title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2534/99 esittäjä(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle. Lääkäreiden vapaa liikkuvuus ja potilasturvallisuus.

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/65 vallisuuden parantamiseksi toteuttaa. Euroopan parlamentti hyv(cid:228)ksyi yhteisest(cid:228) meriturvallisuuspolitiikasta 11. maaliskuuta 1994 antamassaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)slauselmassa (2) komission tiedonantoon sis(cid:228)ltyv(cid:228)n analyysin ja vaati siihen kuuluvan toimintaohjelman perusteellista ja nopeaa t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanoa. Komissio korosti satamia ja meriliikenteen infrastruktuuria koskevassa vihre(cid:228)ss(cid:228) kirjassaan (3) yhteis(cid:246)n satamien merkityst(cid:228) yhteis(cid:246)n meriturvallisuuslains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanossa ja voimaan saattamisessa sek(cid:228) sellaisten korkeatasoisten satamapalvelujen tarjoamisessa, jotka olennaisesti liittyv(cid:228)t alusten turvalli- suuteen. 2. Komissio k(cid:228)sitteli syyskuussa 1994 tapahtuneen Estonia-onnettomuuden j(cid:228)lkeen lauttamatkustajien turvallisuutta merell(cid:228) ja ehdotti useita yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksi(cid:228) parlamentin ja neuvoston pyydetty(cid:228) tiukan ja yhten(cid:228)isen lauttojen turvallisuusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n luomista yhteis(cid:246)(cid:246)n. N(cid:228)m(cid:228) s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)kset ovat ro-ro-matkustaja- joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 3051/95 (4), alusten turvallisuusjohtamisesta 8. matkustaja-alusten turvallisuuss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) ja -m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksist(cid:228) 17. maaliskuuta 1998 annettu neuvoston direk- tiivi 98/18/EY (5), yhteis(cid:246)n j(cid:228)senvaltioiden satamiin tai satamista liikenn(cid:246)ivill(cid:228) matkustaja-aluksilla olevien henkil(cid:246)iden rekister(cid:246)innist(cid:228) 18. kes(cid:228)kuuta 1998 annettu neuvoston direktiivi 98/41/EY (6) sek(cid:228) pakollisesta katsastusj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)llisen ro-ro-alusliikenteen ja suurnopeusmatkustaja-alusliikenteen turvallisen harjoittamisen varmistamiseksi 29. huhtikuuta 1999 annettu neuvoston direktiivi 1999/35/EY (7). Satamaty(cid:246)ntekij(cid:246)iden turvallisuus kuuluu useiden sosiaalialan direktiivien soveltamisalaan. Erityisesti siit(cid:228) on s(cid:228)(cid:228)detty direktiiveiss(cid:228), jotka liittyv(cid:228)t ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden turvallisuuteen ja terveyteen. Luettelo t(cid:228)st(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) toimitetaan suoraan parlamentin j(cid:228)senelle sek(cid:228) parlamentin sihteerist(cid:246)(cid:246)n. 3. Aluksille lastattavien kuorma-autojen valvontaa s(cid:228)(cid:228)nnell(cid:228)(cid:228)n kansainv(cid:228)lisill(cid:228) meriturvallisuutta ja merien pilaantumisen ehk(cid:228)isemist(cid:228) koskevilla yleissopimuksilla, joihin sis(cid:228)ltyy erityisvaatimuksia vaarallis- ten aineiden kuljettamisesta joko pakattuina tai kiinte(cid:228)ss(cid:228) muodossa irtolastina. N(cid:228)it(cid:228) kansainv(cid:228)lisi(cid:228) vaatimuksia on t(cid:228)ydennetty yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ll(cid:228), jossa yhteis(cid:246)n merisatamiin matkalla oleville tai niist(cid:228) poistuville ja vaarallisia tai ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) pilaavia aineita kuljettaville aluksille asetetaan ilmoitus- velvollisuuksia (8). 4. Komissio ei aio satamia ja meriliikenteen infrastruktuuria koskevan vihre(cid:228)n kirjansa seurantatoimena esitt(cid:228)(cid:228) ehdotuksia matkustajien turvallisuutta ja terveytt(cid:228) koskeviksi yhteis(cid:246)n pakollisiksi v(cid:228)himm(cid:228)isvaati- muksiksi. Komission tarkoituksena kuitenkin on antaa yleinen tiedonanto meriturvallisuudesta sek(cid:228) lippuvaltioiden, satamavaltioiden ja merenkulkualan alusturvallisuuteen liittyv(cid:228)st(cid:228) vastuusta. KOM(93) 66 lopullinen. EYVL C 91, 28. 3. 1994. KOM(97) 678 lopullinen. EYVL L 320, 30. 12. 1995. EYVL L 144, 15. 5. 1998. EYVL L 188, 2. 7. 1998. EYVL L 138, 1. 6. 1999. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) Neuvoston direktiivi 93/75/ETY, annettu 13 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1993, vaarallisia tai ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) pilaavia aineita kuljettavia aluksia koskevista v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimuksista niiden ollessa matkalla yhteis(cid:246)n merisatamiin tai poistuessa niist(cid:228), EYVL L 247, 5. 10. 1993. (2000/C 280 E/066) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2534/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Neil MacCormick (Verts/ALE) komissiolle (4. tammikuuta 2000) Aihe: L(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden vapaa liikkuvuus ja potilasturvallisuus Ehdottamansa ns. SLIM-direktiivin perusteluosassa komissio on ilmoittanut, ett(cid:228) se aikoo pyyt(cid:228)(cid:228) neuvostoa lakkauttamaan nykyiset terveydenhoitoalan ammattilaisten (l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit, sairaanhoitajat, hammasl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rit, k(cid:228)til(cid:246)t C 280 E/66 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 ja farmaseutit) koulutusta k(cid:228)sittelev(cid:228)t neuvoa-antavat komiteat. SLIM-direktiivill(cid:228) pyrit(cid:228)(cid:228)n yksinkertaista- maan ja ajantasaistamaan ammatillisen koulutuksen vastavuoroista tunnustamista koskevia EU:n alakohtai- sia direktiivej(cid:228) (KOM(97) 638 lopullinen) (1). Jos neuvosto suostuu t(cid:228)h(cid:228)n pyynt(cid:246)(cid:246)n, komissio