid:228)n esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n yhteisen kalastuspolitiikan peruslinjat mahdollisimman selke(cid:228)sti k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) muun muassa piirrosanimaatiota


title: PERGUNTA ESCRITA E-2802/99 apresentada por Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) à Comissão. Úbeda e Baeza, património da humanidade.

eurovoc_concepts:
EU financing
EU policy
Spain
Unesco
heritage protection

text: C 280 E/134 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 Resposta de Christopher Patten em nome da Comissªo (3 de Fevereiro de 2000) Leonard Peltier Ø um prisioneiro de longa data na prisªo federal de Ford Levenworth, em Kansas. Cidadªo americano, foi extraditado do CanadÆ ap(cid:243)s a sua deten(cid:231)ªo em 1976 pelo assass(cid:237)nio de dois agentes federais e cumpre uma pena de prisªo hÆ jÆ quase 24 anos. Leonard Peltier sofre actualmente de complica(cid:231)ıes resultantes de uma cirurgia facial ao maxilar realizada em 1996, que lhe provocam graves problemas a este n(cid:237)vel. Em Fevereiro de 1999, as autoridades americanas informaram a Comissªo de que Leonard Peltier estava a receber um tratamento mØdico normal. Leonard Peltier nªo Ø nacional de nenhum dos Estados-membros e, por essa razªo, nªo Ø aplicÆvel a Conven(cid:231)ªo de Viena sobre as rela(cid:231)ıes consulares. O tratamento dos prisioneiros em pa(cid:237)ses terceiros varia consoante a situa(cid:231)ªo econ(cid:243)mica, os sistemas jur(cid:237)dicos, as regras e prÆticas administrativas. As regras jur(cid:237)dicas internacionais prevŒem normas m(cid:237)nimas, tais como a de que ninguØm deverÆ ser submetido a um tratamento ou castigo cruel, desumano ou degradante. Embora alguns Estados-membros tenham agido, a t(cid:237)tulo individual, em nome de Leonard Peltier, nªo existe uma pol(cid:237)tica comunitÆria a este respeito. A Comissªo tem uma competŒncia limitada para intervir nestes casos. (2000/C 280 E/145) PERGUNTA ESCRITA E-2802/99 apresentada por Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: (cid:218)beda e Baeza, patrim(cid:243)nio da humanidade Faz neste momento dez anos que as cidades espanholas de (cid:218)beda e Baeza, expoentes mÆximos do Renascimento do sul de Espanha, iniciaram diligŒncias para que os seus conjuntos monumentais fossem declarados pela UNESCO patrim(cid:243)nio da humanidade. A verificar-se tal declara(cid:231)ªo, ambos os munic(cid:237)pios passarªo a contar com importantes receitas para a conserva(cid:231)ªo e a promo(cid:231)ªo tur(cid:237)stica dos seus valores arquitect(cid:243)nicos. A Comissªo poderÆ indicar qual o seu contributo para que j(cid:243)ias tªo importantes do Renascimento possam ser minimamente conservadas e o modo como poderÆ promover a referida declara(cid:231)ªo por parte da UNESCO, a qual asseguraria as receitas necessÆrias para manter tªo vasto conjunto de monumentos singulares como aqueles que as duas referidas cidades espanholas oferecem? Resposta de Viviane Reding em nome da Comissªo (21 de Fevereiro de 2000) No que se refere ao sector cultural, a Comissªo gostaria de informar o Senhor Deputado de que nªo tendo nunca as duas cidades de Ubeda e Baeza apresentado um projecto no (cid:226)mbito de um programa comunitÆrio, nªo beneficiaram nunca, consequentemente, de nenhum apoio financeiro. Com efeito a Comissªo s(cid:243) pode conceder apoio a iniciativas culturais no (cid:226)mbito e segundo os critØrios dos seus programas existentes. A esse prop(cid:243)sito a Comissªo gostaria de chamar a aten(cid:231)ªo do Senhor Deputado para o facto de que durante o mŒs de Fevereiro 2000 serÆ lan(cid:231)ado um concurso relativo ao primeiro programa quadro «Cultura 2000». Os operadores culturais terªo todas as possibilidades de apresentar projectos segundo as condi(cid:231)ıes e os critØrios do referido programa a fim de obter um eventual apoio financeiro. A Comissªo salienta que a designa(cid:231)ªo dos s(cid:237)tios «patrim(cid:243)nio da humanidade» Ø da exclusiva responsabi- lidade da United Nations educational, scientific and cultural organization (Unesco)


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2735/99 van Carlo Fatuzzo (PPE-DE) aan de Commissie. Gratis toegang tot musea voor 55+-ers uit de EU.

