title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2781/99 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Försäljningsstöd för grekiska apelsiner.

eurovoc_concepts:
Greece
citrus fruit
common agricultural policy
export refund
sales aid

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/127 (2000/C 280 E/136) SKRIFTLIG FR¯GA E-2780/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: St(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r priset p(cid:229) apelsiner som skall bearbetas till juice i Grekland Kommissionen har tagit beslut om en minskning med 30 % av st(cid:246)det till apelsiner som skall bearbetas till juice p(cid:229) grund av att g(cid:228)llande tr(cid:246)skel f(cid:246)r bearbetning p(cid:229) 1 189 000 ton, som kommissionen fastst(cid:228)llt f(cid:246)r perioden 1999(cid:129)2000, har (cid:246)vertr(cid:228)tts. Detta f(cid:246)rv(cid:228)ntas leda till en ytterligare minskning av producenternas inkomster, eftersom de fastst(cid:228)llda priserna inte t(cid:228)cker produktionskostnaderna. Dessutom (cid:228)r marknads- priset i de kontrakt som ing(cid:229)tts med f(cid:246)r(cid:228)dlingsindustrierna extremt l(cid:229)gt. Den tr(cid:246)skel p(cid:229) 1 189 000 ton som fastst(cid:228)llts f(cid:246)r att utd(cid:246)ma sanktioner inom apelsinproduktionen har ber(cid:228)knats p(cid:229) grundval av vissa (cid:229)r, under vilka olika omst(cid:228)ndigheterna gjorde att produktionsvolymerna blev s(cid:228)llsynt sm(cid:229), och den st(cid:229)r i klar strid mot de verkliga produktionsniv(cid:229)erna. Detta (cid:228)r ocks(cid:229) n(cid:229)got som Europaparlamentet noterade vid sammantr(cid:228)det den 14 april 1999 och parlamentet f(cid:246)reslog d(cid:229) att tr(cid:246)skeln skulle best(cid:228)mmas till 1 665 000 ton. Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att fastst(cid:228)lla ett h(cid:246)gre (cid:148)tak(cid:148) f(cid:246)r apelsiner som skall bearbetas s(cid:229) att sanktionerna minimeras och producenternas inkomster skyddas? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 februari 2000) Citrusfruktodlarnas int(cid:228)kter m(cid:229)ste komma fr(cid:229)n f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av deras produkter, s(cid:229)v(cid:228)l p(cid:229) f(cid:228)rskvarumark- naden som p(cid:229) marknaden f(cid:246)r bearbetade frukter. St(cid:246)det till bearbetning utg(cid:246)r ett komplement till dessa int(cid:228)kter. Den tr(cid:246)skel f(cid:246)r apelsiner som r(cid:229)det har fastst(cid:228)llt har ber(cid:228)knats p(cid:229) grundval av de kvantiteter som tidigare har bearbetats med gemenskapsst(cid:246)d. Enligt r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2202/96 av den 28 oktober 1996 om att inr(cid:228)tta ett system med st(cid:246)d till producenter av vissa citrusfrukter (1) skall kommissionen f(cid:246)rel(cid:228)gga r(cid:229)det en rapport om till(cid:228)mpning av ordningen f(cid:246)r bearbetade citrusfrukter, i f(cid:246)rekommande fall (cid:229)tf(cid:246)ljd av l(cid:228)mpliga f(cid:246)rslag. I samband med den rapporten kommer kommissionen att granska niv(cid:229)n p(cid:229) tr(cid:246)skeln f(cid:246)r apelsiner. (1) EGT L 297, 21. 11. 1996. (2000/C 280 E/137) SKRIFTLIG FR¯GA E-2781/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: F(cid:246)rs(cid:228)ljningsst(cid:246)d f(cid:246)r grekiska apelsiner (18 januari 2000) Den stora (cid:246)kning av apelsinproduktionen som f(cid:246)rutsp(cid:229)s f(cid:246)r detta (cid:229)r i Grekland v(cid:228)ntas skapa ytterligare problem vid f(cid:246)rs(cid:228)ljningen av produkten p(cid:229) marknaden. Problemen vid export till l(cid:228)nderna i Central- och (cid:214)steuropa, som dels beror p(cid:229) byr(cid:229)kratin och vissa l(cid:228)nders ekonomiska problem, dels p(cid:229) de f(cid:246)rst(cid:246)rda v(cid:228)gn(cid:228)ten efter kriget leder till att producenternas inkomster riskerar att minska drastiskt. Jugoslavien, g(cid:246)r problemet med avyttringen (cid:228)n st(cid:246)rre, vilket i Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har kommissionen f(cid:246)r avsikt att vidta (t. ex. subventioner av transportkostnaderna eller en h(cid:246)jning av de kvantiteter som g(cid:229)r till livsmedelsst(cid:246)d, s(cid:228)rskilt p(cid:229) Balkan), f(cid:246)r att underl(cid:228)tta avyttringen av produkten? C 280 E/128 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (15 februari 2000) Kommissionen har nyligen utvidgat antalet destinationer som ger r(cid:228)tt till st(cid:246)d till exporten av apelsiner till att omfatta alla destinationer, dvs. bl. a. alla tredje l(cid:228)nder enligt kommissionens f(cid:246)rordning (EG) nr 67/2000 av den 12 januari 2000 om exportbidrag f(cid:246)r frukt och gr(cid:246)nsaker (1). Genom denna best(cid:228)mmelse f(cid:246)renklas i betydande grad de administrativa f(cid:246)rfarandena f(cid:246)r utbetalning av bidraget. N(cid:228)r det g(cid:228)ller citroner har bidragssatsen h(cid:246)jts fr(cid:229)n 35 till 45 ton till f(cid:246)ljd av sv(cid:229)righeterna f(cid:246)r n(cid:228)rvarande att avs(cid:228)tta denna produkt i tredje land. Kommissionen h(cid:228)nvisar i (cid:246)vrigt parlamentsledamoten till svaren p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-393/99 (2) och E-2327/99 (3). (1) (2) (3) EGT L 9, 13. 1. 2000. EGT C 341, 29. 11. 1999. EGT C 219 E, 1. 8. 2000, s. 147. (2000/C 280 E/138) SKRIFTLIG FR¯GA E-2787/99 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Gemenskapsfinansiering f(cid:246)r den sardiska spr(cid:229)k- och kulturskolan i Quartu S. Elena Det finns en risk f(cid:246)r att den f(cid:246)rsta sardiskspr(cid:229)kiga skolan, som ligger i kommunen Quartu S. Elena p(cid:229) Sardinien, blir tvungen att st(cid:228)nga eftersom den (cid:228)nnu inte har mottagit den planerade finansieringen fr(cid:229)n regionen Sardinien och Europeiska unionen. Man kan bli tvungen att annullera kurserna f(cid:246)r skol(cid:229)ret 1999(cid:129)2000 som redan har m(cid:229)nga anm(cid:228)lda elever. Quartu S. Elena (cid:228)r banbrytande n(cid:228)r det g(cid:228)ller anv(cid:228)ndning av sardiska i officiella sammanhang ((cid:228)ven i kommunens interna dokument). Nu kan man s(cid:229)ledes riskera att avbryta ett kulturinitiativ som r(cid:246)nte enorm framg(cid:229)ng 1998 med elva lektionscykler och n(cid:228)stan 300 elever. Skolans m(cid:229)l var att alla till slut skulle l(cid:228)ra sig att f(cid:246)rst(cid:229), l(cid:228)sa och skriva sardiska. Detta projekt f(cid:246)r fr(cid:228)mjande av sardiskan kom till genom regionalt st(cid:246)d enligt lag nr 26, 20 000 ecu fr(cid:229)n Europeiska unionen och ett anslag p(cid:229) 50 miljoner ITL fr(cid:229)n kommunen. Anslagen utgjorde totalt ca 150 miljoner ITL och m(cid:246)jliggjorde kostnadsfria lektioner f(cid:246)r vuxna och barn. Nu finns det inte l(cid:228)ngre n(cid:229)gra medel f(cid:246)r skolan att forts(cid:228)tta sin verksamhet, och kommunen Quartu S. Elena har v(cid:228)djat till Europeiska unionen och regionen Sardinien att finansieringen inte skall reduceras. Efter att kommunf(cid:246)rvaltningen hade vidarebefordrat ans(cid:246)kningarna om st(cid:246)d till projektet (cid:148)Deu fueddu su sardu(cid:148) p(cid:229)b(cid:246)rjade den (cid:228)ven ett samarbete med en katalansk skola i Xabia i regionen Valencia och universitetet p(cid:229) Korsika r(cid:246)rande f(cid:246)rberedelser av en lektionscykel som redan borde ha inletts. Kommunen har d(cid:228)refter deltagit i en internationell t(cid:228)vling som syftar till att skydda och fr(cid:228)mja det rika europeiska kulturarvet, en mosaik med (cid:246)ver femtio spr(cid:229)komr(cid:229)den. Detta didaktiska och kulturella projekt (cid:228)r mycket viktigt och seri(cid:246)st, och det (cid:228)r (cid:228)gnat (cid:229)t ett regionalt minoritetsspr(cid:229)k som erk(cid:228)nns officiellt av Europeiska byr(cid:229)n f(cid:246)r mindre utbredda spr(cid:229)k. Anser kommis- sionen att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder omg(cid:229)ende i syfte att finansiera verksamheten p(cid:229) skolan f(cid:246)r sardiska spr(cid:229)ket och kulturen i kommunen Quartu S. Elena och f(cid:246)rhindra att den l(cid:228)gger ned sin verksamhet? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 februari 2000) Genom att l(cid:228)ra och sprida minoritetsspr(cid:229)k bidrar man till att EU:s spr(cid:229)kliga och kulturella m(cid:229)ngfald h(cid:229)lls vid liv. EU st(cid:246)djer inhemska, regionala minoritetsspr(cid:229)k genom (cid:229)tg(cid:228)rden (cid:148)fr(cid:228)mjande och bevarande av regionala spr(cid:229)k och kulturer samt minoritetsspr(cid:229)k och minoritetskulturer(cid:148), som finansieras via budgetpost B3-1000


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2742/99 di Ilda Figueiredo (GUE/NGL) alla Commissione. Discriminazione a Lussemburgo sul diritto di ottenere il salario minimo garantito.