aikoo perustaa n(cid:228)m(cid:228) neuvoa-antavat komiteat komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) uudelleen, mutta muuttaa samalla niiden rakennetta yksinkertaisemmaksi ja kaventaa niiden toimivaltaa huomattavasti. Neuvoa-antavien komite- oiden teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) ei en(cid:228)(cid:228) olisi edist(cid:228)(cid:228) terveydenhoitoalan ammattilaisten vapaata liikkuvuutta huolehtimalla kyseisten ammattien v(cid:228)himm(cid:228)isp(cid:228)tevyysvaatimusten ajanmukaisuudesta. Komiteat pikemminkin neuvoisi- vat vapaata liikkuvuutta koskevissa ongelmissa komission pyynn(cid:246)st(cid:228). Onko komissio tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) odottaessaan neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)st(cid:228) nykyisen l(cid:228)(cid:228)ketieteellisen koulutuksen neuvoa-antavan komitean (ACMT) l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden edustajille, ett(cid:228) komissio ei aio en(cid:228)(cid:228) k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) uusia hankkeita t(cid:228)ss(cid:228) komiteassa? lakkauttamisesta, komission yksik(cid:246)t ovat ilmoittaneet Onko komissio tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) 12. marraskuuta 1999 j(cid:228)senvaltioiden l(cid:228)(cid:228)ketieteellisten j(cid:228)rjest(cid:246)jen kattoj(cid:228)rjest(cid:246), Euroopan l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden pysyv(cid:228) komitea (Standing Committee of European Doctors), tuomitsi yksimielisesti komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset peruuttaa ACMT:n kokous 30. marraskuuta 1999 ja olla aloittamatta uusia hankkeita ACMT:n piiriss(cid:228)? Onko komissio tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) Euroopan l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden mielest(cid:228) komission suunnitelma perustaa uusi ACMT, jolla ei olisi mahdollisuuksia huolehtia EU:n yleis- ja erikoisl(cid:228)(cid:228)ketieteen koulutuksen v(cid:228)himm(cid:228)is- vaatimusten ajanmukaisuudesta, muodostaa uhkatekij(cid:228)n potilasturvallisuudelle koko yhteis(cid:246)ss(cid:228)? Kun otetaan huomioon n(cid:228)m(cid:228) EU:n l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden esitt(cid:228)m(cid:228)t arvostelut, onko komissio varma siit(cid:228), ett(cid:228) sen nykyinen suhtautuminen ACMT:hen ja sen ehdotukset ACMT:n uudeksi toimivallaksi ovat yhdenmukaisia jonka mukaan komission velvollisuus on (cid:148)varmistaa EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan kanssa, kaikkien yhteis(cid:246)n politiikkojen ja toimintojen m(cid:228)(cid:228)rittelyss(cid:228) ja toteuttamisessa ihmisten terveyden korkea- tasoinen suojelu(cid:148)? Mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, ettei sen l(cid:228)(cid:228)ketieteelliseen koulutukseen liittyvill(cid:228) suunnitelmilla ja ehdotuksilla ole kielteisi(cid:228) vaikutuksia kansanterveyteen? (1) EYVL C 28, 26. 1. 1998, s. 1. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2000) Heti alkuun on syyt(cid:228) todeta, ett(cid:228) l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rikoulutuksen neuvoa-antavan komitean (ACMT) tilanne ei poikkea muiden vastaavien komiteoiden tilanteesta. Terveydenhoitoalan ammattihenkil(cid:246)iden (l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden, farmasia- alan ammattihenkil(cid:246)iden, hammasl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden, el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden, yleissairaanhoidosta vastaavien sairaanhoi- tajien ja k(cid:228)til(cid:246)iden) koulutuksen neuvoa-antavia komiteoita on yhteens(cid:228) kuusi. Neuvosto on perustanut n(cid:228)m(cid:228) komiteat kyseisten ammattialojen vapaata liikkuvuutta edist(cid:228)vist(cid:228) alakohtaisista direktiiveist(cid:228) erill(cid:228)(cid:228)n. Komiteoiden toimintas(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t ovat samanlaiset. ACMT:n ty(cid:246)skentelyst(cid:228) esitetty(cid:228) ensimm(cid:228)ist(cid:228) kysymyst(cid:228) on tarkasteltava n(cid:228)iden kuuden neuvoa-antavan komitean uudistamisen n(cid:228)k(cid:246)kulmasta. Vastineena sis(cid:228)markkinalains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n yksinkertaistamista koske- vaan aloitteeseen (SLIM) komissio ilmoitti 6. marraskuuta 1996 SLIM-aloitteesta neuvostolle ja parlamen- tille antamassaan tiedonannossa (1) aikomuksestaan rationalisoida koulutuksen neuvoa-antavien komite- oiden toimintaa. Aiottuja toimenpiteit(cid:228) selostetaan tarkemmin direktiiviehdotuksen perusteluissa, joihin arvoisa parlamentin j(cid:228)sen viittaa. Parlamentti hyv(cid:228)ksyi kyseisen ehdotuksen ensimm(cid:228)isess(cid:228) k(cid:228)sittelyss(cid:228) 2. hein(cid:228)kuuta 1998. Aiottujen toimenpiteiden on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) tulla voimaan 1. tammikuuta 2001. T(cid:228)ll(cid:246)in perustetaan uudet komiteat. Nyt on siis meneill(cid:228)(cid:228)n siirtym(cid:228)kausi, jonka aikana komiteat voivat saattaa nykyisen ty(cid:246)ns(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen. Ne eiv(cid:228)t aloita sellaisia uusia hankkeita, joita ei saada valmiiksi 1. tammikuuta 2001 menness(cid:228). N(cid:228)in ollen 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/67 komissio on perustellusti tiedottanut kyseisille komiteoille (cid:129) ACMT:lle 5. helmikuuta 1999 pidetyss(cid:228) kokouksessa (cid:129) t(cid:228)st(cid:228) siirtym(cid:228)ajan tilanteesta ja sen vaikutuksesta komiteoiden toimintaan. ACMT on t(cid:228)m(cid:228)n johdosta p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)nyt perustaa ep(cid:228)virallisia, itsen(cid:228)isesti toimivia ty(cid:246)ryhmi(cid:228), joiden toiminnan rahoittamiseen komissio ei osallistu. Samassa yhteydess(cid:228) komitea p(cid:228)(cid:228)tti, ett(cid:228) alustavasti 