eurovoc_concepts:
cultural policy
culture
museum
tourism

text: C 26 E/8 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 26. 1. 2001 paspoortcontrole, enz. ) In tegenstelling tot wat het geachte parlementslid lijkt te denken, hebben de Italiaanse autoriteiten de Commissie wel degelijk de gevraagde informatie over de effectieve uitvoering van deze werkzaamheden en verbeteringen meegedeeld. Deze informatie wordt momenteel door de Commissie geverifieerd. (1) Beschikking van de Commissie van 16 september 1998 inzake een procedure aangaande de toepassing van Verordening (EEG) nr. 2408/92 van de Raad (Zaak VII/AMA/11/98 (cid:129) Italiaanse verkeersverdelingsregels voor het luchthavensysteem van Milaan), PB L 337 van 12. 12. 1998. (2001/C 26 E/009) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2735/99 van Carlo Fatuzzo (PPE-DE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Gratis toegang tot musea voor 55+-ers uit de EU Cultureel toerisme voor personen in de leeftijdsgroep van 55 tot 65 jaar vormt een bron van culturele verrijking, van gezonde vrijetijdsbesteding en van werkgelegenheid. Is de Commissie voornemens een richtlijn voor te stellen om dit toerisme te bevorderen en toegankelijker te maken? Kan de Commissie verder de Italiaanse minister Melandri verzoeken de in het Italiaanse staatsblad nr. 253 van 27. 10. 1999 gepubliceerde verordening, op grond waarvan alleen 65+-ers gratis toegang hebben tot monumenten, musea, opgravingen, parken, enz. , zo te wijzigen dat ook communautaire burgers tussen de 55 en de 65 jaar onder de bepalingen ervan vallen? Antwoord van de heer Liikanen namens de Commissie (13 maart 2000) De Commissie is zich ervan bewust dat cultureel toerisme veel werkgelegenheid kan opleveren. Zij heeft echter geen plannen hierover een richtlijn voor te stellen. De vraag op welke leeftijd men in Italiº gratis toegang tot culturele attracties moet krijgen, is ingevolge het subsidiariteitsbeginsel een zaak van deze lidstaat zelf. (2001/C 26 E/010) SCHRIFTELIJKE VRAAG P-2750/99 van Dorette Corbey (PSE) aan de Commissie (7 januari 2000) Betreft: Zeeschildpadden, natuurbescherming en toetreding: Cyprus 1. Is de Commissie op de hoogte van de discussie die in Cyprus gaande is betreffende de bescherming van het Akamas-schiereiland, een belangrijk broedgebied voor zeeschildpadden? Bij deze schildpadden- soorten gaat het volgens de lijst van de Internationale Unie voor Natuurbescherming (IUCN) onder andere om kwetsbare en bedreigde soorten. Is de Commissie op de hoogte van maatregelen betreffende de bescherming van Akamas die in 1998 door het Cypriotische parlement zijn goedgekeurd, maar nog niet door de ministerraad zijn aanvaard? Is de Commissie tevens op de hoogte van het feit dat ondertussen de hotelaccommodatie in het gebied verder wordt uitgebreid? 2. Is de Commissie, gelet op de aanstaande toetreding van Cyprus, gedachtewisselingen begonnen met betrekking tot de vraag of het Akamas-schiereiland en met name de stranden Asprokremmos, Lara en Toxeftra moeten worden opgenomen in het Natura 2000-netwerk van beschermingsgebieden, als vast- gesteld uit hoofde van de habitat- en de vogelrichtlijn (respectievelijk 92/43 van 21 mei 1992 (1) en 79/ 409 van 2 april 1979 (2))?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2796/99 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen. Konservesindustrien og dens bidrag til den europæiske politik for fødevarebistand.