eurovoc_concepts:
Luxembourg
equal treatment
free movement of workers
infringement procedure (EU)
opinion
subsistence level income

formats: html pdf print

text: 8. 8. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 225 E/199 (2000/C 225 E/225) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2742/99 di Ilda Figueiredo (GUE/NGL) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Discriminazione a Lussemburgo sul diritto di ottenere il salario minimo garantito Il 29 luglio 1999 l(cid:146)allora commissario Padraig Flynn informava l(cid:146)OGBL che intendeva avviare una procedura d(cid:146)infrazione contro il Granducato del Lussemburgo a norma dell(cid:146)articolo 226 del trattato CE in incompatibili con il diritto alla parit(cid:224) di quanto la legge del 29 aprile 1999 prevedeva disposizioni trattamento e contrarie all(cid:146)articolo 7, paragrafo 2 del regolamento (CEE) n. 1612/68 (1) relativo alla libera circolazione dei lavoratori, nonchØ all(cid:146)articolo 43 del trattato CE. In effetti, la nuova legge del 29 aprile ha ridotto, ma non annullato, l(cid:146)esigenza di un periodo minimo di residenza in Lussemburgo per poter godere del diritto al salario minimo garantito e quindi i cittadini lussemburghesi si trovano in situazione vantaggiosa rispetto a quelli degli altri Stati membri che risiedono in Lussemburgo. La Commissione pu(cid:242) rendere noto se ha avviato tale procedura o, in caso contrario, cosa intende fare per far rispettare sia il diritto alla libera circolazione da parte del Lussemburgo, sia la legislazione comunitaria vigente in questo settore? (1) GU L 257 del 19. 10. 1968, pag. 2. Risposta data dalla sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (17 febbraio 2000) La Commissione ha deciso, nel dicembre 1999, di rilasciare un parere motivato sulle disposizioni della legge lussemburghese sul diritto ad un reddito minimo garantito, che condizionano l(cid:146)erogazione di tale prestazione ad una durata minima di cinque anni di soggiorno nel Lussemburgo. Tali disposizioni sono, secondo la Commissione, incompatibili con il diritto alla parit(cid:224) di trattamento sancita dagli articoli 39 e 43 (ex articolo 48 ed ex articolo 52) del Trattato CE, nonchØ dall(cid:146)articolo 7 del regolamento (CEE) n. 1612/68 del Consiglio, del 15 ottobre 1968, relativo alla libera circolazione dei lavoratori all(cid:146)interno della Comunit(cid:224) (1), ai quali fa riferimento l(cid:146)Onorevole parlamentare. (1) GU L 257 del 19. 10. 1968, pagg. 2-12. (2000/C 225 E/226) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2745/99 di Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Eventuale infrazione della legislazione comunitaria La direttiva 93/42/CEE del Consiglio del 14 giugno 1993 concernente i dispositivi medici pubblicata nella Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee (1) impone al fabbricante, fino allo stadio di immissione sul mercato, di istituire, applicare e mantenere un sistema di qualit(cid:224) quale Ł stabilito nella stessa. Tuttavia, la decisione sociale greco (GU 1329/2o tomo/29-6-99) ha esteso, in violazione della suddetta direttiva 93/42, gli obblighi del fabbricante alle imprese di commercializzazione di tali prodotti, obbligandole addirittura a darne certifica- zione al piø tardi entro un anno dalla pubblicazione della succitata decisione ministeriale (ossia entro il 30- 6-2000). 3/833/22-6-99 del Ministero Previdenza Sanit(cid:224) della della E e Alla luce di tutto ci(cid:242), pu(cid:242) la Commissione dire: (cid:129) se vi Ł violazione della legislazione comunitaria, (cid:129) quali passi compir(cid:224) presso il governo greco per rimuovere gli effetti negativi della suddetta disposizione? (1) GU L 169 del 12. 7. 1993, pag. 1


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2786/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen. Sammenstyrtning af en bro på Attika-vejen i Markopoulos i Attika.

eurovoc_concepts:
European social policy
Greece
accident prevention
building regulations
competence of the Member States
eligibility criteria
engineering structure
occupational accident
public works

text: C 303 E/110 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Supplerende svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Anna Diamantopoulou (21. marts 2000) Kommissionen har til dato ikke modtaget nogen ansłgning om samfinansiering af oprettelsen af en skole for turistguider inden for f(cid:230)llesskabsstłtterammerne for Gr(cid:230)kenland i programperioden 1994-1999. Der mindes endvidere om, at det er medlemsstaten, der udv(cid:230)lger og frems(cid:230)tter forslag til projekter, som skal samfinansieres. Under det operationelle program for »Turisme og Kultur« inden for den anden f(cid:230)llesskabsstłtteramme for Gr(cid:230)kenland ydede Den Europ(cid:230)iske Socialfond (ESF) samfinansiering p(cid:229) i alt 7,2 mio. € til uddannelse af omkring 5. 500 mennesker p(cid:229) 480 uddannelseskurser. Uddannelseskurserne, der blev tilrettelagt af godkendte uddannelsescentre, omfattede en r(cid:230)kke emner inden for forvaltning og drift af turistfaciliteter i forbindelse med rekreative, sportslige og kulturelle aktiviteter. I henhold til de gr(cid:230)ske myndigheders oplysninger var m(cid:229)lgrupperne for disse kurser arbejdslłse eller ansatte i turistsektoren, der var truet af arbejdslłshed. (2000/C 303 E/107) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2786/99 af Alexandros Alavanos (GUE/NGL) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Sammenstyrtning af en bro p(cid:229) Attika-vejen i Markopoulos i Attika Ved den nylige sammenstyrtning af den bro, der er under opfłrelse p(cid:229) Attika-vejen, omkom to arbejdere, og ti kom til skade, hvilket har skabt alvorlig foruroligelse med hensyn til projekternes b(cid:230)redygtighed og borgernes sikkerhed. P(cid:229) baggrund af, at i hvert fald de projekter, der finansieres af EU, błr gennemfłres med stłrst mulig omhu, overv(cid:229)gning og gennemskuelighed, er det nłdvendigt, at Kommissionen słrger for at undersłge (cid:229)rsagerne til ulykken og ikke tillade, at sagen ligger uudforsket hen. Adskillige viden- skabsfolk har allerede stillet nogle indg(cid:229)ende spłrgsm(cid:229)l med henblik p(cid:229) at for klarlagt (cid:229)rsagerne til ulykken samt forebygge lignende eller mere omfattende uheld i fremtiden. 1. Er der i forbindelse med undersłgelserne taget hensyn til jordbundsforholdene p(cid:229) bygningsstedet? Er der foretaget undersłgelse af tr(cid:230)typen, s(cid:229)dan som det er foreskrevet, og hvis ja, er denne blevet 2. gennemfłrt i praksis? Er der foretaget en nyvurdering af tr(cid:230)typen og metoderne for udfłrelsen af projektet generelt efter 3. jordsk(cid:230)lvet den 7. november 1999? 4. 5. 6. Var stilladserne og sammenfłjningerne solide nok bortset fra undersłgelsen? Blev der af tilsynsorganet foretaget overv(cid:229)gning p(cid:229) behłrig vis? Hvad var ifłlge tilsynsorganet (cid:229)rsagerne til sammenstyrtningen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Michel Barnier (28. februar 2000) Kommissionen r(cid:229)der ikke over de oplysninger, der er anmodet om i punkt 1 til 6 i den af det (cid:230)rede medlem stillede forespłrgsel, og som har relation til de kontraktm(cid:230)ssige relationer mellem den gr(cid:230)ske stat (is(cid:230)r ministeriet for offentlige arbejder) og de entreprenłrer, som er ansvarlige for bygningen af avenue Stavros(cid:141)Elefsina, ifłlge den g(cid:230)ldende kontrakt. Kommissionen har anmodet de gr(cid:230)ske myndigheder om at f(cid:229) forelagt den endelige rapport fra den undersłgelseskommission, de har nedsat, for at f(cid:229) lejlighed til at undersłge (cid:229)rsagerne til ulykken. Hvis det 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/111 af denne kommissions konklusioner skulle vise sig, at der kan placeres et ansvar med hensyn til d(cid:229)rlig udnyttelse af f(cid:230)llesskabsmidler, vil Kommissionen ikke undlade at kr(cid:230)ve tilbagebetaling af de p(cid:229)g(cid:230)ldende midler. Hvad ang(cid:229)r eventuelle foranstaltninger til at fremtiden, mener Kommissionen helt klart, at de skal udarbejdes og tr(cid:230)ffes p(cid:229) grundlag af undersłgelseskommissionens rapport og konklusioner. forebygge s(cid:229)danne ulykker i (2000/C 303 E/108) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2797/99 af Marjo Matikainen-Kallstr(cid:246)m (PPE-DE) til Kommissionen Om: Bek(cid:230)mpelse af handlen med kvinder i EU (18. januar 2000) Ifłlge den internationale migrationsorganisation IOM bliver over en halv million kvinder hvert (cid:229)r ofre for slavehandel. Ifłlge undersłgelsen er antallet stigende. Ogs(cid:229) i EU er problemet alvorligt, idet der fra de tidligere łst- og centraleurop(cid:230)iske lande er kommet et stort antal kvinder til is(cid:230)r Belgien, Holland og Tyskland. Hvilke foranstaltninger agter Kommissionen at tr(cid:230)ffe for at intensivere kampen mod handel med kvinder? Hvorledes vil Kommissionen effektivisere den indsats, der głres gennem Daphne- og Stop-programmerne, s(cid:229)ledes at Europols bidrag udnyttes bedre? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Antonio Vitorino (6. marts 2000) EU har siden 1996 taget en r(cid:230)kke initiativer til forebyggelse og bek(cid:230)mpelse af handel med kvinder, f. eks. to meddelelser (1), en f(cid:230)lles aktion om bek(cid:230)mpelse af menneskehandel og seksuel udnyttelse af błrn (2) samt Daphne-initiativet og STOP-programmet (3). Den seneste udvikling p(cid:229) omr(cid:229)det har vist, at EU nu er klar til at tage nye initiativer. Konklusionerne fra Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds młde i Tammerfors i oktober 1999 bekr(cid:230)fter tydeligt, at EU(cid:146)s stats- og regeringschefer łnsker at g(cid:229) yderligere ind i kampen mod menneskehandel. Handel med kvinder n(cid:230)vnes udtrykkeligt som et af de prioriterede omr(cid:229)der, hvor det er nłdvendigt at vedtage f(cid:230)lles definitioner, f(cid:230)lles regler for, hvad der er strafbart, og f(cid:230)lles sanktioner. Medlemsstaterne opfordres ligeledes til at oprette f(cid:230)lles efterforskningshold sammen med Europol med henblik p(cid:229) bek(cid:230)mpelse af menneskehandel. Kommissionen har p(cid:229) sin side til hensigt at frems(cid:230)tte detaljerede forslag om en tiln(cid:230)rmelse mellem medlemsstaternes straffebestemmelser om menneskehandel og seksuel udnyttelse af błrn. Forslagene vil ligeledes omfatte spłrgsm(cid:229)let om midlertidig opholdstilladelse til ofre, som er villige til at afgive vidneforklaring i retten. Kommissionen vil endvidere udarbejde et forslag om at forl(cid:230)nge STOP-programmet for perioden 2001- 2005. Forslaget vil bygge p(cid:229) de udviklinger og erfaringer, der er opn(cid:229)et p(cid:229) omr(cid:229)det siden vedtagelsen af STOP-programmet i 1996. Kommissionen foresl(cid:229)r ligeledes, at STOP-programmet (cid:229)bnes for alle ansłger- landene. S(cid:229)ledes kan partnere fra disse lande udvikle projekter og dermed deltage mere aktivt end tidligere. Europol har medvirket mere og mere i projekter under STOP-programmet og kan ved at bidrage med sin ekspertviden v(cid:230)re til nytte for disse projekter. I fremtiden vil Europol med sikkerhed spille en vigtig rolle i kampen mod menneskehandel i Europa. Det nyligt vedtagne Daphne-program (4) (2000-2003), som erstatter Daphne-initiativet, vil desuden fortsat stłtte bek(cid:230)mpelsen af alle former for vold mod kvinder og błrn. Programmet er henvendt til ofre og skal hovedsageligt stłtte projekter, som udarbejdes af ikke-statslige organisationer (ngo(cid:146)er). Programmet stłtter


title: QUESTION ÉCRITE E-2852/99 posée par Bartho Pronk (PPE-DE) à la Commission. Assurance maladie dans l'Union européenne.