30. marraskuuta 1999 pidett(cid:228)v(cid:228)ksi suunnitellun kokouksen toteutuminen riippuisi ep(cid:228)virallisen ty(cid:246)skentelyn edistymisest(cid:228). Vastauksena toiseen kysymykseen 30. marraskuuta 1999 suunnitellun kokouksen peruuntumisesta komis- sio muistuttaa, ett(cid:228) resurssi- ja budjettisyist(cid:228) eri komiteoiden lukuisat kokoontumispyynn(cid:246)t seulotaan aina tarkoin. T(cid:228)m(cid:228)n 30. marraskuuta 1999 pidett(cid:228)v(cid:228)ksi aiotun kokouksen peruuntumisen syyn(cid:228) oli puutteelli- nen esityslista. Edell(cid:228) mainitun ep(cid:228)virallisen ty(cid:246)skentelyn edistymisen tilannekin oli sellainen, ett(cid:228) kokousta ei voitu pit(cid:228)(cid:228) suunniteltuna ajankohtana. Kokouksen peruuttamisp(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s oli siis perusteltu ja ACMT:n oman p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukainen. Potilaiden oikeuksien suojaamista koskevan kysymyksen yhteydess(cid:228) on syyt(cid:228) huomata, ett(cid:228) l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden vapaan liikkuvuuden sek(cid:228) heid(cid:228)n tutkintotodistustensa vastavuoroisen tunnustamisen helpottamisesta 5. huhtikuuta 1993 annetun neuvoston direktiivin 93/16/ETY (2) sis(cid:228)lt(cid:228)mien koulutusvaatimusten ensisijai- sena tavoitteena on vahvistaa v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)miksi ja riitt(cid:228)viksi katsotut koulutuksen v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimukset, jotta l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rien tutkintotodistukset voidaan tunnustaa vastavuoroisesti. Kuten direktiivin nimest(cid:228) k(cid:228)y ilmi, sen tavoitteena on helpottaa l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden vapaata liikkuvuutta. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi direktiiviss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n tutkintotodistusten vastavuoroisen tunnustamisen j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228), joka perustuu koulutuksen v(cid:228)himm(cid:228)isvaa- timusten t(cid:228)yttymiseen. Muilta osin koulutuksen j(cid:228)rjest(cid:228)minen ja sis(cid:228)lt(cid:246) kuuluvat pitk(cid:228)lti j(cid:228)senvaltioiden vastuulle EY:n perustamissopimuksen 149 ja 150 artiklan (entinen 126 ja 127 artikla) mukaisesti. Koulutuksen yhteis(cid:246)n laajuinen yhdenmukaistaminen j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n nimenomaisesti t(cid:228)m(cid:228)n toiminnan ulkopuo- lelle n(cid:228)iden kahden artiklan nojalla. My(cid:246)s kansanterveyden ja potilaiden oikeuksien suojelu kuuluvat ensisijaisesti j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaan. Nelj(cid:228)s kysymys koskee ACMT:hen sovellettavaa toimintalinjaa ja tulevia toimenpiteit(cid:228). Komissio muistut- taa, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n komitean tilanne ei poikkea muiden vastaavien komiteoiden tilanteesta. Lis(cid:228)ksi se pyyt(cid:228)(cid:228) parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) kiinnitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n huomiota siihen, ett(cid:228) ACMT:n teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on osaltaan varmistaa korkea- tasoinen l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rikoulutus kaikkialla yhteis(cid:246)ss(cid:228) t(cid:228)m(cid:228)n komitean perustamisesta 16. kes(cid:228)kuuta 1975 tehdyn neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen 75/364/ETY (3) mukaisesti. Kunkin j(cid:228)senvaltion koulutuksen taso m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ytyy j(cid:228)senval- tion hyv(cid:228)ksym(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)ntelyn mukaan, kuitenkin niin, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltion on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) direktiivin 93/16/ETY mukaiset koulutusta koskevat v(cid:228)himm(cid:228)isvaatimukset. N(cid:228)in ollen komissio kutsuu edelleen koolle j(cid:228)senvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset. Sopiva toiminta- muoto on kansanterveysalan korkeiden virkamiesten muodostama komitea, joka on perustettu 16. kes(cid:228)- kuuta 1975 tehdyll(cid:228) neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksell(cid:228) 75/365/ETY (3). Uuden neuvoa-antavan komitean teht(cid:228)v(cid:228)ksi suunnitellaan lausuntojen antaminen direktiivin 93/16/ETY keskeisest(cid:228) sis(cid:228)ll(cid:246)st(cid:228), toisin sanoen l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)reiden tutkintotodistusten vastavuoroisesta tunnustamisesta vapaan liikkuvuuden helpottamiseksi. T(cid:228)m(cid:228) ei kuitenkaan sulje pois mahdollisuutta k(cid:228)sitell(cid:228) seikkoja, jotka koskevat l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rikoulutusta tutkintotodistusten vastavuoroisen tunnustamisen yhteydess(cid:228) ja osana EY:n perustamissopimuksen 152 artiklan (entinen 129 artikla) mukaisesti komissiolle kuuluvia velvollisuuksia. Viidenness(cid:228) kysymyksess(cid:228) tiedustellaan komission toteuttamia toimia sen varmistamiseksi, ett(cid:228) l(cid:228)(cid:228)k(cid:228)rikou- lutusta koskeva politiikka ja sit(cid:228) koskevat ehdotukset eiv(cid:228)t vaikuta kielteisesti kansanterveyteen. Komissio l(cid:228)heisess(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden ja alan ammattilaisten kanssa sille muistuttaa, ett(cid:228) se toimii kuuluvien valtuuksien nojalla varmistaakseen, ett(cid:228) kaikkien osapuolten edut tulevat huomioiduiksi. Joiden- kin neuvoa-antavien komiteoiden, kuten ACMT:n, uudistamiseen t(cid:228)ht(cid:228)(cid:228)v(cid:228)t komission toimet eiv(cid:228)t ole luonteeltaan sellaisia, ett(cid:228) ne muuttaisivat t(cid:228)t(cid:228) perusasetelmaa. (1) (2) (3) KOM(96) 559 lopullinen. EYVL L 165, 7. 7. 1993. EYVL L 167, 30. 6. 1975