eurovoc_concepts:
EU aid
cannery
fishery produce
fishery resources
food aid

text: C 374 E/16 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/019) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2796/99 af Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Konservesindustrien og dens bidrag til den europ(cid:230)iske politik for fłdevarebistand Europa-Parlamentet drłftede og godkendte p(cid:229) sit plenarmłde i juni 1998 i forrige valgperiode initiativ- bet(cid:230)nkningen om konservesindustrien for fiskeri- og akvakulturprodukter i Den Europ(cid:230)iske Union (A4-0137/98) (1). I konklusionerne til denne bet(cid:230)nkning opfordrede Europa-Parlamentet Kommissionen til at fordi konservesprodukter bevarer levnedsmidlernes n(cid:230)ringsv(cid:230)rdi og er nemme at opbevare og transportere. lade konserves fra EU indg(cid:229) i sin fłdevarebistand til lande, der har behov for hj(cid:230)lp, Kan Kommissionen oplyse om, hvilke aktioner der er iv(cid:230)rksat siden vedtagelsen af denne bet(cid:230)nkning 1. med henblik p(cid:229) at imłdekomme Eurochambers(cid:146) anmodning? 2. Kan Kommissionen oplyse det samlede belłb, der er blevet anvendt til EU(cid:146)s humanit(cid:230)re politik generelt de sidste fem (cid:229)r, og i s(cid:230)rdeleshed, hvilke belłb der er blevet anvendt til fłdevarebistand? Kan Kommissionen endvidere angive, hvilke belłb og hvilken procentdel af den samlede fłdevarebistand europ(cid:230)iske konservesprodukter tegner sig for, samt oplyse, hvilke produkter det drejer sig om, og fra hvilke medlemsstater de stammer? Kan Kommissionen oplyse, hvilken form for produkter EU(cid:146)s samlede fłdevarebistand best(cid:229)r af, og 3. hvilken procentdel de enkelte produkter udgłr, samt deres fordeling p(cid:229) tredjelande? (1) EFT C 210 af 7. 6. 1998, s. 295. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Poul Nielson (13. april 2000) I henhold til R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1292/96 af 27. juni 1996 om fłdevarehj(cid:230)lpspolitik og fłdevarehj(cid:230)lpsforvaltning og om s(cid:230)rlige aktioner til stłtte for fłdevaresikkerheden (1) og til adf(cid:230)rdsko- deksen med hensyn til fłdevarehj(cid:230)lp, som medlemsstaterne har indg(cid:229)et, tildeles fłdevarehj(cid:230)lpen p(cid:229) grundlag af en specifik analyse af de faktiske behov og skal s(cid:229) vidt muligt indg(cid:229) i de samlede strategier for fłdevaresikkerhed i modtagerlandene. Der tages ligeledes behłrigt hensyn til befolkningens kostvaner og produktionssystemerne i modtagerlandet. Inden for disse rammer słger Kommissionen s(cid:229) vidt muligt at indkłbe varerne lokalt eller ved trekants- indkłb (kłb i et andet udviklingsland end modtagerlandet). Gennemsnitlig 40 % af de samlede kłb, som hovedsagelig best(cid:229)r af korn (ris, majs, hirse) og b(cid:230)lgplanter, foreg(cid:229)r p(cid:229) denne m(cid:229)de. En oversigt over de samlede bevillinger til fłdevarehj(cid:230)lp i tiden fra 1993 til 1999 sendes direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalsekretariat. Kommissionen słrger s(cid:229) vidt muligt for, at der i leveringerne til fłdevarehj(cid:230)lp indg(cid:229)r konserves, is(cid:230)r af fiskerivarer, men modtagerlandene anmoder i fłrste r(cid:230)kke om friske varer. En oversigt over de m(cid:230)ngder konserves af makrel og sardiner, der er blevet leveret i de seneste (cid:229)r, med angivelse af oprindelseslandet, sendes ligeledes direkte til det (cid:230)rede medlem og til Parlamentets generalse- kretariat. Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs Kontor for Humanit(cid:230)r Bistand har fłrst og fremmest til opgave at yde katastrofehj(cid:230)lp. Omfanget af Kommissionens bevillinger til humanit(cid:230)r bistand i de sidste fem (cid:229)r fremg(cid:229)r af fłlgende tal: 1995: 692,1 mio. EUR, 1996: 656,7 mio. EUR, 1997: 441,6 mio. EUR, 1998: 517,7 mio. EUR og 1999: 812,9 mio. EUR. I alt 1995-1999: 3 121 mio. EUR. Modtagerlandene fremg(cid:229)r af det dokument, der sendes direkte til det (cid:230)rede medlem samt til Parlamentets generalsekretariat. 