eurovoc_concepts:
Netherlands
application of EU law
free movement of workers
health insurance

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/149 Les autoritØs nØerlandaises ont confirmØ que l(cid:146)accŁs (cid:224) ces prestations et avantages ne dØpend ni de la dØlivrance d(cid:146)un titre de sØjour ni de l(cid:146)inscription aux registres communaux (GBA). Les autoritØs nØerlandaises garantissent que le titre de sØjour citØ dans la circulaire du 28 avril 1998 (cid:129) mentionnØe dans la question Øcrite E-2744/98 (1) de l(cid:146)Honorable Parlementaire (cid:129) a une nature purement dØclaratoire. Dans ces conditions, la Commission, n(cid:146)ayant d(cid:146)ailleurs pas re(cid:231)u de plaintes rØcentes (cid:224) ce sujet, estime que la loi prØcitØe ne semble pas constituer de discrimination (cid:224) l(cid:146)encontre des ressortissants communautaires. La Commission reste vigilante vis-(cid:224)-vis de l(cid:146)application de la loi en question. (1) JO C 118 du 29. 4. 1999. (2000/C 280 E/168) QUESTION (cid:201)CRITE E-2852/99 posØe par Bartho Pronk (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Assurance maladie dans l(cid:146)Union europØenne Dans sa rØponse du 22 janvier 1999 (cid:224) ma question E-3294/98 (1), M. Flynn indique que la Commission espŁre donner ses conclusions en la matiŁre dŁs que le gouvernement nØerlandais aura rØpondu aux questions supplØmentaires. Le gouvernement nØerlandais a-t-il entre-temps (la rØponse de M. Flynn date de presque un an) 1. rØpondu aux questions supplØmentaires? 2. 3. Dans l(cid:146)affirmative, quelles conclusions la Commission tire-t-elle de cette rØponse? Dans la nØgative, quand prØvoit-on une rØponse du gouvernement nØerlandais? (1) JO C 320 du 6. 11. 1999, p. 40. RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (3 mars 2000) AprŁs examen des informations fournies par les autoritØs nØerlandaises, la Commission conclut que les rØgimes privØs d(cid:146)assurance maladie existant aux Pays-Bas ne sont pas (cid:224) considØrer comme des rØgimes lØgaux tombant dans le champ d(cid:146)application matØriel du rŁglement CE no 118/97 du Conseil du 2 dØcembre 1996 portant modification et mise (cid:224) jour du rŁglement (CEE) no 1408/71 relatif (cid:224) l(cid:146)application des rØgimes de sØcuritØ sociale aux travailleurs salariØs, aux travailleurs non salariØs et aux membres de leur famille qui se dØplacent (cid:224) l(cid:146)intØrieur de la CommunautØ, et du rŁglement (CEE) no 574/72 fixant les modalitØs d(cid:146)application du rgŁlment (CEE) no 1408/71 (1). (1) JO L 149 du 5. 7. 1971, modifiØ en dernier lieu par JO L 28 du 30. 1. 1997. (2000/C 280 E/169) QUESTION (cid:201)CRITE E-2856/99 posØe par Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Approche des questions d(cid:146)emploi au sein de la Commission (18 janvier 2000) Selon le Dagens nyheter du 8 dØcembre 1999, la commissaire Diamantopoulou et son directeur gØnØral, Allan Larsson, ont conclu un accord interne sur la rØpartition respective des t(cid:226)ches qui incombent (cid:224) la Commission en matiŁre d(cid:146)emploi. En SuŁde, un dØbat s(cid:146)est engagØ sur la question de savoir dans quelle mesure des traditions administratives diffØrentes sont (cid:224) l(cid:146)origine du conflit qui oppose la commissaire et le directeur gØnØral, lequel vient d(cid:146)annoncer qu(cid:146)il entend quitter ses fonctions actuelles au printemps 2000


title: QUESTION ÉCRITE E-2708/99 posée par Rosa Miguélez Ramos (PSE) à la Commission. Zones espagnoles de l'objectif no 2.

eurovoc_concepts:
Spain
eligible region

text: C 303 E/94 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (27 janvier 2000) Les programmes d(cid:146)orientation pluriannuels des flottes de pŒche des (cid:201)tats membres fixent certains objectifs en matiŁre de capacitØ en ce qui concerne le tonnage et la puissance du moteur, mesurØs conformØment au rŁglement (CEE) du Conseil, du 22 septembre 1986, dØfinissant les caractØristiques des navires de pŒche (1). Le rŁglement (CEE) no 2930/86 a ØtØ modifiØ par le rŁglement (CE) no 3259/94 (2) du Conseil et par la dØcision 95/84/CE de la Commission (3), qui exigent que le tonnage des navires de pŒche soit mesurØ en unitØs de tonnage brut (GT) telles que dØfinies par la convention de Londres de 1969. Tous les navires d(cid:146)une longueur supØrieure (cid:224) 24 mŁtres entre perpendiculaires devraient dØj(cid:224) Œtre mesurØs en unitØs de tonnage brut. Pour les navires d(cid:146)une longueur hors tout de 15 mŁtres ou plus, mais de moins de 24 mŁtres entre perpendiculaires, les estimations de tonnage brut doivent Œtre progressivement remplacØes d(cid:146)ici (cid:224) la fin de 2003 par des valeurs de tonnage brut. Pour les navires d(cid:146)une longueur hors tout infØrieure (cid:224) 15 mŁtres, le tonnage brut se calcule suivant une formule simplifiØe, basØe sur la longueur, la largeur et la hauteur du navire. (cid:192) la suite d(cid:146)un appel d(cid:146)offres, la Sea Fish Industry Authority au Royaume-Uni a ØtØ chargØe de l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)application de ces dispositions dans chacun des (cid:201)tats membres. Son rapport final sera transmis (cid:224) la Commission au cours du premier trimestre de l(cid:146)annØe 2000. La mØthode utilisØe pour mesurer la puissance du moteur est Øgalement en cours de rØvision. La Commission a procØdØ (cid:224) des consultations avec le ComitØ europØen de normalisation, afin de dØterminer les options possibles. Ce point est considØrØ comme une prioritØ pour la CommunautØ et les discussions pourraient dØboucher sur d(cid:146)autres modifications du rŁglement (CEE) no 2930/86. (1) (2) (3) JO L 274 du 25. 9. 1986. JO L 339 du 29. 12. 1994. JO L 67 du 25. 3. 1995. (2000/C 303 E/086) QUESTION (cid:201)CRITE E-2708/99 posØe par Rosa MiguØlez Ramos (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Zones espagnoles de l(cid:146)objectif no 2 (18 janvier 2000) En octobre et novembre 1999, la Commission a approuvØ les listes concernant des zones de l(cid:146)objectif no 2 pour la pØriode 2000-2006, alors que les listes de 10 (cid:201)tats membres sont en cours d(cid:146)examen. (cid:192) quel Øtat d(cid:146)avancement se trouve la liste des zones de l(cid:146)objectif no 2 pour l(cid:146)Espagne? Le gouvernement espagnol a-t-il soumis cette liste dans les dØlais requis? Si tel ne devait pas Œtre le cas, quelles sont les causes de ce retard? (cid:201)tant donnØ que le rŁglement actuellement en vigueur vient (cid:224) ØchØance fin 1999, qu(cid:146)entendent faire la Commission et les (cid:201)tats membres dont les listes n(cid:146)ont pas encore ØtØ approuvØes, pour assurer la continuitØ des programmes et le lancement de nouveaux projets (cid:224) compter du 1er janvier 2000? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (24 fØvrier 2000) Le 1er juillet 1999, la Commission a invitØ les (cid:201)tats membres (cid:224) lui transmettre avant le 31 aoßt 1999, leurs propositions de zones Øligibles (cid:224) l(cid:146)objectif 2, pour la pØriode 2000-2006. Pour les (cid:201)tats membres ayant fait parvenir, dØbut septembre 1999, une proposition de zonage objectif 2, respectant les dispositions du rŁglement (CE) no 1260/1999 du Conseil du 21 juin 1999 portant dispositions gØnØrales sur les Fonds structurels (1), une premiŁre dØcision a pu Œtre prise en octobre 1999 et en novembre 1999. La proposition des autoritØs espagnoles n(cid:146)a ØtØ re(cid:231)ue par la Commission que le 15 septembre 1999. Suite (cid:224) la concertation menØe avec ces autoritØs, le projet de liste de zones Øligibles (cid:224) l(cid:146)objectif 2 en Espagne a fait 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/95 l(cid:146)objet d(cid:146)une dØcision de principe le 22 dØcembre 1999. La dØcision dØfinitive sera prise aprŁs la consultation des trois comitØs, conformØment au rŁglement mentionnØ ci-dessus. La consultation des trois comitØs prØvue par le rŁglement ci-dessus a eu lieu les 25, 26 et 31 janvier 2000, la Commission prendra une dØcision dØfinitive au cours du mois de fØvrier 2000. S(cid:146)agissant de la transition entre les deux pØriodes de programmation, la Commission rappelle (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire que, pour les interventions relevant de la pØriode 1994-1999, les actions ayant fait l(cid:146)objet de dispositions juridiques et financiŁres obligatoires avant le 31 dØcembre 1999, pourront faire l(cid:146)objet de paiements par les bØnØficiaires finals jusqu(cid:146)au 31 dØcembre 2001. Par ailleurs, en ce qui concerne la pØriode 2000-2006, l(cid:146)article 52, paragraphe 4 du rŁglement (CE) no 1260/1999 prØvoit, sous certaines conditions, une rØtroactivitØ de la date d(cid:146)ØligibilitØ des dØpenses. Les dØpenses effectivement payØes pour lesquelles la Commission a re(cid:231)u entre le 1er janvier 2000 et le 30 avril 2000 une demande d(cid:146)intervention rØpondant (cid:224) toutes les conditions prØvues par ledit rŁglement, peuvent Œtre considØrØes comme Øligibles (cid:224) partir du 1er janvier 2000. (1) JO L 161 du 26. 6. 1999. (2000/C 303 E/087) QUESTION (cid:201)CRITE E-2709/99 posØe par Monica Frassoni (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Huerta de La Puenta (Valence, Espagne) (18 janvier 2000) Le Conseil des travaux publics, de l(cid:146)urbanisme et des transports de la Generalitat valencienne envisage l(cid:146)installation d(cid:146)une zone d(cid:146)activitØs logistiques (ZAL) pour le port de Valence (cid:224) La Punta, zone agricole pØriurbaine prØsentant des caractØristiques exceptionnelles en ce sens qu(cid:146)elle reprØsente un modŁle d(cid:146)agriculture durable et offre un service efficace aux consommateurs urbains, qui n(cid:146)a pas son pareil dans l(cid:146)Union europØenne. Dans le cadre de l(cid:146)Øvaluation des incidences de cet ouvrage sur l(cid:146)environnement, les citoyens intØressØs par ce projet n(cid:146)ont pas ØtØ consultØs, et aucune solution de remplacement n(cid:146)a ØtØ proposØe, comme le prØvoient les directives ad hoc 85/337/CEE (1) et 97/11/CE (2). Le fait que d(cid:146)autres emplacements n(cid:146)aient pas ØtØ envisagØs est trŁs faiblement justifiØ dans le plan, en invoquant des conditions fonctionnelles ((cid:224) savoir essentiellement l(cid:146)intØrŒt que prØsentent des services logistiques situØs (cid:224) proximitØ immØdiate du port) alors qu(cid:146)il existe des sites plus proches du terminal de conteneurs du port que le site de La Punta et dont l(cid:146)incidence sur l(cid:146)environnement, la structure de production agricole et sur le patrimoine historique serait sensiblement moindre que le site de La Punta. Le plan ZAL n(cid:146)analyse pas non plus les effets Øventuels sur le parc naturel limitrophe de la Albufera, protØgØ par la lØgislation valencienne et figurant dans divers accords internationaux (Ramsa, zone spØciale de protection des oiseaux, directive 92/43/CEE Habitats) (3). L(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)incidence de ce plan sur l(cid:146)environnement prend acte du risque que les activitØs rØalisØes dans la ZAL ne produisent une pollution de la nappe aquifŁre souterraine de la plaine de Valence, sans toutefois Øvaluer de fa(cid:231)on suffisamment dØtaillØe l(cid:146)effet Øventuel de ce projet sur le parc naturel. Le plan reconna(cid:238)t par ailleurs qu(cid:146)en consØquence aussi bien de l(cid:146)impermØabilisation due (cid:224) l(cid:146)asphaltage des sols de La Punta que de la fermeture de cette mŒme zone par divers travaux d(cid:146)infrastructure, la ZAL augmentera le risque d(cid:146)inondations en cas de pluies localement fortes et par consØquent propose une sØrie de mesures correctrices dans l(cid:146)espace prØvu pour les installations industrielles. Il ne prend toutefois pas en considØra- tion le risque d(cid:146)inondations dans les quartiers rØsidentiels limitrophes de la ZAL, rØsultant de la suppression de la capacitØ de drainage qu(cid:146)apporte actuellement la Huerta. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que les autoritØs espagnoles ont enfreint les directives concernant l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)incidence sur l(cid:146)environnement, en particulier en ce qui concerne l(cid:146)obligation de consulter le public concernØ et de prendre en compte des propositions alternatives (cid:224) ce projet? Quelles mesures la Commission entend-elle prendre pour garantir que le site Habitat de la Albufera ne subisse pas les inconvØnients liØs au plan ZAL? (1) (2) (3) JO L 175 du 5. 7. 1985, p. 140. JO L 73 du 14. 3. 1997, p. 5. JO L 206 du 22. 7. 1992, p. 7