title: PREGUNTA ESCRITA E-2534/99 de Neil MacCormick (Verts/ALE) a la Comisión. Libre circulación de los médicos y seguridad de los pacientes..

eurovoc_concepts: recognition of vocational training qualifications

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/65 posibles medidas comunitarias para incrementar la seguridad en el mar. El Parlamento, en su Resoluci(cid:243)n de 11 de marzo de 1994 sobre una pol(cid:237)tica comœn de seguridad mar(cid:237)tima (2), respaldaba el anÆlisis de la Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n e instaba a una concienzuda y pronta ejecuci(cid:243)n del programa en ella contenido. En su libro verde sobre los puertos y las infraestructuras mar(cid:237)timas (3), la Comisi(cid:243)n hac(cid:237)a mayor hincapiØ en la importancia del papel de los puertos comunitarios a la hora de aplicar y hacer cumplir la legislaci(cid:243)n comunitaria sobre seguridad mar(cid:237)tima y de garantizar un elevado nivel de los servicios portuarios en los que descansa intr(cid:237)nsecamente la seguridad de los buques. 2. La Comisi(cid:243)n abordaba el tema de la seguridad del pasaje de los transbordadores con una serie de medidas comunitarias tras el accidente del Estonia de septiembre de 1994, y a ra(cid:237)z de los llamamientos del Parlamento y el Consejo para establecer un rØgimen coherente y riguroso para la seguridad de los transbordadores en la Comunidad. Esas medidas son el Reglamento (CE) no 3051/95 del Consejo, de 8 de diciembre de 1995, sobre la gesti(cid:243)n de la seguridad de transbordadores de pasajeros de carga rodada (4), la Directiva 98/18/CE del Consejo de 17 de marzo de 1998 sobre reglas y normas de seguridad aplicables a los buques de pasaje (5), la Directiva 98/41/CE del Consejo, de 18 de junio de 1998, sobre el registro de las personas que viajan a bordo de buques de pasaje procedentes de puertos de los Estados miembros de la Comunidad o con destino a los mismos (6), y la Directiva 1999/35/CE del Consejo, de 29 de abril de 1999, sobre un rØgimen de reconocimientos obligatorios para garantizar la seguridad en la explotaci(cid:243)n de servicios regulares de transbordadores de carga rodada y naves de pasaje de gran velocidad (7). La seguridad de los trabajadores en puerto se trata en una serie de directivas de carÆcter social que cubren en particular lo relativo a seguridad e higiene en el trabajo: se harÆ llegar a Su Seæor(cid:237)a y a la Secretar(cid:237)a del Parlamento una relaci(cid:243)n de estas medidas legislativas. El control de los camiones que han de ser transportados a bordo estÆ regulado por los convenios 3. internacionales sobre seguridad mar(cid:237)tima y prevenci(cid:243)n de la contaminaci(cid:243)n marina, en los que se recogen las condiciones especiales para el transporte de mercanc(cid:237)as peligrosas ya sea en forma de embalajes o de carga s(cid:243)lida a granel. Estos requisitos internacionales se han visto complementados por disposiciones comunitarias que imponen obligaciones de notificaci(cid:243)n a los buques con destino a puertos comunitarios o procedentes de los mismos y que transportan mercanc(cid:237)as peligrosas o contaminantes (8). 4. La Comisi(cid:243)n no tiene previsto presentar, como prosecuci(cid:243)n de su libro verde sobre puertos e infraestructuras mar(cid:237)timas, propuestas de normas m(cid:237)nimas obligatorias en la Comunidad en cuanto a seguridad e higiene de los pasajeros. Ahora bien, s(cid:237) se propone sacar a la luz una comunicaci(cid:243)n general sobre la seguridad en el mar y las responsabilidades de los Estados de abanderamiento, los Estados del puerto y la industria, referida mÆs concretamente a la seguridad de los buques. (1) COM(93) 66 final. (2) DO C 91 de 28. 3. 1994. (3) COM(97) 678 final. (4) DO L 320 de 30. 12. 1995. (5) DO L 144 de 15. 5. 1998. (6) DO L 188 de 2. 7. 1998. (7) DO L 138 de 1. 6. 1999. (8) Directiva 93/75/CEE del Consejo, de 13 de septiembre de 1993, sobre las condiciones m(cid:237)nimas exigidas a los buques con destino a los puertos mar(cid:237)timos de la Comunidad o que salgan de los mismos y transporten mercanc(cid:237)as peligrosas o contaminantes, DO L 247 de 5. 10. 1993. (2000/C 280 E/066) PREGUNTA ESCRITA E-2534/99 de Neil MacCormick (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (4 de enero de 2000) Asunto: Libre circulaci(cid:243)n de los mØdicos y seguridad de los pacientes. En la exposici(cid:243)n de motivos que acompaæa a la propuesta de directiva SLIM, por la que se modifican y se completan las Directivas sectoriales sobre el sistema general de reconocimiento de las calificaciones C 280 E/66 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 10. 2000 profesionales (COM(97) 638 final) (1) la Comisi(cid:243)n indicaba su intenci(cid:243)n de pedir al Consejo que suprima los actuales comitØs asesores sobre la formaci(cid:243)n de algunos profesionales de la sanidad (mØdicos, enfermeros, dentistas, matronas y farmacØuticos). Si el Consejo atiende esta solicitud, la Comisi(cid:243)n tiene intenci(cid:243)n de reconstituir estos comitØs asesores mediante decisi(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n, dotÆndoles de una estructura simplificada y de atribuciones mucho mÆs reducidas. Espec(cid:237)ficamente, los comitØs asesores ya no tendr(cid:237)an mandato para promover la libre circulaci(cid:243)n de los profesionales de la sanidad actualizando las normas m(cid:237)nimas de competencia en las profesiones pertinentes. En su lugar, el comitØ asesor asesorar(cid:237)a tan solo acerca de los problemas de libre circulaci(cid:243)n que le remitiera la Comisi(cid:243)n. ¿EstÆ la Comisi(cid:243)n al corriente de que, anticipando una Decisi(cid:243)n del Consejo para suprimir el actual ComitØ Asesor sobre Formaci(cid:243)n MØdica (CAFM), los servicios de la Comisi(cid:243)n han informado a los representantes de los mØdicos de que la Comisi(cid:243)n no tiene previsto iniciar ningœn trabajo nuevo en este comitØ? ¿Sabe la Comisi(cid:243)n que, el 12 de noviembre de 1999, el ComitØ Permanente de MØdicos Europeos, organizaci(cid:243)n que representa a las asociaciones mØdicas de los Estados miembros, conden(cid:243) unÆnimemente la cancelaci(cid:243)n por parte de la Comisi(cid:243)n del pleno del CAFM del 30 de noviembre, as(cid:237) como la negativa de la Comisi(cid:243)n a iniciar nuevos trabajos en dicho comitØ? ¿Es consciente la Comisi(cid:243)n de que los mØdicos europeos consideran los planes de la Comisi(cid:243)n para un nuevo CAFM sin mandato para actualizar las normas m(cid:237)nimas de la UE relativas a la formaci(cid:243)n mØdica general y especializada como una amenaza para el bienestar de los pacientes en toda la UE? A la luz de estas cr(cid:237)ticas de los mØdicos de la UE, ¿considera la Comisi(cid:243)n que su actual pol(cid:237)tica concerniente al CAFM y sus propuestas relativas al futuro mandato del CAFM son conformes con la obligaci(cid:243)n que tiene la Comisi(cid:243)n, de conformidad con el art(cid:237)culo 152 del Tratado CE, de garantizar un alto nivel de protecci(cid:243)n de la salud humana al definir y ejecutar todas las pol(cid:237)ticas y actividades de la Comunidad? ¿QuØ medidas, si las hay, ha tomado la Comisi(cid:243)n para asegurarse de que su pol(cid:237)tica y sus propuestas en relaci(cid:243)n con la formaci(cid:243)n mØdica no tengan efectos sanitarios negativos? (1) DO C 28 de 26. 1. 1998, p. 1. Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (8 de febrero de 2000) Para empezar, n(cid:243)tese que la situaci(cid:243)n del ComitØ Consultivo para la Formaci(cid:243)n de MØdicos (CCFM) no es distinta de la de otros comitØs parecidos. En efecto, hay seis comitØs consultivos para la formaci(cid:243)n de determinadas categor(cid:237)as de profesionales sanitarios (mØdicos, farmacØuticos, dentistas, veterinarios, enfer- meros responsables de cuidados generales y comadronas). Estos seis comitØs fueron creados por el Consejo al margen de las Directivas sectoriales que facilitan la libre circulaci(cid:243)n de dichas categor(cid:237)as de profesiona- les. Las normas de funcionamiento de estos comitØs son las mismas. La primera pregunta, relacionada con los trabajos del CCFM, debe examinarse en el marco de la reforma de los seis comitØs consultivos en cuesti(cid:243)n. En efecto, en respuesta a la iniciativa SLIM (simplificaci(cid:243)n de la legislaci(cid:243)n en el mercado interior), la Comisi(cid:243)n anunci(cid:243), en su Comunicaci(cid:243)n al Consejo y al Parlamento sobre la iniciativa SLIM (1), de 6 de noviembre de 1996, su intenci(cid:243)n de racionalizar el funcionamiento de los comitØs consultivos de formaci(cid:243)n. En efecto, las medidas propuestas se desarrollaron en la exposici(cid:243)n de motivos de la propuesta de Directiva a la que se refiere Su Seæor(cid:237)a. El Parlamento adopt(cid:243) dicha propuesta en primera lectura el 2 de julio de 1998. Las medidas previstas entrarÆn en aplicaci(cid:243)n el 1 de enero de 2001. En esta fecha, se crearÆn los nuevos comitØs. As(cid:237) pues, el actual per(cid:237)odo es un per(cid:237)odo de transici(cid:243)n, durante el cual los comitØs tienen la posibilidad de acabar los trabajos pendientes sin empezar nuevos trabajos que no podr(cid:237)an acabar antes del 1 de enero de 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/67 2001. Por lo tanto, la Comisi(cid:243)n hizo bien en informar a todos los comitØs afectados (cid:129)por lo que se refiere al CCFM, esto tuvo lugar en su reuni(cid:243)n de 5 de febrero de 1999(cid:129) de esta situaci(cid:243)n transitoria y de c(cid:243)mo afectar(cid:237)a a la organizaci(cid:243)n del trabajo. A consecuencia de esto, el CCFM decidi(cid:243) crear grupos de trabajo informales, con autonom(cid:237)a de funcionamiento, sin la ayuda econ(cid:243)mica de la Comisi(cid:243)n. En este mismo contexto, se acord(cid:243) dentro de dicho comitØ que se celebrar(cid:237)a una reuni(cid:243)n, para la cual se fij(cid:243) provisionalmente la fecha de 30 de noviembre de 1999, dependiendo de c(cid:243)mo avanzasen estos trabajos informales. Por lo que se refiere a la segunda pregunta, sobre la anulaci(cid:243)n de la reuni(cid:243)n de 30 de noviembre de 1999, las dificultades materiales y presupuestarias a que se enfrenta la Comisi(cid:243)n recuerda que, en general, implican una selecci(cid:243)n rigurosa de las solicitudes de reuni(cid:243)n de los numerosos comitØs. La raz(cid:243)n por la que se anul(cid:243) esta reuni(cid:243)n de 30 de noviembre de 1999 es que no hab(cid:237)a un orden del d(cid:237)a suficiente. En efecto, los trabajos informales a que se hace referencia mÆs arriba no hab(cid:237)an avanzado tanto que se pudiese celebrar la reuni(cid:243)n en esta fecha. Por lo tanto, la decisi(cid:243)n de anular la reuni(cid:243)n estaba justificada y se ajustaba a lo que el propio CCFM hab(cid:237)a acordado al respecto. En cuanto a la tercera pregunta, sobre la protecci(cid:243)n de los intereses de los pacientes, n(cid:243)tese que el objetivo principal de los criterios de formaci(cid:243)n previstos en la Directiva 93/16/CEE del Consejo, de 5 de abril de 1993, destinada a facilitar la libre circulaci(cid:243)n de los mØdicos y el reconocimiento mutuo de sus diplomas, certificados y otros t(cid:237)tulos (2), es fijar las condiciones m(cid:237)nimas de formaci(cid:243)n consideradas necesarias y suficientes para el reconocimiento mutuo de la titulaci(cid:243)n de mØdico. En efecto, como se indica en el t(cid:237)tulo, el objetivo de la Directiva es facilitar la libre circulaci(cid:243)n de los mØdicos. Para ello, se prevØ un sistema de reconocimiento mutuo de la titulaci(cid:243)n basado en el respeto de exigencias m(cid:237)nimas de formaci(cid:243)n. Fuera de esto, la organizaci(cid:243)n y el contenido de la formaci(cid:243)n caen, en amplia medida, dentro de la responsabilidad bÆsica de los Estados miembros, de conformidad con los art(cid:237)culos 149 y 150 (antiguos art(cid:237)culos 126 y 127) del Tratado CE. En estos dos art(cid:237)culos se excluye expresamente toda armonizaci(cid:243)n de la formaci(cid:243)n a nivel comunitario. Por œltimo, la protecci(cid:243)n de la salud humana y de los intereses de los pacientes es tambiØn principalmente competencia de los Estados miembros. Por lo que se refiere a la cuarta pregunta, en relaci(cid:243)n con la pol(cid:237)tica aplicada al CCFM y con las medidas previstas para el futuro, la Comisi(cid:243)n recuerda que la situaci(cid:243)n de este comitØ no es distinta de la de los demÆs comitØs similares. Por lo demÆs, la Comisi(cid:243)n quisiera llamar la atenci(cid:243)n de Su Seæor(cid:237)a sobre el hecho de que la misi(cid:243)n del CCFM es contribuir a garantizar una formaci(cid:243)n de mØdicos de un nivel comparativamente elevado dentro de la Comunidad, de conformidad con la Decisi(cid:243)n 75/364/CEE del Consejo, de 16 de junio de 1975, sobre la creaci(cid:243)n de este comitØ (3). El nivel de formaci(cid:243)n que se aplica en cada Estado miembro depende de la normativa adoptada por cada Estado miembro, aunque, por supuesto, todos los Estados miembros estÆn obligados a respetar las exigencias m(cid:237)nimas de formaci(cid:243)n previstas en la Directiva 93/16/CEE. En este contexto, la Comisi(cid:243)n seguirÆ organizando reuniones con los representantes de las autoridades competentes de cada Estado miembro. El instrumento adecuado para ello es el comitØ de altos funcionarios de la salud pœblica, creado mediante la Decisi(cid:243)n 75/365/CEE del Consejo, de 16 de junio de 1975 (3). Por œltimo, si bien es verdad que la misi(cid:243)n prevista para el nuevo comitØ consultivo serÆ emitir dictÆmenes sobre el aspecto principal de la Directiva 93/16/CEE (es decir: el reconocimiento mutuo de la titulaci(cid:243)n de mØdico en relaci(cid:243)n con la libre circulaci(cid:243)n), tambiØn lo es que eso no excluye de ninguna manera la posibilidad de considerar aspectos que no estØn relacionados con la formaci(cid:243)n en el marco del reconocimiento mutuo de la titulaci(cid:243)n y de conformidad con las obligaciones que tiene la Comisi(cid:243)n en virtud del art(cid:237)culo 152 (antiguo art(cid:237)culo 129) del Tratado CE. Por lo que se refiere a la quinta pregunta, sobre las medidas tomadas por la Comisi(cid:243)n para procurar que su pol(cid:237)tica y sus propuestas en relaci(cid:243)n con la formaci(cid:243)n mØdica no tengan efectos negativos para la salud, la Comisi(cid:243)n recuerda que, dentro de los l(cid:237)mites de sus competencias, coopera estrechamente con los Estados miembros y los profesionales del ramo para garantizar que se tengan en cuenta todos los intereses. Las medidas previstas por la Comisi(cid:243)n en relaci(cid:243)n con la reforma de determinados comitØs consultivos (cid:129)entre ellos, el CCFM(cid:129) no modificarÆn esta situaci(cid:243)n. (1) COM(96) 559 final. (2) DO L 165 de 7. 7. 1993. (3) DO L 167 de 30. 6. 1975