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/17 I ECHO arbejder hovedsagelig med ikke-statslige eller internationale organisationer som mellemled. henhold til artikel 16. 4 i rammeaftalen om partnerskab skal den humanit(cid:230)re organisation s(cid:229) vidt muligt indkłbe varerne i det land, hvor aktionen finder sted, eller i de omkringliggende lande. P(cid:229) denne m(cid:229)de sikres det, at fłdevarehj(cid:230)lpen leveres s(cid:229) billigt som muligt, og at de leverede varer bedst svarer til modtagernes kostvaner. Som det ogs(cid:229) fremg(cid:229)r af 2. afsnit i den p(cid:229)g(cid:230)ldende artikel, tager den humanit(cid:230)re organisation alle forholdsregler for at sikre, at fłdevarerne p(cid:229) bedst mulig m(cid:229)de svarer til modtagernes behov og kostvaner. De leverede fłdevarer vil oftest v(cid:230)re korn (hvede, majs), olie, ris og b(cid:230)lgfrugter. Fiskekonserves indtager en ganske ubetydelig plads i fłdevarehj(cid:230)lpen fra ECHO. (1) EFT L 166 af 5. 7. 1996. (2000/C 374 E/020) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2806/99 af Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Innovation og teknologi p(cid:229) ministerplan En af Den Europ(cid:230)iske Unions store udfordringer er at sikre, at der sker en samordning med hensyn til teknologisk innovation, hvilket er af afgłrende betydning i lyset af de fremskridt, som stormagter s(cid:229)som USA og Japan, samt Sydłstasien, głr p(cid:229) omr(cid:229)det. Mere end nogensinde er det nłdvendigt at głre det klart for offentligheden i al almindelighed og virksomhederne i s(cid:230)rdeleshed, at innovation og teknologi er de aspekter, der b(cid:229)de ud fra et industrielt og investeringsm(cid:230)ssigt synspunkt błr prioriteres af s(cid:229)vel nationale som regionale samfund. Mener Kommissionen ikke p(cid:229) baggrund af ovenn(cid:230)vnte, at det vil v(cid:230)re nłdvendigt at tilskynde Den Europ(cid:230)iske Unions medlemsstater til at głre de forskellige kontorer, der besk(cid:230)ftiger sig med innovation og teknologi, til et ministerielt anliggende med henblik p(cid:229) (cid:129) offentligt og officielt (cid:129) at understrege den vigtige rolle, disse omr(cid:229)der błr spille i medlemsstaternes regeringsaktiviteter som helhed? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (21. februar 2000) Kommissionen er enig i, at innovationsapektet błr spille en mere central rolle i den politik, der fłres p(cid:229) nationalt og regionalt plan. Da virksomhedernes innovationsevne er det fłrste skridt p(cid:229) vejen til łget konkurrenceevne i udviklede łkonomier, er innovationsfremme en vigtig opgave for det offentlige. Innovation er en sammensat proces, og det betyder, at de strategier og politikker, der berłrer innovation, ofte varetages af forskellige offentlige instanser, som ikke altid har samme interesser. Derfor er det vigtigt at fremme en dialog og samordne de dermed forbundne politikker. I den politiske debat om innovation, Kommissionen har indledt (fłrst med »grłnbogen om innovation« (1) og derp(cid:229) med »Fłrste handlingsplan for innovation i Europa (cid:129) Innovation som v(cid:230)kst- og besk(cid:230)ftigelses- fremmende faktor« (2)), anbefaler Kommissionen, at medlemsstaterne tager de fornłdne skridt til at samordne foranstaltningerne p(cid:229) forskellige politikomr(cid:229)der og sikre, at de er f(cid:230)lles om at fremme innovation i samfundet. Dette er ganske vist prim(cid:230)rt medlemsstaternes opgave, men det er łnskeligt at finde frem til og fremme god praksis p(cid:229) omr(cid:229)det. Kommissionen vil głre det lettere at udarbejde og gennemfłre initiativer p(cid:229) omr(cid:229)det ved at fastl(cid:230)gge en f(cid:230)lles referenceramme for innovation. Dette kan v(cid:230)re en hj(cid:230)lp for medlemsstaterne, n(cid:229)r de skal udveksle og indfłre god praksis, herunder passende ordninger for samordning af en innovationsfremmende erhvervspolitik