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2754/99 af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen. Støtte til indsatsen for at bekæmpe stofmisbrug blandt unge.

eurovoc_concepts:
East Midlands
European social policy
United Kingdom
drug addiction
youth policy

text: C 303 E/104 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Den Tjekkiske Republik kommer ikke i betragtning til stłtte inden for rammerne af Interreg II, da dette f(cid:230)llesskabsinitiativ udelukkende er rettet mod finansieringen af udgifter inden for medlemsstaterne. Foranstaltninger, der finansieres via dette initiativ, er n(cid:230)rt koordineret med PHARE-aktiviteterne. Den Tjekkiske Republik f(cid:229)r derfor indirekte fordele af foranstaltningerne inden for rammerne af Intereg II p(cid:229) den tyske eller łstrigske side af gr(cid:230)nsen, f. eks. ved formindskelse af forureningen af floder, skove eller luft. Endelig har Den Tjekkiske Republik modtaget stłtte inden for rammerne af forskellige flerlandeprogram- mer p(cid:229) miljłomr(cid:229)det, navnlig projekter for den sorte trekant, der is(cid:230)r er koncentreret om mindre demonstrationsprojekter, som tager sigte p(cid:229) at forbedre miljłet i den tjekkiske og polske del af den sorte trekant. (2000/C 303 E/099) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2746/99 af Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) og Christos Folias (PPE-DE) til Kommissionen Om: Ans(cid:230)ttelse af en gr(cid:230)sk generaldirektłr i Europa-Kommissionen (18. januar 2000) I Europa-Kommissionen er der 36 generaldirektorater og tjenestegrene. Som ledere af disse er der efter de seneste (cid:230)ndringer blevet ansat 8 engl(cid:230)ndere, 7 franskm(cid:230)nd, 6 tyskere, 4 italienere, 3 danskere, 2 spaniere og henholdsvis 1 holl(cid:230)nder, svensker, finne, belgier og luxembourger. Fra 1. januar 2000 vil der ikke v(cid:230)re nogen repr(cid:230)sentant for Gr(cid:230)kenland (og for 2 andre sm(cid:229) lande) blandt generaldirektłrerne og lederne af disse 36 vigtige tjenestegrene, efter at man (cid:129) efter sigende ubegrundet (cid:129) har fjernet den eneste gr(cid:230)ske generaldirektłr, Spiros Pappas. Kan Kommissionen forklare, hvorfor den behandler Gr(cid:230)kenland, Portugal og Irland anderledes end de store lande, og navnlig Storbritannien? Kan Kommissionen oplyse, om der inden for den n(cid:230)rmeste fremtid vil blive ansat en gr(cid:230)ker som generaldirektłr eller afdelingschef i Kommissionen, og i hvilket general- direktorat eller afdeling den p(cid:229)g(cid:230)ldende i givet fald vil blive placeret? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Neil Kinnock (24. februar 2000) Kommissionen har bem(cid:230)rket sig den bekymring, der gives udtryk for af de (cid:230)rede parlamentsmedlemmer, selvom det ikke ville v(cid:230)re korrekt at sige, at de emner, der tages op i deres spłrgsm(cid:229)l, er behandlet p(cid:229) en urimelig eller diskriminerende m(cid:229)de. Som fastsat i Kommissionens beslutning af 8. december 1999 om udn(cid:230)vnelse til ledende poster i Kommissionen, er det dens m(cid:229)l, at udn(cid:230)vnelserne sker p(cid:229) grundlag af fortjeneste, og at der i institutionen p(cid:229) alle personaleniveauer er en ligelig fordeling af ansatte fra alle medlemsstaterne for at sikre den vigtige kulturelle diversitet og sammenh(cid:230)ngen i EU-administrationen. P(cid:229) den baggrund har Kommissionen konkret sl(cid:229)et til lyd for, at der udn(cid:230)vnes velkvalificerede tjenestem(cid:230)nd fra alle medlemsstater til general- direktłrposter p(cid:229) A1-niveau, til kontorchefer eller lignende. Ifłlge sagens natur kan Kommissionen i forbindelse med udn(cid:230)vnelse af tjenestem(cid:230)nd i institutionerne aldrig udtale sig om, hvilken person fra hvilket land vil blive udn(cid:230)vnt til en ledende post i en tjenestegren, fłr udn(cid:230)vnelsesproceduren er afsluttet. (2000/C 303 E/100) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2754/99 af Christopher Heaton-Harris (PPE-DE) til Kommissionen Om: Stłtte til indsatsen for at bek(cid:230)mpe stofmisbrug blandt unge (18. januar 2000) Det łstlige Northamptonshire er et forholdsvist velst(cid:229)ende landdistrikt i East Midlands, men det har et betydeligt problem med stofmisbrug blandt unge. Den britiske regering har valgt ikke at indfłje amtet i sit 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/105 forslag til de omr(cid:229)der, der skal tildeles midler fra strukturfondene, og de midler, som er tilg(cid:230)ngelige via EU(cid:146)s handlingsprogram for forebyggelse af narkotikamisbrug, tildeles (cid:229)benbart til storstilede professionelle projekter med en EU-dimension. Hvilken praktisk, łkonomisk eller anden form for stłtte kan Kommissionen yde til en gruppe af lokale indbyggere, der har sat sig for at bek(cid:230)mpe dette alvorlige og stigende problem? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ant(cid:243)nio Vitorino (15. februar 2000) Kommissionen erkender, at lokalsamfundene yder et vigtigt bidrag til bestr(cid:230)belsen p(cid:229) at bek(cid:230)mpe narkotikaproblemet. M(cid:229)ske ville den bedste idØ for de lokale indbyggere i landdistriktet East Northhamp- tonshire med henblik p(cid:229) at modtage praktisk stłtte til deres aktiviteter v(cid:230)re at kontakte en landsd(cid:230)kkende organisation s(cid:229)som ADFAM (National helpline for Families and Friends of Drug Users). Denne organisation kan formidle deres erfaringer til de lokale beboere og forsyne dem med kontaktoplysninger om lignende former for projekter andre steder i Europa. ADFAM er medlem af et netv(cid:230)rk af europ(cid:230)iske narkotikahj(cid:230)lpeorganisationer, der finansieres via Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabs program for forebyggelse af narkotikamisbrug. Dette program har modtaget stłrsteparten af F(cid:230)llesskabets midler til forebyggelse af narkotikamisbrug for perioden 1996-2000. Gennem programmet har man finansieret etablering af og det praktiske arbejde i mange af disse europ(cid:230)iske netv(cid:230)rk tillige med forebyggelsesprojekter med europ(cid:230)isk dimension. Mange netv(cid:230)rk tilbyder nyttig r(cid:229)dgivning og stłtte til aktiviteter p(cid:229) lokalt plan. De formidler ogs(cid:229) oplysninger om de erfaringer, der er gjort med forbilledlig praksis inden for forebyggelse af narkotikamisbrug. For łjeblikket er Kommissionen ved at undersłge mulighederne for at forl(cid:230)nge F(cid:230)llesskabets program for forebyggelse af narkotikamisbrug med to (cid:229)r. P(cid:229) internettet findes der ogs(cid:229) oplysninger om evaluerede projekter vedrłrende nedbringelse af efter- spłrgslen efter narkotika p(cid:229) netstedet for Det Europ(cid:230)iske Overv(cid:229)gningscenter for Narkotika og Narkotika- misbrug (http: //www. emcdda. org/). Det er et v(cid:230)rdifuldt middel til at drage l(cid:230)re af de erfaringer, der er gjort ved tilsvarende projekter andetsteds i F(cid:230)llesskabet. lokalsamfundet er kraftigt Nyskabende projekter, hvori finansieres ogs(cid:229) via F(cid:230)llesskabets besk(cid:230)ftigelsesinitiativ (f. eks. Integra og Youthstart). Besk(cid:230)ftigelsesinitiativet har til form(cid:229)l at bist(cid:229) unge med s(cid:230)rlige vanskeligheder med at finde og fastholde et passende job. Selv om besk(cid:230)ftigelsesinitiativet ikke specielt tager sigte p(cid:229) narkotikabek(cid:230)mpelse, har de finansierede projekter ofte en kraftig forebyggende virkning. De fleste besk(cid:230)ftigelsesprojekter afsluttes i lłbet af (cid:229)r 2000. Dette forebyggende og nyskabende tiltag vil dog blive viderefłrt i form af det nye f(cid:230)llesskabsinitiativ EQUAL for tidsrummet 2000-2006. Projektinformation kan rekvireres p(cid:229) netstedet for besk(cid:230)ftigelsesinitiativet: www. europs. be. inddraget, (2000/C 303 E/101) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2757/99 af Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Administrativ forenkling Kommissionen forelagde den 29. april 1999 R(cid:229)det en handlingsplan, som fik opbakning fra samtlige medlemsstater og gik ud p(cid:229) at forbedre de administrative vilk(cid:229)r for erhvervslivet og fjerne unłdige byrder, som begr(cid:230)nser de europ(cid:230)iske virksomheders konkurrenceevne. Kan Kommissionen oplyse, hvordan de forskellige medlemsstater har reageret p(cid:229) dens initiativ i denne henseende? Hvad har de konkret gjort for at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2849/99 di Bartho Pronk (PPE-DE) alla Commissione. Decisione che estende e che limita la cerchia degli assicurati delle assicurazioni sociali (nuovo decreto reale 746).