title: PREGUNTA ESCRITA E-2553/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisión. IVA sobre la prestación de cuidados a domicilio.

eurovoc_concepts:
VAT rate
association
care for the elderly
care of the disabled
elderly person
home care
home help
physically disabled person
private sector
provision of services
public institution
tax harmonisation

text: C 225 E/162 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/178) PREGUNTA ESCRITA E-2550/99 de Bill Miller (PSE) a la Comisi(cid:243)n (4 de enero de 2000) Asunto: Agenda 2000 La reforma de la PAC formaba parte del paquete de medidas de la Agenda 2000. All(cid:237) estaba prevista la reforma del rØgimen que se aplica a la leche. Tengo entendido que hasta el aæo 2003 no se efectuarÆ ninguna reforma, pero, entretanto, se han incrementado las cuotas lecheras de Irlanda, Italia y Portugal. ¿CuÆles han sido los motivos de dicho incremento? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) El Consejo europeo de Berl(cid:237)n adopt(cid:243) dos decisiones esenciales con respecto al sector de la leche en el marco de la Agenda 2000: la reducci(cid:243)n del precio indicativo de la leche y de los precios de intervenci(cid:243)n de la mantequilla y de la leche desnatada en polvo a partir de 2005 y la continuaci(cid:243)n del rØgimen de cuotas lÆcteas hasta 2008 (no obstante, el Consejo se comprometi(cid:243) a realizar un nuevo examen en 2003 con el fin de permitir la expiraci(cid:243)n del rØgimen actual despuØs de 2006) y el aumento en dos fases de las cuotas nacionales. El aumento de las cuotas lÆcteas estaba indisolublemente unido, por un lado, a la ampliaci(cid:243)n del rØgimen de cuotas despuØs del 31 de marzo de 2000, fecha de expiraci(cid:243)n del sistema, y por otro, al descenso de los precios institucionales que hac(cid:237)a posible tal aumento. En este sentido y teniendo en cuenta de los problemas estructurales inmediatos y urgentes ligados a la continuaci(cid:243)n del rØgimen de cuotas, el Consejo decidi(cid:243) un aumento espec(cid:237)fico anticipado con relaci(cid:243)n al aumento lineal del 1,5 % de las cuotas a partir de 2005 para cinco Estados miembros: Grecia, Espaæa, Irlanda, Italia y el Reino Unido (Irlanda del Norte) a partir del 1 de abril de 2000. AdemÆs, este aumento especial se decidi(cid:243) con la convicci(cid:243)n de que tendrÆ una escasa o nula incidencia sobre la producci(cid:243)n de dichos Estados miembros y, por consiguiente, sobre el volumen total de la producci(cid:243)n comunitaria. (2000/C 225 E/179) PREGUNTA ESCRITA E-2553/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (4 de enero de 2000) Asunto: IVA sobre la prestaci(cid:243)n de cuidados a domicilio ¿Podr(cid:237)a especificar la Comisi(cid:243)n cuÆl es el tipo o tipos de IVA que se aplica actualmente en cada Estado miembro sobre la prestaci(cid:243)n de cuidados a domicilio (para las personas con minusval(cid:237)as, ancianos, etc. )? ¿Difieren dichos tipos en funci(cid:243)n del suministrador del servicio (p. ej. , entes locales, compaæ(cid:237)as privadas, organizaciones caritativas sin Ænimo de lucro, aut(cid:243)nomos, etc. )? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de febrero de 2000) De conformidad con la Sexta Directiva 77/388/CEE del Consejo, de 17 de mayo de 1977, en materia de armonizaci(cid:243)n de las legislaciones de los Estados Miembros relativas a los impuestos sobre el volumen de negocios (cid:129) Sistema comœn del Impuesto sobre el Valor Aæadido: base imponible uniforme (1), los Estados miembros exoneran los servicios a domicilio siempre que cumplan las condiciones estipuladas en el art(cid:237)culo 13 de esta Directiva, en particular cuando los efectœen organismos de derecho pœblico. AdemÆs, los Estados miembros pueden aplicar un tipo reducido a las prestaciones de servicios y a las entregas de bienes suministradas por organismos de carÆcter social reconocidos como tales por los Estados miembros y comprometidos en obras de ayuda y seguridad social, siempre que estas prestaciones no estØn 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/163 exoneradas. Actualmente, los tipos aplicables son los siguientes: BØlgica: 6 %, 21 %, exonerado; Dinamarca: 25 %; Alemania: 7 %; Grecia: 8 %; Espaæa: 7 %; Francia: 20,6 %; Irlanda: exonerado; Italia: 20 %, Luxem- burgo: 3 %, 15 %, exonerado; Pa(cid:237)ses Bajos: 17,5 %, Austria: 0 %, 10 %; Portugal: 17 %; Finlandia: exonerado; Suecia: exonerado, 25 %; Reino Unido: exonerado En los otros casos, se aplica el tipo normal de IVA. La Directiva 1999/85/CE del Consejo, de 22 de octubre de 1999, que modifica la Directiva 77/388/CEE por lo que se refiere a la posibilidad de aplicar, con carÆcter experimental, un tipo reducido del IVA sobre los servicios de gran intensidad de mano de obra (2), permite tambiØn a los Estados miembros que presentaron la solicitud correspondiente aplicar un tipo reducido a los servicios de cuidados a domicilio a partir del 1 de enero de 2000 y hasta el 31 de diciembre de 2002. Grecia, Francia, Italia y Portugal presentaron dicha solicitud. (1) DO L 145 de 13. 6. 1977. (2) DO L 277 de 28. 10. 1999. (2000/C 225 E/180) PREGUNTA ESCRITA E-2556/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Asunto: Antenas de transmisi(cid:243)n A la luz de las pruebas cient(cid:237)ficas de los posibles efectos sobre la salud derivados del uso de aparatos de telefon(cid:237)a m(cid:243)vil, ¿le preocupa a la Comisi(cid:243)n la posibilidad de que haya efectos sobre la salud derivados de la instalaci(cid:243)n de antenas de transmisi(cid:243)n para la telefon(cid:237)a m(cid:243)vil cerca de nœcleos de poblaci(cid:243)n, especial- mente de recintos escolares? ¿Tiene intenci(cid:243)n de proponer algœn estÆndar m(cid:237)nimo o salvaguardias a este respecto? Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (27 de enero de 2000) La Recomendaci(cid:243)n 1999/519/CE del Consejo, de 12 de julio de 1999, relativa a la exposici(cid:243)n del pœblico en general a campos electromagnØticos (0 Hz a 300 GHz) (1) establece un sistema de restricciones bÆsicas y niveles de referencia para prevenir los efectos negativos que campos como los generados por las estaciones de base para telØfonos portÆtiles pueden tener sobre la salud humana. La Recomendaci(cid:243)n estÆ dirigida a los Estados miembros; en ella se les invita a que adopten las medidas necesarias para garantizar un nivel elevado de protecci(cid:243)n de la salud humana con arreglo al sistema de limitaci(cid:243)n de la exposici(cid:243)n recomendado. Cabe esperar que a ra(cid:237)z de la Recomendaci(cid:243)n tambiØn se adopten normas aplicables a los equipos que transmiten radiaciones electr(cid:243)nicas del mismo tipo que las contempladas en ella. (1) DO L 199 de 30. 7. 1999. (2000/C 225 E/181) PREGUNTA ESCRITA E-2563/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Asunto: Discriminaci(cid:243)n en el lugar de trabajo ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n, respecto a cada Estado miembro, si existen leyes que proh(cid:237)ban la discrimina- ci(cid:243)n en el lugar de trabajo en raz(cid:243)n de: a) la raza, b) la religi(cid:243)n, c) el sexo, d) la orientaci(cid:243)n sexual? ¿Podr(cid:237)a indicar tambiØn, para cada caso, cuÆles son las v(cid:237)as de recurso, y si se ha procedido con Øxito en algœn asunto correspondiente a alguna de las cuatro categor(cid:237)as en el pasado aæo?