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2835/99 esittäjä(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle. Tutkimusta koskeville ehdotuspyynnöille avoimet viidennen puiteohjelman alueet.

text: C 303 E/118 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Komissio jakaa parlamentin j(cid:228)senen huolen energiansaannin varmuudesta ja uskoo, ett(cid:228) asia hoidetaan tehokkaimmin kannustamalla j(cid:228)senvaltioita varmistamaan energianl(cid:228)hteiden monipuolisuuden. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi komissio suunnittelee laativansa kattavan neuvotteluasiakirjan energiavarojen turvaamista koske- vasta yleisstrategiasta. Siin(cid:228) analysoidaan kaikkien energianl(cid:228)hteiden, my(cid:246)s hiilen, riippuvaisuutta tuonnista ja tilanteen kehittymist(cid:228) ilmastonmuutoksen ja yhteis(cid:246)n laajentumisen kannalta. Komissio aikoo aloittaa menettelyn ennen t(cid:228)m(cid:228)n vuoden loppua. (1) European Union Energy Outlook to 2020 and Economic Foundations for Energy Policy. Erityisjulkaisu liikenteen ja energian p(cid:228)(cid:228)osaston sarjassa Energy in Europe. OPOCE (cid:129) ISBN 92-828-7533-4. (2000/C 303 E/116) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2835/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Tutkimusta koskeville ehdotuspyynn(cid:246)ille avoimet viidennen puiteohjelman alueet Rajoittaako komissio vuodesta toiseen viidennen puiteohjelman alueita, koskeville ehdotuspyynn(cid:246)ille, hallinnollisten menettelyjen v(cid:228)ltt(cid:228)misest(cid:228) tai tutkimushankkeita riitt(cid:228)vin(cid:228), j(cid:246)ist(cid:228)? jotka ovat avoimia tutkimusta ja jos se tekee niin, miksi? Johtuuko t(cid:228)m(cid:228) esimerkiksi monimutkaisten liian pienist(cid:228) resursseista, vai pit(cid:228)(cid:228)k(cid:246) se EU:n tukemia jotta saataisiin kattava k(cid:228)sitys kaikista ilmastonmuutokseen liittyvist(cid:228) teki- Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2000) Neuvoa-antava asiantuntijaryhm(cid:228) ja ohjelman hallintokomitea k(cid:228)sittelev(cid:228)t viidennen puiteohjelman alueet, joilla j(cid:228)rjestet(cid:228)(cid:228)n ehdotuspyynt(cid:246)j(cid:228). K(cid:228)sittelyss(cid:228) otetaan huomioon k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228) oleva budjetti ja kunkin aihepiirin poliittinen merkitys. Seuraavalla ehdotuspyynt(cid:246)kierroksella on toistamiseen mukana osa-alue (cid:148)Maailmanlaajuisen muutoksen rajoittaminen ja siihen mukautuminen(cid:148), jotta Kioton sopimuksen j(cid:228)lkeen toteutettavan prosessin etenemisess(cid:228) ei hukattaisi aikaa. (2000/C 303 E/117) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2838/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Vaihtelu vuodenajoittain ja alueittain ilmastonmuutosta koskevissa analyyseiss(cid:228) Miten komissio on arvioinut vuodenaikojen mukaan ja alueittain tapahtuvia vaihteluja analyyseiss(cid:228), jotka koskevat ilmaston luonnollista vaihtelua ja ilmastonmuutosta, ja mit(cid:228) asiaa koskevia tutkimushankkeita se on tukenut? Philippe Busquinin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2000) Useat k(cid:228)ynniss(cid:228) olevat ja vastik(cid:228)(cid:228)n rahoitetut hankkeet (esimerkiksi Provost- ja Demeter-hanke) k(cid:228)sittelev(cid:228)t vuodenaikojen mukaan tapahtuvia muutoksia ja alueellista vaihtelua ilmastossa. Nelj(cid:228)nnen puiteohjelman hankkeissa on kehitetty ainutlaatuinen ennustekapasiteetti, jonka avulla on ensimm(cid:228)isen kerran onnistuttu ennakoimaan El Niæo -s(cid:228)(cid:228)ilmi(cid:246)n esiintymist(cid:228) ja sen vaikutuksia Euroopassa


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2773/99 från Christos Folias (PPE-DE) och Ioannis Marínos (PPE-DE) till kommissionen. Personalfrågor och tjänster inom Europeiska kommissionen.

eurovoc_concepts:
European Commission
administration of the Institutions
operation of the Institutions
personnel administration