eurovoc_concepts:
Netherlands
free movement of workers
infringement of EU law
pension scheme
residence

text: 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/147 identificazione autorizzati. L(cid:146)unico documento non A pagina 12 sono indicati olandese ammesso Ł un passaporto non olandese. Non si fa alcuna differenza tra i cittadini dell(cid:146)UE e quelli dei paesi terzi. i tipi di documenti di Ritiene la Commissione che l(cid:146)interpretazione della legislazione olandese data nell(cid:146)opuscolo sia in 1. contrasto con la pertinente legislazione europea, in particolare con quella concernente la libera circola- zione delle persone e il principio della non discriminazione? Si pu(cid:242) parlare di discriminazione quando una patente di guida olandese Ł riconosciuta come 2. documento di identificazione ma non la patente di altri Stati membri? Si pu(cid:242) parlare di discriminazione quando solo i passaporti e non le carte di 3. identit(cid:224) degli Stati membri sono riconosciuti, quantunque queste carte d(cid:146)identit(cid:224) siano riconosciute come documenti di viaggio e che i Paesi Bassi riconoscano la loro carta d(cid:146)identit(cid:224)? In alcuni casi un passaporto estero, da solo, non Ł sufficiente ma occorre anche che il passaporto sia 4. provvisto di un(cid:146)annotazione sul soggiorno. Non si pu(cid:242) parlare anche in questo caso di discriminazione? 5. Quali passi intende compiere la Commissione per modificare tale situazione? Se la legislazione olandese Ł conforme al trattato UE e l(cid:146)opuscolo non lo Ł, pu(cid:242) la Commissione fare 6. in modo che l(cid:146)opuscolo sia modificato visto che in pratica si ritiene che contenga istruzioni vincolanti? Risposta data dal sig. Vitorino a nome della Commissione (7 febbraio 2000) La Commissione prender(cid:224) i necessari contatti con le autorit(cid:224) olandesi per avere tutti i chiarimenti sui fatti denunciati dall(cid:146)onorevole parlamentare. Essa non mancher(cid:224), ove necessario, di istruire la pratica nel quadro della procedura prevista all(cid:146)articolo 226 (ex articolo 169) del trattato CE. (2000/C 280 E/166) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2849/99 di Bartho Pronk (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Decisione che estende e che limita la cerchia degli assicurati delle assicurazioni sociali (nuovo decreto reale 746) Nei Paesi Bassi Ł entrata in vigore il 1o gennaio una modifica della decisione che estende e che limita la cerchia degli assicurati delle assicurazioni sociali (nuovo decreto regio 746). In base a tale decisone le persone non piø attive che percepiscono indennit(cid:224) a lungo termine e risiedono in altri Stati membri non sono piø ritenute assicurate. A giudizio di molti tale decisione sarebbe in contrasto con il regolamento 1408/71 (1) e con la giurisprudenza europea. 1. Il governo dei Paesi Bassi non Ł d(cid:146)accordo con questa opinione, come risulta dalla risposta del Segretario di Stato Hoogervorst alle interrogazioni dell(cid:146)on. Verburg, membro della seconda Camera. Il Segretario di Stato si richiama alla giurisprudenza della Corte di giustizia dell(cid:146)11 giugno 1998, causa C- 275/96, A. Kuusijarvi contro Riksorsekringverket e al testo modificato nel 1991 del regolamento. Concorda la Commissione con tale ragionamento e pu(cid:242) essa far sapere che cosa ha a che fare la causa C-275/96 con la materia in questione visto che l(cid:146)interrogante non coglie immediatamente la relazione tra tale causa e la modifica in oggetto? Se la Commissione ritiene che la contestata modifica della decisione sembri essere in contrasto con le 2. disposizioni europee, quali misure intende essa adottare al riguardo? (1) GU L 149 del 5. 7. 1971, pag. 2. C 280 E/148 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 Risposta data dalla sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (25 febbraio 2000) Dalle informazioni in possesso della Commissione risulta effettivamente che a decorrere dal 1o gennaio 2000, i titolari di prestazioni di previdenza sociale olandese di lunga durata (WAO, AOW) (cid:129) erogate sulla base di un(cid:146)attivit(cid:224) professionale precedentemente svolta nei Paesi Bassi (cid:129) che risiedono in un altro Stato membro, non vengono piø considerati come soggetti ai quali si applica l(cid:146)assicurazione obbligatoria nei Paesi Bassi. Tale modifica legislativa fa s(cid:236) che non verr(cid:224) piø effettuato alcun prelievo di contributi obbligatori e che gli (AKW), alle pensioni di sopravvivenza e di orfano (ANW), nonchØ alla copertura delle spese straordinarie di malattia (AWBZ). Tuttavia, il diritto di stipulare un(cid:146)assicurazione ANW volontaria resta aperto in favore di tali persone se hanno un(cid:146)et(cid:224) di 65 anni o superiore, in vista di garantire una copertura sociale in favore di loro sopravvissuti. interessati non avranno piø diritto, fra l(cid:146)altro, agli assegni familiari ¨ opportuno interrogarsi sulla validit(cid:224) di tale modifica legislativa rispetto al diritto comunitario, segnata- mente rispetto ad alcune disposizioni del regolamento (CEE) n. 1408/71 del Consiglio, del 14 giugno 1971, relativo all(cid:146)applicazione dei regimi di previdenza sociale ai lavoratori dipendenti e ai loro familiari che si spostano all(cid:146)interno della Comunit(cid:224) (1), cos(cid:236) come sono state interpretate dalla Corte di giustizia, fra l(cid:146)altro nella sentenza C-275/96 (2) dell(cid:146)11 giugno 1998 della causa Kuusijarvi. In tale sentenza, la Corte ha sostanzialmente affermato che il regolamento (CEE) n. 1408/71 non vieta che la normativa di uno Stato membro subordini il diritto di una persona che ha smesso di svolgere ogni attivit(cid:224) professionale sul suo territorio, di continuare ad essere oggetto della normativa di tale Stato membro, a condizione che vi conservi la Corte ha inoltre ammesso la perdita del diritto al mantenimento delle prestazioni familiari previste da tale normativa, nel caso in cui la persona trasferisca la sua residenza in un altro Stato membro nel quale vive con i propri familiari. la sua residenza; A tale riguardo, la Commissione ha ricevuto numerose denunce da persone oggetto di tale riforma olandese ed ha pertanto richiesto ulteriori informazioni alle autorit(cid:224) olandesi competenti, al fine di poter prendere posizione su tale questione complicata. La Commissione sta attualmente esaminando attenta- mente la risposta dettagliata ricevuta dalle autorit(cid:224) olandesi. (1) GU L 28 del 30. 1. 1997 (rettifica). (2) [RACC. 1998 (cid:129) I-3419]. (2000/C 280 E/167) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2851/99 di Bartho Pronk (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Discriminazione nei confronti di cittadini dell(cid:146)Unione europea in seguito all(cid:146)applicazione della legge sull(cid:146)interconnessione nei Paesi Bassi Il 20 ottobre 1998 la Commissione ha risposto all(cid:146)interrogazione E-2744/98 (1) sulla discriminazione nei confronti di cittadini dell(cid:146)Unione europea in seguito all(cid:146)applicazione della legge sull(cid:146)interconnessione affermando che: «la Commissione non mancher(cid:224) di rivolgersi alle autorit(cid:224) olandesi per informarsi circa la portata della legge e della circolare in questione (koppelingswet)». Pu(cid:242) la Commissione far sapere quali sono stati i risultati del suo intervento? Ritiene che la questione della legge sull(cid:146)interconnessione e della sua applicazione ai cittadini dell(cid:146)Unione europea sia stata risolta in modo non discriminante? (1) GU C 118 del 29. 4. 1999, pag. 132. Risposta del Commissario Diamantopoulou a nome della Commissione (22 febbraio 2000) La Commissione si Ł rivolta alle autorit(cid:224) olandesi, le quali hanno confermato che i cittadini comunitari che beneficiano del diritto di residenza nei Paesi Bassi, in conformit(cid:224) alla normativa comunitaria come interpretata dalla Corte di giustizia, sono trattati in modo paritario rispetto ai cittadini olandesi. Ci(cid:242) significa in particolare che non esistono discriminazioni nei loro confronti nell(cid:146)attribuzione delle presta- zioni di previdenza sociale o di benefici sociali


title: PREGUNTA ESCRITA P-0100/00 de Theresa Zabell (PPE-DE) a la Comisión. Seguridad social de los deportistas.

eurovoc_concepts:
EU Member State
disability insurance
legal basis
social security
sport

text: C 46 E/4 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 13. 2. 2001 Estos elementos permitirÆn reducir de manera progresiva el nivel de ruido a que estÆ sometida la poblaci(cid:243)n, as(cid:237) como mejorar la salud de Østa, con arreglo a las competencias que confiere a la Comisi(cid:243)n el art(cid:237)culo 152 (antiguo art(cid:237)culo 129) del Tratado CE. (1) DO L 344 de 6. 12. 1986. (2) DO L 137 de 24. 5. 1986. (3) COM(94) 284 final. (4) COM(96) 540 final. (5) DO C 219 de 30. 7. 1999. (2001/C 46 E/005) PREGUNTA ESCRITA P-0100/00 de Theresa Zabell (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Seguridad social de los deportistas ¿Puede la Comisi(cid:243)n Europea informar al Parlamento Europeo sobre quØ sistemas de Seguridad Social existen en los diferentes pa(cid:237)ses de la Uni(cid:243)n Europea para deportistas considerados no profesionales pero que, sin embargo practican deportes ol(cid:237)mpicos y/o de alta competici(cid:243)n? 1. 2. 3. ¿CuÆl es la cobertura durante y despuØs de la prÆctica deportiva? ¿CuÆles son los derechos por invalidez temporal e invalidez permanente? ¿QuØ normativas europeas existen al respecto? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de febrero de 2000) En lo que respecta a los deportistas no profesionales, la legislaci(cid:243)n que les es aplicable es la misma que la de los trabajadores por cuenta ajena o por cuenta propia y sus cotizaciones se abonan a los reg(cid:237)menes nacionales de seguridad social segœn las legislaciones de los diferentes Estados miembros en que estØn asegurados. Para obtener informaci(cid:243)n sobre los reg(cid:237)menes de seguridad social en los Estados miembros, la Comisi(cid:243)n remite a su seæor(cid:237)a al informe de MISSOC (Sistema de informaci(cid:243)n mutua sobre la protecci(cid:243)n social en los Estados miembros de la Uni(cid:243)n Europea), que puede encontrarse en la siguiente direcci(cid:243)n del sitio Europa: http://europa. eu. int/comm/dg05/soc-prot/missoc98 En caso de que los deportistas profesionales se desplacen en los Estados miembros, sus derechos se coordinan mediante el Reglamento (CE) no 1408/71 modificado por el Reglamento (CE) no 118/97 del Consejo de 2 de diciembre de 1996 por el que se modifica y actualiza el Reglamento (CEE) no 1408/71 los relativo a la aplicaci(cid:243)n de los reg(cid:237)menes de Seguridad Social a los trabajadores por cuenta ajena, trabajadores por cuenta propia y a los miembros de sus familias que se desplazan dentro de la Comunidad, y el Reglamento (CEE) no 574/72 por el que se establecen las modalidades de aplicaci(cid:243)n del Reglamento (CEE) no 1408/71 (1) que abarcan, entre otras cosas, el riesgo de invalidez. (1) DO L 28 de 30. 1. 1997. (2001/C 46 E/006) PREGUNTA ESCRITA E-0183/00 de Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Contaminaci(cid:243)n de las aguas en diversas regiones de Grecia (31 de enero de 2000) De acuerdo con informaciones publicadas recientemente en la prensa griega, las aguas de varias regiones de Grecia, concretamente, las llanuras de Tesalia, (cid:201)lide, Mesenia, Sal(cid:243)nica y Tesalia presentan concentra- ciones de sustancias n(cid:237)tricas muy superiores a los niveles permitidos


title: PREGUNTA ESCRITA E-2720/99 de Michael Cashman (PSE) a la Comisión. Transacciones monetarias.