title: PREGUNTA ESCRITA E-2537/99 de Michiel van Hulten (PSE) a la Comisión. Subvención del sector agrícola estadounidense.

eurovoc_concepts:
State aid
United States
aid to agriculture

text: C 280 E/68 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/067) PREGUNTA ESCRITA E-2537/99 de Michiel van Hulten (PSE) a la Comisi(cid:243)n (4 de enero de 2000) Asunto: Subvenci(cid:243)n del sector agr(cid:237)cola estadounidense En el art(cid:237)culo titulado «Subvenciones estadounidenses para su horticultura mayores que las de la UE», publicado el 14 de octubre de 1999 en el diario neerlandØs Agrarisch Dagblad (Diario agrario), se cita a un funcionario de la Comisi(cid:243)n segœn el cual las subvenciones agr(cid:237)colas de los Estados Unidos para su campaæa 1999-2000 son superiores a las que la UE destina a su sector. Segœn el funcionario en cuesti(cid:243)n, las ayudas estadounidenses ascienden aproximadamente a 20 000 millones de d(cid:243)lares anuales. ¿Puede indicar la Comisi(cid:243)n quØ formas de ayuda destinan los Estados Unidos a su sector agr(cid:237)cola y en quØ datos numØricos se basan las afirmaciones del citado funcionario de la Comisi(cid:243)n? Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (31 de enero de 2000) El presupuesto de agricultura de los Estados Unidos para los aæos 1999 y 2000 asciende a 63 000 millones y 69 000 millones de € respectivamente. Supera en mÆs de un 50 % el presupuesto de la pol(cid:237)tica agr(cid:237)cola comœn (PAC). Sin embargo, cabe seæalar que una gran parte del gasto de dicho presupuesto s(cid:243)lo beneficia indirectamente a los productores. Por ejemplo, los 35 000 millones de € del presupuesto de agricultura para 1999 destinados a los servicios de alimentaci(cid:243)n, de nutrici(cid:243)n y de protecci(cid:243)n a los consumidores, benefician de manera indirecta a los agricultores americanos en la medida en que fomentan el consumo de determinados productos que proceden prÆcticamente en su totalidad de las explotaciones americanas. Durante el aæo 1999, los pagos directos del Gobierno federal a los agricultores americanos ascendieron a 22 500 millones de €, lo que equivale a 11 000 € por agricultor, es decir, el doble del pago medio a los agricultores comunitarios. Los pagos con arreglo al Agricultural Market Transition Act (AMTA) constituyen el principal mecanismo de subvenci(cid:243)n de los agricultores americanos: son pagos directos a los agricultores, que se fijan sobre la base de la producci(cid:243)n hist(cid:243)rica, y pagos compensatorios que corresponden a la diferencia entre los precios de mercado y el importe determinado de antemano por bushel, denominado tipo del prØstamo. En 1998 y 1999, el Gobierno de los Estados Unidos complet(cid:243) estos pagos ya disponibles para los agricultores con un total de aproximadamente 15 000 millones de € mediante dos medidas «de emergen- cia», que se distribuyeron sobre la base de los datos del sistema AMTA. (2000/C 280 E/068) PREGUNTA ESCRITA P-2540/99 de Patricia McKenna (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (16 de diciembre de 1999) Asunto: Proyecto de campo de golf en Doonbeg, Co. Clare, Irlanda En 1997, una compaæ(cid:237)a norteamericana de campos de golf, Landmark National, de Columbus (Ohio), acord(cid:243) con Shannon Development, la agencia estatal irlandesa encargada del desarrollo rural en la zona de Shannon en Irlanda, el desarrollo de «un complejo de ocio y de golf de categor(cid:237)a mundial», incluido un hotel de 51 habitaciones y 80 chalets, en una dunas de arena hasta ahora intactas, situadas en la costa de County Clare. El lugar ha sido reconocido desde hace aæos por sus valores de conservaci(cid:243)n de la naturaleza, y se incluy(cid:243) en la lista nacional y en el Plan de Desarrollo de County Clare para su protecci(cid:243)n. La importancia de esta zona se confirm(cid:243) en abril de 1993, cuando fue reevaluada con ayuda del programa LIFE de la UE. Esta importancia se confirm(cid:243) de nuevo en 1997, cuando se reevalu(cid:243) de nuevo con ayuda del programa LIFE de la UE y fue designada para la propuesta de Zona Especial de Conservaci(cid:243)n (ZEC), lo que se notific(cid:243) a la Comisi(cid:243)n el 11 de abril de 1997 (C(cid:243)digo de zona 1007)