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/203 (2000/C 225 E/230) SKRIFTLIG FR¯GA P-2772/99 fr(cid:229)n Nuala Ahern (Verts/ALE) till kommissionen (7 januari 2000) ˜mne: Dumpning av BSE-nedsmittade avfallsprodukter Jag har f(cid:229)tt rapporter om att en (cid:246)versyn av direktivet om animaliskt avfall 90/667 (1) skulle kunna leda till ett f(cid:246)rslag om att till(cid:229)ta dumpning av BSE-nedsmittade avfallsprodukter p(cid:229) soptippar i Irland. Till(cid:229)ter EU:s lagstiftning denna sophantering, och, om detta (cid:228)r fallet, vilka studier har utf(cid:246)rts f(cid:246)r att bevisa att detta inte inneb(cid:228)r n(cid:229)gon risk. Finns det n(cid:229)gra s(cid:228)rskilda best(cid:228)mmelser f(cid:246)r hantering av BSE-nedsmittat avfall (exempelvis klassificering som riskfyllt (cid:228)mne)? (1) EGT L 363, 27. 12. 1990, s. 51. Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (4 februari 2000) Enligt kommissionens beslut 97/534/EG av den 30 juli 1997 om f(cid:246)rbud mot anv(cid:228)ndande av riskmaterial i fr(cid:229)ga om transmissibel spongiform encefalopati (1) och kommissionens beslut 98/272/EG av den 23 april 1998 om epidemiologisk (cid:246)vervakning av transmissibel spongiform encefalopati och om (cid:228)ndring av beslut 94/474/EG (2) f(cid:229)r i undantagsfall specificerat riskmaterial och djur som d(cid:246)tt av TSE gr(cid:228)vas ned utan f(cid:246)reg(cid:229)ende bearbetning i enlighet med de specifika villkor som anges i artikel 3. 2 i r(cid:229)dets direktiv 90/667/ EEG av den 27 november 1990 om fastst(cid:228)llande av veterin(cid:228)ra best(cid:228)mmelser om bortskaffande och bearbetning av animaliskt avfall och dess utsl(cid:228)ppande p(cid:229) marknaden samt om f(cid:246)rhindrande av sjukdoms- alstrande organismer i foder av animaliskt ursprung samt om (cid:228)ndring av direktiv 90/425/EEG. Enligt denna artikel f(cid:229)r beh(cid:246)riga myndigheter i medlemsstaterna n(cid:228)r s(cid:229) kr(cid:228)vs besluta att s(cid:229)dant animaliskt avfall m(cid:229)ste bortskaffas genom nedgr(cid:228)vning. Efter den internationella vetenskapliga konferensen om ben- och k(cid:246)ttmj(cid:246)l och det allm(cid:228)nna samr(cid:229)d om ben- och k(cid:246)ttmj(cid:246)l som kommissionen inledde 1997 samt mot bakgrund av de nya vetenskapliga yttranden som nyligen antagits av Vetenskapliga styrkommittØn har ett utkast till f(cid:246)rslag utarbetats, som inneh(cid:229)ller I detta arbetsdokument nya best(cid:228)mmelser om bortskaffande och bearbetning av animaliskt avfall. behandlas de olika m(cid:246)jligheterna f(cid:246)r detta, (cid:228)ven vad betr(cid:228)ffar djur d(cid:228)r man misst(cid:228)nker BSE eller d(cid:228)r BSE bekr(cid:228)ftats. P(cid:229) grundval av detta arbetsdokument skall ett f(cid:246)rslag f(cid:246)rel(cid:228)ggas r(cid:229)det och parlamentet f(cid:246)re juni 2000. (1) (2) EGT L 216, 8. 8. 1997, senast (cid:228)ndrat genom r(cid:229)dets beslut 1999/881/EG, EGT L 331, 23. 12. 1999. EGT L 122, 24. 4. 1998. (2000/C 225 E/231) SKRIFTLIG FR¯GA E-2773/99 fr(cid:229)n Christos Folias (PPE-DE) och Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Personalfr(cid:229)gor och tj(cid:228)nster inom Europeiska kommissionen (18 januari 2000) I sex (6) m(cid:229)nader har det funnits en ledig A5-tj(cid:228)nst vid kommissionens kontor i Athen. Trots att m(cid:229)nga (cid:129) (cid:246)ver tjugo (20) personer (cid:129) har s(cid:246)kt tj(cid:228)nsten, har den inte tillsatts. Har alla s(cid:246)kande till en simpel A5-tj(cid:228)nst ansetts ol(cid:228)mpliga? ˜r det m(cid:229)nne s(cid:229) att det (cid:228)r n(cid:229)got annat som st(cid:229)r p(cid:229), n(cid:229)got som inte (cid:228)r k(cid:228)nt f(cid:246)r vanliga d(cid:246)dliga? Varf(cid:246)r tills(cid:228)tter inte kommissionen den utlysta tj(cid:228)nsten n(cid:229)gon g(cid:229)ng? C 225 E/204 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 februari 2000) En A-tj(cid:228)nst vid kommissionens representation i Aten har utlysts. Utlysandet av tj(cid:228)nsten har dr(cid:246)jt i avvaktan p(cid:229) att omstruktureringen av press- och informationstj(cid:228)nsten