eurovoc_concepts:
European social policy
bank charges
exchange rate
exchange transaction
publishing of prices

text: 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/111 Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de febrero de 2000) Las exportaciones comunitarias a IrÆn ascendieron a 4 389 millones de € en 1998, y las importaciones, a 3 980 millones de €. Todav(cid:237)a no se dispone de las cifras para 1999. No ha llegado a conocimiento de la Comisi(cid:243)n ninguna entrega de armas procedentes de Estados miembros a IrÆn. EstÆn en vigor reg(cid:237)menes pertinentes de control de exportaci(cid:243)n de armamento. (2000/C 280 E/116) PREGUNTA ESCRITA E-2717/99 de Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n Asunto: Violaciones de los derechos humanos en IrÆn (18 de enero de 2000) ¿QuØ opina la Comisi(cid:243)n, en general, de las œltimas violaciones de los derechos humanos en la Repœblica IslÆmica del IrÆn? Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n sigue con interØs la situaci(cid:243)n de los derechos humanos en IrÆn, y ha participado activamente en las medidas adoptadas por la Uni(cid:243)n en esta materia, a travØs de gestiones y un diÆlogo exhaustivo con este pa(cid:237)s. Aunque se sigan violando los derechos humanos en IrÆn, se han realizado importantes progresos en los œltimos aæos. Uno de los œltimos ejemplos de ello es la reciente liberaci(cid:243)n del hombre de negocios alemÆn, Sr. Hofer, saludada por la Comisi(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n seguirÆ de cerca los progresos realizados en IrÆn en Æreas que la preocupan, en especial las relativas a los derechos humanos, la no proliferaci(cid:243)n y la actitud de este pa(cid:237)s respecto al proceso de paz en Oriente Pr(cid:243)ximo. En vista de estos progresos, y con la esperanza de que continœen, la Comisi(cid:243)n quisiera que su relaci(cid:243)n con IrÆn mejorara poco a poco. Por ello, seguirÆ con especial atenci(cid:243)n las elecciones para el Majlis (Parlamento iran(cid:237)) y cualquier otro acontecimiento pol(cid:237)tico. (2000/C 280 E/117) PREGUNTA ESCRITA E-2720/99 de Michael Cashman (PSE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Transacciones monetarias El autor de la pregunta manifiesta su preocupaci(cid:243)n por el hecho de que se estØ engaæando a los consumidores europeos cuando efectœan cambios de divisas en Europa. Cuando se realiza una operaci(cid:243)n de este tipo no se entrega a los clientes, con anterioridad al cambio, un recibo global en el que consten el tipo de cambio, la comisi(cid:243)n y otras deducciones. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n si existen planes para aprobar actos legislativos que protejan a los consumi- dores en estas situaciones? C 280 E/112 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 10. 2000 Respuesta del Comisario Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (23 de febrero de 2000) Como Su Seæor(cid:237)a sabe, el 23 de abril de 1998 la Comisi(cid:243)n public(cid:243) la Recomendaci(cid:243)n 98/286/CE sobre las comisiones bancarias por la conversi(cid:243)n a euros (1), que contiene algunas disposiciones importantes sobre la transparencia. La Comisi(cid:243)n considera que la transparencia en las comisiones de conversi(cid:243)n o cambio es esencial para promover la competencia y poder llegar a reducir tales cargas. El art(cid:237)culo 3 de la Recomendaci(cid:243)n establece que, en toda conversi(cid:243)n o canje de moneda en la zona del euro, los bancos y otras empresas cuya actividad empresarial es el cambio de moneda (incluyendo las agencias de cambio) deben informar a sus clientes de manera clara y transparente antes de que se efectœe la transacci(cid:243)n, en especial mediante informaci(cid:243)n escrita sobre cualquier carga que sea aplicable. AdemÆs, la Comisi(cid:243)n anunci(cid:243) en la Recomendaci(cid:243)n que se propon(cid:237)a supervisar la aplicaci(cid:243)n de esta norma de buena prÆctica. Los resultados de un estudio realizado por la Comisi(cid:243)n a finales de 1999 se presentarÆn en una comunicaci(cid:243)n en el primer semestre del 2000. AdemÆs, los diversos aspectos de los pagos transfronterizos, incluido el cambio billetes, han sido tratados por la Comisi(cid:243)n en la comunicaci(cid:243)n sobre pagos al por menor en el mercado interior (2). En los casos de abusos en los requisitos de transparencia puestos en conocimiento de la Comisi(cid:243)n, Østa ha seguido el asunto con las autoridades nacionales y, generalmente, se ha conseguido poner fin a las infracciones detectadas. La susodicha Comunicaci(cid:243)n ofrecerÆ otra raz(cid:243)n para que las instituciones financieras cumplan las disposiciones sobre transparencia. (1) DO L 130 de 1. 5. 1998. (2) COM(2000) 36. (2000/C 280 E/118) PREGUNTA ESCRITA E-2722/99 de Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Protecci(cid:243)n del lobo ibØrico Miembros del grupo ecologista Ciconia, de Zamora (Espaæa) han iniciado una campaæa de protestas contra la subasta de los derechos de caza de tres lobos ibØricos en la sierra de la Culebra, autorizada por la Junta de gobierno de Castilla y Le(cid:243)n desde 1997. Esta medida, ademÆs de que vulnera la ley aprobada por el Congreso de los Diputados en la que se ha incluido a este animal en el CatÆlogo de Especies Amenazadas, no resuelve la tensi(cid:243)n social que genera la falta de compensaciones por los daæos al ganado. La Directiva 92/43/CEE (1) sobre hÆbitats, considera al lobo como especie protegida al sur del r(cid:237)o Duero y controlada al norte de este r(cid:237)o. Segœn los expertos, el problema del lobo en Espaæa, donde se calcula una poblaci(cid:243)n de unos 2 000 ejemplares, es de gesti(cid:243)n y de percepci(cid:243)n por distintos grupos sociales, especialmente por la poblaci(cid:243)n rural y en primer lugar pastores y ganaderos. ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n intervenir acerca de las autoridades espaæolas para que se anule la subasta de derechos de caza de lobos ibØricos, como la que ha sido autorizada por la Junta de Castilla y Le(cid:243)n? ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n poner en marcha, en colaboraci(cid:243)n con las autoridades nacionales, un programa eficiente de informaci(cid:243)n a pastores y ganaderos sobre la importancia de la conservaci(cid:243)n del lobo, as(cid:237) como un programa de indemnizaciones justas y rÆpidas por los daæos causados por lobos? (1) DO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0064/00 af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen. Definition på grundlæggende ændringer af lægemidler.

eurovoc_concepts:
EU policy
market approval
medicinal product

text: C 280 E/168 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 naturligvis at ydelserne opfylder de fastsatte betingelser, blandt andet at de leveres direkte til de endelige forbrugere, samt at de er opfłrt p(cid:229) listen over de kategorier, der kan komme i betragtning. R(cid:229)det har (cid:230)ndret Kommissionens forslag (2) ved at tilfłje en udfłrlig liste over disse kategorier, der for bygge- og anl(cid:230)gssektorens vedkommende kun omfatter renovering og reparation af private boliger, bortset fra materialer, som udgłr en betydelig del af v(cid:230)rdien af den leverede tjenesteydelse. Der kan efter R(cid:229)dets afgłrelse anvendes nedsat momssats for tjenesteydelser i forbindelse med reparation af historiske bygninger, men kun hvis det drejer sig om private boliger, og hvis de ligger i en af de medlemsstater, som har indgivet anmodning derom, nemlig Belgien, Spanien (udelukkende murerarbejde), Frankrig, Italien, Nederlandene (udelukkende ydelser udfłrt af malere og gipsarbejdere), Portugal og Det Forenede Kongerige (udelukkende for Isle of Man). (1) (2) EFT C 102 af 13. 4. 1999. KOM(1999) 705 final. (2000/C 280 E/191) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0064/00 af Peter Skinner (PSE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Definition p(cid:229) grundl(cid:230)ggende (cid:230)ndringer af l(cid:230)gemidler I forordning (EF) nr. 541/95 (1) hedder det, at visse (cid:230)ndringer af betingelserne i markedsfłringstilladelser for l(cid:230)gemidler er grundl(cid:230)ggende og fłlgelig kr(cid:230)ver, at der foretages en ny fuldst(cid:230)ndig videnskabelig evaluering (som f. eks. i tilf(cid:230)lde af udskiftning af det aktive stof med et andet salt/ester). Kan Kommissionen, 1. bekr(cid:230)fte, at den rationelle begrundelse for en definition p(cid:229) grundl(cid:230)ggende (cid:230)ndringer og kravet om, at de skal głres til genstand for nye ansłgninger frem for ansłgninger vedrłrende (cid:230)ndringer, var, at de kompetente myndigheder ville kr(cid:230)ve en s(cid:230)rlig nłje undersłgelse af forskningsdataerne i forbindelse med denne (cid:230)ndring, fłrend det med rette kunne konkluderes, at de offentlige sundhedskriterier med hensyn til kvalitet, sikkerhed og effektivitet fortsat var opfyldt for det p(cid:229)g(cid:230)ldende produkt. endvidere bekr(cid:230)fte, at den samme omhyggelige fremgangsm(cid:229)de i princippet błr finde anvendelse, 2. hvis der findes de samme grundl(cid:230)ggende forskelle mellem to produkter, hvor det h(cid:230)vdes, at det ene er en generisk kopi af det andet, og at der kan gives tilladelse til en kopi p(cid:229) grundlag af de forskningsdataer, der blev indsamlet for det fłrste produkt? (1) EFT L 55 af 11. 3. 1995, s. 7. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (11. februar 2000) Kommissionens forordning (EF) nr. 541/95 af 10. marts 1995 om behandling af (cid:230)ndringer af betingel- serne i markedsfłringstilladelser, som er udstedt af medlemsstaternes kompetente myndigheder og Kom- missionens forordning (EF) nr. 542/95 af 10. marts 1995 om behandling af (cid:230)ndringer af betingelserne i markedsfłringstilladelser i henhold til R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2309/93 (1) med senere (cid:230)ndringer (2), vedrłrer behandling af de (cid:230)ndringer, der skal foretages i en markedsfłringstilladelse for et l(cid:230)gemiddel ved hj(cid:230)lp af en af de to f(cid:230)llesskabsprocedurer, dvs. enten proceduren med gensidig anerkendelse eller den centraliserede procedure. Disse forordninger omfatter tre former for (cid:230)ndringer af betingelserne i markedsfłringstilladelsen afh(cid:230)ngig af (cid:230)ndringernes omfang og den frist, der er fastsat til vurdering af disse. Der er tale om »mindre (cid:230)ndring« (type 1) som er opfłrt i bilag I, »stłrre (cid:230)ndring« (type 2) og endelig (cid:230)ndringer, som grundl(cid:230)ggende (cid:230)ndrer 3. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 280 E/169 betingelserne for markedsfłringstilladelsen, og som skal godkendes i henhold til en vurderingsprocedure, som fuldst(cid:230)ndig svarer til den, der er fastsat I sidstn(cid:230)vnte tilf(cid:230)lde svarer den frist p(cid:229) 210 dage, der er fastsat til at vurdere ansłgningen, til den frist, der er fastsat for nye ansłgninger. Listen over disse (cid:230)ndringer er opfłrt i bilag II til disse forordninger. ˘ndringerne vedrłrer bl. a. (cid:230)ndringer i det eller de aktive stoffer, (cid:230)ndringer af terapeutisk indikation, dosering, l(cid:230)gemiddelform og indgivelsesvej. Det skal dog bem(cid:230)rkes, at selv i sidstn(cid:230)vnte tilf(cid:230)lde er der stadig tale om at foretage en (cid:230)ndring i en allerede tildelt tilladelse for et givet l(cid:230)gemiddel. for en ny ansłgning om markedsfłringstilladelse. I forbindelse med undersłgelsen af oplysningerne skal der opfyldes de samme vurderingskriterier i alle n(cid:230)vnte tilf(cid:230)lde vedrłrende kvalitet, sikkerhed og effekt. Hvad ang(cid:229)r generiske l(cid:230)gemidler, er det de samme vurderingskriterier, der g(cid:230)lder vedrłrende kvalitet, sikkerhed og effekt. Ansłgeren kan kun fritages for undersłgelserne vedrłrende sikkerhed og effekt, hvis det kan bevises, at det l(cid:230)gemiddel, som ansłgningen vedrłrer, i v(cid:230)sentlig grad svarer til et referencel(cid:230)ge- middel, hvortil der allerede er givet markedsfłringstilladelse. (1) (2) EFT L 55 af 11. 3. 1995. EFT L 159 af 3. 6. 1998. (2000/C 280 E/192) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0069/00 af Bart Staes (Verts/ALE) til R(cid:229)det (24. januar 2000) Om: Kontrol med dataformidling og telekommunikation i EU(cid:146)s medlemsstater I forbindelse med den (cid:229)rlige Ilets-drłftelse (International Law Enforcement Telecommunications Seminar) medvirker 15 EU-medlemsstaters polititjenester i den sofistikerede afhłringspraksis under National Security Agency (NSA), den amerikanske efterretningstjeneste, der besk(cid:230)ftiger sig med telekommunikation og dataformidling. P(cid:229) anmodning af NSA har Lotus, Microsoft og Netscape mindsket sikkerhedsniveauet i deres Internet- og e-mailprogrammer for brugere uden for De Forenede Stater. Aflytningsmulighederne anvendes navnlig til łkonomisk spionage. »Fłlgen er, at n(cid:230)sten hver eneste computer i Europa som en indbygget standardversion har et system, som (kun) giver NSA mulighed for at bryde brugerens kode og l(cid:230)se beskyttede meddelelser«, s(cid:229)ledes Duncan Campell i EU-rapporten »Interception Capabilities 2000«. Informationerne opfanges med sniffer-software i De Forenede Staters Internet-knudepunkter eller opfanges af Echelon-spionagenettet i De Forenede Stater, Storbritannien, Canada, New-Zealand og Australien, den s(cid:229)kaldte UKUSA-gruppe. NSA p(cid:229)ber(cid:229)ber sig med hensyn til afhłringspraksis »Communications Assistance for Law Inforcement Act« (Calea), som Kongressen vedtog i 1994. Amerikanske telecomvirksomheder har siden da v(cid:230)ret nłdt til at indbygge afhłringsfaciliteter i alle digitale satellit- og mobile kommunikationsmidler. I januar 1995 vedtog R(cid:229)det en (ikke bindende) resolution, som forekommer som en dr(cid:229)be vand i havet i forhold til Calea-loven. Godkendelsen og anvendelsen af disse indgribende foranstaltninger var (cid:129) og er stadig (cid:129) ikke underkastet nogen parlamentarisk kontrol. Kan R(cid:229)det skaffe mig en kopi af den (ikke-bindende) Calea-resolution, som den har vedtaget i januar 1. 1995? I ben(cid:230)gtende fald, a) hvorfor ikke og b) betyder denne v(cid:230)gring ikke et brud p(cid:229) princippet om parlamentarisk kontrol i en retsstat?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2756/99 af Concepció Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen. Regulering af fjerkræsektoren.

eurovoc_concepts:
agricultural policy
poultry farming
regulation of agricultural production

text: 26. 1. 2001 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 26 E/9 Vil Kommissionen henstille til de cypriotiske myndigheder, at de udpeger disse omr(cid:229)der, s(cid:229)fremt de 3. undlader at foresl(cid:229) dem optaget i Natura 2000-nettet? 4. Har Cypern modtaget stłtte fra andre EF-programmer? Hvilke EF-programmer er denne stłtte i givet fald ydet fra, og hvad er der gjort for at integrere miljłaspekterne i de aktiviteter, som der er ydet stłtte til, s(cid:229)ledes som det kr(cid:230)ves i traktaten? Kan Kommissionen garantere, at der ikke er blevet afsat EF-midler til projekter, som kan medfłre 5. yderligere skader i ovenn(cid:230)vnte omr(cid:229)der? Hvilke instrumenter vil Kommissionen anvende for at beskytte havskildpaddearten Caretta-Caretta og 6. suppeskildpadden (Chelinia Mydas) i det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de? (1) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. (2) EFT L 103 af 25. 4. 1979, s. 1. Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (27. januar 2000) Kommissionen har med interesse fulgt spłrgsm(cid:229)let om Akamas-halvłen p(cid:229) Cypern, som er et vigtigt 1. (cid:230)gl(cid:230)gningssted for to sj(cid:230)ldne arter af havskildpadder. De cypriotiske myndigheder har meddelt Kommis- sionen, at der i Cyperns lovgivning ydes Akamas-halvłen miljłbeskyttelse, og at der p(cid:229) det seneste ikke har v(cid:230)ret nogen udvikling i hotelbyggeriet i det beskyttede omr(cid:229)de. Kommissionen har ikke kendskab til, at nye foranstaltninger afventer ministerkabinettets godkendelse. 2. og 3. Kommissionen afventer den liste, der, som en del af forberedelserne til tiltr(cid:230)delse og som omtalt igen under forhandlingerne om miljłkapitlet, blev foresl(cid:229)et udarbejdet over de omr(cid:229)der, der skal betegnes som s(cid:230)rligt bevaringsv(cid:230)rdige omr(cid:229)der og omfattes af Natura 2000-nettet som angivet i direktiv 92/43/ E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (Habitat-direktivet). Der er et projekt i gang under LIFE-programmet, der bist(cid:229)r de cypriotiske myndigheder i denne opgave. Kommis- sionen er klar over, at Akamas-halvłens miljł er fłlsomt, og den vil undersłge disse forslag i overensstemmelse med de relevante kriterier i direktivet. 4. og 5. I starten af 1990(cid:146)erne finansierede Kommissionen et projekt til bevaring af skildpadder under Medspa-programmet. Der har v(cid:230)ret adskillige andre projekter til fordel for miljłet p(cid:229) Cypern, som F(cid:230)llesskabet har stłttet, f. eks. kontrol med industriel forurening og spildevand. Kommissionen stłtter efter bedste overbevisning ingen projekter, der er i strid med EU(cid:146)s miljłregler. Kandidatlandene er ogs(cid:229) blevet mindet om R(cid:229)dets konklusioner af 24. september 1998 om miljłrelaterede tiltr(cid:230)delsesstrategier, hvori det blev fastlagt, at alle nye investeringer skulle v(cid:230)re i overensstemmelse med EU(cid:146)s miljłregler. 6. N(cid:229)r Cypern fłrst bliver medlem af EU, vil de relevante regler kunne findes i Habitat-direktivet, da begge skildpaddearter er n(cid:230)vnt i direktivets bilag. Kommissionen vil i mellemtiden fłlge Cypern og dets forpligtelse til i stigende grad at vedtage og gennemfłre g(cid:230)ldende EU-ret og at stramme de relevante administrative strukturer op. Dette opn(cid:229)s gennem en r(cid:230)kke forskellige instrumenter i fłrtiltr(cid:230)delsesstrate- gien. (2001/C 26 E/011) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2756/99 af Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Regulering af fjerkr(cid:230)sektoren De problemer, som inden for det seneste (cid:229)r har ramt fjerkr(cid:230)sektoren i visse EU-regioner, har (cid:230)ndret borgernes forbrugsvaner, og det heraf fłlgende fald i efterspłrgslen har bragt prisen p(cid:229) kyllinger ned p(cid:229) C 26 E/10 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 26. 1. 2001 under kostprisen, hvilket ogs(cid:229) er g(cid:229)et ud over producenterne i omr(cid:229)der, som ikke har haft noget med skandalerne at głre. De łkonomiske tab, som denne situation forvolder i fjerkr(cid:230)sektoren, har f(cid:229)et producenterne til at anmode om en omstrukturering af sektoren med henblik p(cid:229) at begr(cid:230)nse antallet af avlshłns. Har Kommissionen taget eller agter den at tage noget initiativ til at imłdekomme denne anmodning og s(cid:229)ledes bidrage til at afbłde virkningerne af den krise, som ovenn(cid:230)vnte situation har skabt? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. februar 2000) Den spanske fjerkr(cid:230)sektors vanskeligheder i 1999 synes ikke direkte at v(cid:230)re en fłlge af det fald i fjerkr(cid:230)forbruget, der er sket efter dioxinskandalen. Vanskelighederne skyldes snarere, at der i Spanien i 1999 i forhold til 1998 kunne konstateres en stigende produktion af kyllingekłd. Den spanske fjerkr(cid:230)sektor ansl(cid:229)r s(cid:229)ledes, at produktionsstigningen fra 1998 til 1999 var p(cid:229) ca. 15 % som fłlge af de positive łkonomiske resultater ved udgangen af 1998. Dette har f(cid:229)et priserne til at falde fra begyndelsen af 1999, allerede noget fłr dioxinskandalen. Virkningerne af dioxinskandalen kunne iagttages p(cid:229) det spanske marked for fjerkr(cid:230)kłd fra juni 1999. Hvad ang(cid:229)r produktionsoverskuddet fra begyndelsen af 1999 er den f(cid:230)lles markedsordning for denne sektor til hinder for reguleringsforanstaltninger som f. eks. offentlig markedsintervention. Fjerkr(cid:230)sektoren selv har ansvaret for at udbuddet afpasses efter efterspłrgslen under overholdelse af EU(cid:146)s konkurrence- regler. Kommissionen kan kun głre brug af markedsstłtteordninger i form af eksportstłtte for at bringe ligev(cid:230)gt i det f(cid:230)lles marked. Disse foranstaltninger er underkastet begr(cid:230)nsninger inden for rammerne af Verdens- handelsorganisationen (WTO). Trods disse begr(cid:230)nsninger har Kommissionen i sommeren 1999 (cid:229)bnet mulighed for restitutioner for eksport til andre bestemmelseszoner end s(cid:230)dvanligt for at lette eksporten fra alle EU-regioner. (2001/C 26 E/012) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2798/99 af Michl Ebner (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Udvidelse af bilparkeringsarealerne i toldomr(cid:229)det i San Andrea i provinsen Gorizia (Italien) p(cid:229) trods af Sloveniens forest(cid:229)ende tiltr(cid:230)delse af EU Kommunalforvaltningen i Gorizia łnsker at udvide bilparkeringsarealerne i San Andrea-kvarteret, som befinder sig p(cid:229) Italiens nuv(cid:230)rende toldomr(cid:229)de for transit til Slovenien, p(cid:229) trods af alle de berłrte parters afvisende stillingtagen (bydelsr(cid:229)det, sammenslutningerne og befolkningen, som łnsker at distancere sig fra Gorizia Kommune) og p(cid:229) trods af Sloveniens forest(cid:229)ende tiltr(cid:230)delse af Den Europ(cid:230)iske Union. Kommunen har indg(cid:229)et en aftale med de tilstłdende kommuner Nova Goriza og Vrtojba, i henhold til hvilken der er planlagt initiativer og finansiering af alternative strukturer. Toldfunktionerne og -strukturerne bliver derfor snart afviklet. Allerede i dag viser det sig, at parkeringsarealerne overhovedet ikke blive udnyttet fuldt ud, selv om de anvendes til lejlighedsvise aktiviteter og i nłdsituationer. Det p(cid:229)g(cid:230)ldende omr(cid:229)de, hvor der i nogle (cid:229)r er blevet investeret massivt i cementering af disse parkerings- arealer, er historisk set beboet af et slovensktalende samfund, hvis omr(cid:229)de er blevet reduceret med over det halve