slutf(cid:246)rs. Sedan 1 oktober 1999 (cid:228)r representationerna i medlemsstaterna n(cid:228)mligen knutna till den tj(cid:228)nsten. N(cid:228)r nu omstruktureringen (cid:228)r p(cid:229) god v(cid:228)g, kommer tj(cid:228)nsten omedelbart att utlysas p(cid:229) nytt och tills(cid:228)ttas med det snaraste. (2000/C 225 E/232) SKRIFTLIG FR¯GA E-2775/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: Konsolidering av yrket som turistguide i Grekland (18 januari 2000) I Grekland finns det idag inget system f(cid:246)r att auktorisera turistguider och fastst(cid:228)lla vilka villkor som g(cid:228)ller f(cid:246)r utf(cid:228)rdande av ett s(cid:228)rskilt kort som intygar att innehavaren (cid:228)r turistguide. P(cid:229) senare tid har diskussioner inletts mellan intressegrupper och regeringen om att utarbeta ett lagf(cid:246)rslag om villkoren f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av detta yrke. Denna dialog skulle underl(cid:228)ttas om kommissionen kunde svara p(cid:229) nedanst(cid:229)ende fr(cid:229)gor: 1. Anser kommissionen att ett enkelt intyg fr(cid:229)n arbetsgivaren (cid:228)r tillr(cid:228)ckligt f(cid:246)r att ett s(cid:228)rskilt kort skall kunna utf(cid:228)rdas som intygar att innehavaren (cid:228)r turistguide? Man skulle kunna kr(cid:228)va tyngre v(cid:228)gande handlingar som intygar att personen i fr(cid:229)ga ut(cid:246)var yrket, till exempel dennes sj(cid:228)lvdeklaration eller registerutdrag fr(cid:229)n den erk(cid:228)nda sammanslutning som de som hittills (cid:228)r utbildade p(cid:229) omr(cid:229)det tillh(cid:246)r? 2. Anser kommissionen att man i lagf(cid:246)rslaget m(cid:229)ste ta h(cid:228)nsyn till best(cid:228)mmelserna i artikel 7 i direktiv 75/368/EEG (1) s(cid:229)som tv(cid:229) (cid:229)rs yrkeserfarenhet? 3. Anses det n(cid:246)dv(cid:228)ndigt, n(cid:228)r det g(cid:228)ller erk(cid:228)nnande av yrkesutbildning, att en statlig myndighet eller yrkesorganisation godk(cid:228)nner utbildningsintyg eller r(cid:228)cker det med ett intyg om deltagande fr(cid:229)n ifr(cid:229)gavarande utbildning? (1) EGT L 167, 30. 6. 1975, s. 22. Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (17 februari 2000) Reseledare omfattas av r(cid:229)dets direktiv 75/368/EEG av den 16 juni 1975 om (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja det effektiva ut(cid:246)vandet av etableringsfriheten och friheten att tillhandah(cid:229)lla tj(cid:228)nster inom diverse branscher (ur ISIC-huvudgrupperna 01-85), s(cid:228)rskilt (cid:246)verg(cid:229)ngs(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r dessa verksamhetsformer (1), medan d(cid:228)remot turistguider, beroende p(cid:229) den utbildning som kr(cid:228)vs i de olika medlemsstaterna, omfattas av antingen r(cid:229)dets direktiv 89/48/EEG av den 21 december 1988 om en generell ordning f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av examensbevis (cid:246)ver beh(cid:246)righetsgivande h(cid:246)gre utbildning som omfattar minst tre (cid:229)rs studier (2) eller r(cid:229)dets direktiv 92/51/ EEG av den 18 juni 1992 om en andra generell ordning f(cid:246)r erk(cid:228)nnande av beh(cid:246)righetsgivande h(cid:246)gre utbildning, en ordning som kompletterar den som f(cid:246)reskrivs i direktiv 89/48/EEG (3). Som svar p(cid:229) de s(cid:228)rskilda fr(cid:229)gor som parlamentsledamoten st(cid:228)llt om de best(cid:228)mmelser som borde ing(cid:229) i lagf(cid:246)rslaget om villkoren f(cid:246)r erk(cid:228)nnande som reseledare i Grekland kan kommissionen p(cid:229)peka f(cid:246)ljande: F(cid:246)rst och fr(cid:228)mst m(cid:229)ste man sl(cid:229) fast att det st(cid:229)r varje medlemsstat fritt att reglera ett yrke inom det egna landet eller inte. Dessutom p(cid:229)verkas inte de best(cid:228)mmelser som g(cid:228)ller f(cid:246)r de medborgare som har erh(cid:229)llit sin yrkesutbildning i denna medlemsstat av gemenskapsr(cid:228)tten utan utformas helt av medlemsstaten. Direktivet g(cid:228)ller f(cid:246)ljaktligen bara de gemenskapsmedborgare som har erh(cid:229)llit sin yrkesutbildning i en annan medlemsstat (cid:228)n den d(cid:228)r de avser att ut(cid:246)va sitt yrke