title: PERGUNTA ESCRITA E-2795/99 apresentada por Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) à Comissão. Ajudas à indústria europeia de construção naval.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU industrial policy
Italy
common commercial policy
control of State aid
dumping
shipbuilding
third country

text: C 280 E/132 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 Por outro lado, serªo divulgadas regularmente informa(cid:231)ıes atravØs de uma revista peri(cid:243)dica destinada ao sector das pescas e outros meios interessados, que serÆ publicada nas onze l(cid:237)nguas oficiais da Comunidade e distribu(cid:237)da gratuitamente. Essas informa(cid:231)ıes podem igualmente ser encontradas, com liga(cid:231)ıes para informa(cid:231)ıes mais aprofundadas, no s(cid:237)tio web dedicado (cid:224) PCP no servidor Europa, actualmente em extensªo. (2000/C 280 E/143) PERGUNTA ESCRITA E-2795/99 apresentada por Daniel Varela Suanzes-Carpegna (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Ajudas (cid:224) indœstria europeia de constru(cid:231)ªo naval No recente debate do Parlamento Europeu, reunido em sessªo plenÆria no dia 19 de Novembro, sobre a declara(cid:231)ªo da Comissªo Europeia relativa (cid:224) indœstria de constru(cid:231)ªo naval, tivemos a oportunidade de denunciar o dumping que tŒm vindo a realizar na indœstria naval Estados tais como a Coreia e que entravam a concorrŒncia leal no sector a n(cid:237)vel mundial, bem como a necessidade de manter as ajudas ao sector europeu enquanto os mercados mundiais nªo se estabilizem. De acordo com not(cid:237)cias recebidas, a Comissªo Europeia autorizou no passado dia 16 de Novembro ajudas de Estado para a constru(cid:231)ªo naval em ItÆlia, concretamente para a cria(cid:231)ªo de novos estaleiros, um em Oristano (Sardenha) e outro em Belvedere Marittimo (CalÆbria). 1. PoderÆ a Comissªo informar se a referida autoriza(cid:231)ªo de ajudas pœblicas europeias se enquadra numa estratØgia global da Comissªo Europeia de continuar a subsidiar esta actividade industrial tªo importante e com uma tªo grande incidŒncia social e regional em casos anÆlogos noutros Estados-membros? 2. Na sequŒncia das conclusıes do Conselho de Ministros da Indœstria do passado dia 9 de Novembro procedeu a Comissªo (cid:224) elabora(cid:231)ªo de uma estratØgia global, a curto prazo, para este sector tªo importante e, em caso afirmativo, poderÆ informar acerca do seu conteœdo? Resposta do ComissÆrio Monti em nome da Comissªo (21 de Fevereiro de 2000) Em primeiro lugar, importa assinalar que o primeiro dos dois casos italianos a que o Senhor Deputado faz referŒncia, o aux(cid:237)lio ao investimento para o novo estaleiro de Oristano, foi aprovado pela Comissªo de acordo com o artigo 6o da Directiva 90/684/CEE do Conselho, de 21 de Dezembro de 1990, relativa aos aux(cid:237)lios (cid:224) constru(cid:231)ªo naval (1), que autoriza os aux(cid:237)lios ao investimento a fim de aumentar a capacidade desde que tal seja compensado com uma redu(cid:231)ªo correspondente irrevers(cid:237)vel da capacidade de outros estaleiros no mesmo Estado-membro e no mesmo per(cid:237)odo. No caso de Oristano, esta redu(cid:231)ªo de capacidade traduziu-se no encerramento do estaleiro de Clemna. No segundo caso, o do estaleiro Belvedere, a Comissªo chegou (cid:224) conclusªo de que as actividades deste novo estaleiro, ou seja, constru(cid:231)ªo de navios com menos de 100 toneladas de arquea(cid:231)ªo bruta (TAB), nªo deviam ser consideradas actividades de constru(cid:231)ªo naval tal como definido na directiva. A Directiva 90/684/CEE do Conselho foi substitu(cid:237)da pelo Regulamento no 1540/98 do Conselho, de 29 de Junho de 1998, que estabelece novas regras de aux(cid:237)lio (cid:224) constru(cid:231)ªo naval (2), o qual entrou em vigor em 1 de Janeiro de 1999. De acordo com este regulamento, os aux(cid:237)lios ao funcionamento associados a contratos serªo suprimidas no final de 2000. No entanto, o regulamento estabelece igualmente que, mediante certas condi(cid:231)ıes, podem ser concedidos determinados aux(cid:237)lios (cid:224) constru(cid:231)ªo naval atØ 2003, incluindo os aux(cid:237)lios ao encerramento e (cid:224) reestrutura(cid:231)ªo, (cid:224) investiga(cid:231)ªo e desenvolvimento, (cid:224) inova(cid:231)ªo e os aux(cid:237)lios ao investimento regional, a fim de melhorar ou modernizar os estaleiros jÆ existentes. Ao adoptar esta abordagem, o Conselho considerou que estes aux(cid:237)lios seriam mais eficazes do ponto de vista dos custos, se fossem utilizados no sentido de auxiliar os estaleiros comunitÆrios a melhorar a sua competitividade em vez de serem concedidos aux(cid:237)lios cont(cid:237)nuos ao funcionamento. 3. 10. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 280 E/133 De acordo com o artigo 12o do Regulamento, a Comissªo deve apresentar ao Conselho relat(cid:243)rios regulares sobre a situa(cid:231)ªo do mercado e propor, se necessÆrio, medidas destinadas a resolver a situa(cid:231)ªo se se verificar que os estaleiros comunitÆrios estªo a ser afectados por prÆticas anticoncorrenciais. Em 9 de Novembro de 1999, a Comissªo apresentou ao Conselho Indœstria o primeiro destes relat(cid:243)rios. A Comissªo considera que as vÆrias ac(cid:231)ıes decididas pelo Conselho constituem um conjunto equilibrado de medidas para abordar o problema da concorrŒncia desleal. Essas ac(cid:231)ıes estªo a ser empreendidas e, actualmente, a Comissªo deu in(cid:237)cio a um diÆlogo bilateral com a Coreia para se p(cid:244)r fim (cid:224)s prÆticas prejudiciais. Presentemente, nªo estªo previstas outras medidas. A Comissªo continuarÆ a estudar a situa(cid:231)ªo do mercado e a examinar toda a informa(cid:231)ªo e elementos recolhidos em conformidade com as conclusıes do Conselho. A Comissªo apresentarÆ as suas conclusıes ao Conselho e ao Parlamento logo que seja necessÆrio. (1) (2) JO L 380 de 31. 12. 1990. JO L 202 de 18. 7. 1998. (2000/C 280 E/144) PERGUNTA ESCRITA P-2799/99 apresentada por Nelly Maes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (7 de Janeiro de 2000) Objecto: Tratamento dado a Leonard Peltier Na quinta-feira, 11 de Fevereiro de 1999, o entªo comissÆrio europeu Sir Leon Brittan declarou que a Comissªo estava a investigar, atravØs da sua delega(cid:231)ªo em Washington, as circunst(cid:226)ncias do estado de saœde do Sr. Peltier, que faria todos os poss(cid:237)veis para apoiar as ac(cid:231)ıes do Parlamento Europeu a este respeito e que seguiria atentamente este caso(cid:133) Esta declara(cid:231)ªo precedeu a aprova(cid:231)ªo da Resolu(cid:231)ªo do Parlamento Europeu sobre o caso de Leonard Peltier (B4-0169/1999) (1). Nessa resolu(cid:231)ªo, apela-se a que seja concedido a Leonard Peltier o indulto presidencial, a que o mesmo receba tratamento mØdico adequado e a que se realize uma investiga(cid:231)ªo sobre as irregularidades jur(cid:237)dicas que conduziram (cid:224) sua condena(cid:231)ªo. Gostaria que a Comissªo me fornecesse as seguintes informa(cid:231)ıes: A representa(cid:231)ªo permanente em Washington informou-se quanto ao estado de saœde de Leonard 1. Peltier, tal como prometido em 11 de Fevereiro de 1999 pelo entªo comissÆrio Brittan? a) b) Em caso afirmativo, a que conclusıes chegou a Comissªo, ap(cid:243)s a investiga(cid:231)ªo da sua representa(cid:231)ªo em Washington, quanto ao estado de saœde de Leonard Peltier? Em caso negativo, por que razªo a representa(cid:231)ªo em Washington nªo se informou quanto ao estado de saœde de Leonard Peltier, em oposi(cid:231)ªo (cid:224) declara(cid:231)ªo do entªo comissÆrio Brittan? Com base nas informa(cid:231)ıes da sua representa(cid:231)ªo em Washington, a Comissªo considera que Leonard 2. Peltier deve ser transferido para um hospital? a) b) Em caso afirmativo, a Comissªo solicitou (cid:224)s autoridades americanas que transferissem Leonard Peltier para um hospital? Porque nªo? Em caso negativo, que argumentos apresenta a Comissªo para justificar uma permanŒncia mais prolongada de Leonard Peltier na prisªo? 3. De que modo, e quando, defendeu a Comissªo as posi(cid:231)ıes do Parlamento Europeu expressas na Resolu(cid:231)ªo de 11 de Fevereiro de 1999 junto do Congresso americano, do Presidente e do MinistØrio dos Neg(cid:243)cios Estrangeiros dos EUA? Quais foram respectivamente as reac(cid:231)ıes: a) ao pedido de indulto presidencial; b) ao pedido de tratamento mØdico adequado e c) ao pedido de investiga(cid:231)ªo de irregularida- des jur(cid:237)dicas na condena(cid:231)ªo de Leonard Peltier? (1) JO C 150 de 28. 5. 1999, p. 384