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0118/00 af John Cushnahan (PPE-DE) til Kommissionen. Omkostningerne ved forarbejdning af 1 liter mælk.

eurovoc_concepts:
Denmark
Netherlands
cost price
food processing
milk

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/143 lande, der har v(cid:230)ret h(cid:229)rdest ramt. Der hersker nu bred enighed om, at skr(cid:230)mmebilledet af en global recession som fłlge af krisen i Asien og dens eftervirkninger i resten af verden kan afvises. EU har ved adskillige lejligheder givet udtryk for sin holdning til den łkonomiske krise og understreget nłdvendighe- den af at holde markederne (cid:229)bne og ikke henfalde til protektionisme (handelsunderskuddet mellem Europa og Asien (ASEM) (1) androg i 1998 87 000 mio. EUR, det dobbelte af i 1997). EU har ogs(cid:229) understreget betydningen af den internationale bistand, samt af den bilaterale og multilaterale EU-bistand, bl. a. via ASEM Trust Fund, og nłdvendigheden af at forts(cid:230)tte reformerne af de łkonomiske systemer i de lande, der er berłrt af krisen, og behandle de sociale fłlger af krisen. Hvad ang(cid:229)r det store euro-asiatiske udviklingsprojekt, har Kommissionen haft lejlighed til at evaluere specifikke forslag i projektet, specielt vedrłrende transport. Konklusionen af en dybtg(cid:229)ende analyse, som Kommissionen har gennemfłrt vedrłrende forbindelserne mellem Europa og Fjernłsten, viser at słtrans- port i betragtning af de meget store afstande, som projektet omfatter, i en overskuelig fremtid er billigere jernbane- eller kanaltransport, selv om Den Transsibirske Jernbane stadig er det eneste end landevejs-, realistiske alternativ (men mindre fordelagtig end słtransport under de nuv(cid:230)rende omst(cid:230)ndigheder). F(cid:230)llesskabet błr under ingen omst(cid:230)ndigheder deltage finansielt transportprojekt vedrłrende handlen mellem Europa og Fjernłsten. Hvad ang(cid:229)r oprettelsen eller genoprettelsen af infrastrukturer, er det blevet anbefalet, at F(cid:230)llesskabet ikke p(cid:229)tager sig finansielle forpligtelser til at realisere transportm(cid:229)l i forbindelse med handlen mellem Europa, Kaukasus og Asien, fłr der foreligger en fuldst(cid:230)ndig finansiel analyse og en markedsanalyse af projektets potentielle b(cid:230)redygtighed. Alle foranstaltninger, der finansieres af F(cid:230)llesskabet for at forbedre p(cid:229)lideligheden, sikkerheden og tidsfristerne i forbindelse med transit, skal imidlertid sigte mod at bringe modtagerlandene p(cid:229) linje med F(cid:230)llesskabets regelv(cid:230)rk. i noget I overensstemmelse med de generelle retningslinjer, som Kommissionen har vedtaget, er der blevet iv(cid:230)rksat et projekt kaldet Traceca. Det drejer sig om faglig bistand til oprettelsen af en transportkorridor i vest- łstlig akse, der vil str(cid:230)kke sig fra Europa over Sortehavet, Kaukasus og Det Kaspiske Hav til Centralasien (22 projekter til et samlet belłb p(cid:229) 30 mio. EUR og 7 investeringsprojekter til genopbygning af infrastrukturer til i alt 25 mio. EUR er allerede sat i gang). Traceca stłtter udviklingen af det regionale samarbejde mellem modtagerlandene og letter deres integrering i den internationale samhandel. Synergief- fekten med projekterne i de transeurop(cid:230)iske net er sikret. Traceca har ogs(cid:229) haft en energikatalyserende virkning. Projektet har foranlediget, at internationale finansinstitutter som Den Europ(cid:230)iske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) og Verdensbanken ligeledes har finansieret havne, veje og jernbane- infrastruktur langs Traceca-str(cid:230)kningen. (1) ASEM: Asien-Europa-młdet. De asiatiske partnere er: Kina, Japan, Korea, Brunei, Singapore, Malaysia, Indonesien, Thailand, Filippinerne, Vietnam. (2000/C 303 E/155) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0118/00 af John Cushnahan (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Omkostningerne ved forarbejdning af 1 liter m(cid:230)lk Har Kommissionen kendskab til, hvor meget det koster at forarbejde 1 liter m(cid:230)lk i Danmark og Holland? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (7. februar 2000) Kommissionen har ingen oplysninger om omkostningerne ved forarbejdning af 1 liter m(cid:230)lk i Danmark, Nederlandene eller noget andet medlemsland. Det skal understreges, at s(cid:229)danne omkostninger kan variere betydeligt afh(cid:230)ngigt af, hvilken type produkt der fremstilles, og afh(cid:230)ngigt af forarbejdningsvirksomhedens stłrrelse og struktur