title: PERGUNTA ESCRITA E-2552/99 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) à Comissão. Possibilidade de uma taxa inferior de IVA aplicável aos serviços de mão-de- obra intensiva.

eurovoc_concepts:
EU policy
VAT rate
fiscal policy
service industry

text: C 280 E/74 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/073) PERGUNTA ESCRITA E-2552/99 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo (4 de Janeiro de 2000) Objecto: Possibilidade de uma taxa inferior de IVA aplicÆvel aos servi(cid:231)os de mªo-de- obra intensiva A Comissªo poderÆ publicar, por cada Estado-membro, uma lista dos servi(cid:231)os a que os Estados-membros aplicam taxa reduzida de IVA ao abrigo das disposi(cid:231)ıes da directiva relativa aos servi(cid:231)os de mªo-de-obra intensiva? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (8 de Fevereiro de 2000) A Comissªo publicou a lista solicitada pelo Senhor Deputado na sua proposta de decisªo do Conselho que autoriza os Estados-membros a aplicarem uma taxa reduzida do IVA a determinados servi(cid:231)os de grande intensidade do factor trabalho, em conformidade com o procedimento previsto no no 6 do artigo 28o da Directiva 77/388/CEE (1). (1) COM(1999) 705 final. (2000/C 280 E/074) PERGUNTA ESCRITA E-2561/99 apresentada por Christopher Huhne (ELDR) (cid:224) Comissªo Objecto: Jurisdi(cid:231)ªo em matØria de seguro de dep(cid:243)sito (11 de Janeiro de 2000) A Comissªo poderÆ dizer que disposi(cid:231)ıes, em matØria de seguro de dep(cid:243)sito, se aplicam no caso de um depositante brit(cid:226)nico que colocou libras esterlinas, atravØs da Internet, num banco que Ø actualmente publicitado como First-e Bank (primeiro banco electr(cid:243)nico), que parece ser a sigla comercial do Banque d(cid:146)Escompte de Paris? Resposta do ComissÆrio Bolkestein em nome da Comissªo (14 de Fevereiro de 2000) A fim de dar uma resposta exacta (cid:224) pergunta, a Comissªo necessitaria de dispor de determinadas informa(cid:231)ıes suplementares sobre o caso. No entanto, a Directiva 94/19/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 30 de Maio de 1994, relativa aos sistemas de garantias de dep(cid:243)sitos (1) estipula que os Estados-membros devem assegurar a existŒncia de um sistema de garantia no seu territ(cid:243)rio e que esse sistema abrange igualmente os depositantes das sucursais criadas pela institui(cid:231)ªo de crØdito noutros Estados-membros. A directiva Ø igualmente vÆlida, mediante acordo especial, nos trŒs outros Estados do Espa(cid:231)o Econ(cid:243)mica Europeu (EEE): Isl(cid:226)ndia, Liechtenstein e Noruega. Se, por exemplo, os dep(cid:243)sitos forem efectuados numa institui(cid:231)ªo francesa, localizada em Fran(cid:231)a, o sistema francŒs de garantia de dep(cid:243)sitos aplicar-se-ia independentemente dos dep(cid:243)sitos serem transferidos via Internet, da nacionalidade do depositante ou da moeda do dep(cid:243)sito (quer sejam em euros ou numa das moedas dos Estados-membros). A garantia francesa ascende a 60 000 euros por depositante e estÆ sujeita a vÆrias isen(cid:231)ıes poss(cid:237)veis como, por exemplo, no que diz respeito ao tipo de depositante, de acordo com o estabelecido na Directiva. A partir de 1 de Janeiro de 2000, as sucursais das institui(cid:231)ıes de crØdito comunitÆrias, situadas noutros Estados-membros (e nos trŒs Estados do EEE) sªo igualmente obrigadas a oferecer a mesma garantia de dep(cid:243)sito que as institui(cid:231)ıes-mªe. Assim, considera-se que a institui(cid:231)ªo de crØdito e as suas sucursais comunitÆrias sªo uma mesma entidade jur(cid:237)dica. Por exemplo, uma sucursal francesa localizada no Reino Unido, deverÆ oferecer uma garantia de dep(cid:243)sito de 60 000 euros (cid:224) semelhan(cid:231)a do que sucederia em Fran(cid:231)a. Trata-se de uma nova disposi(cid:231)ªo jÆ que, previamente, de acordo com o no 1 do artigo 4o da


title: WRITTEN QUESTION E-2551/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission. Financial services ombudsman.

eurovoc_concepts:
associated action for damages
bank
common commercial policy
cross-border cooperation
electronic commerce

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/73 field of public health (1996-2000) (2) and the final report is now available. The Commission has launched an evaluation to be completed by April 2000 of the OISIN and Falcone programmes, which cover Justice and Home Affairs. The Commission has launched an evaluation of the Community(cid:146)s North/South Cooperation in the fight against drugs and drug addiction since 1991, which should be completed by October 2000. In addition, the Commission has sent the Parliament the agenda and the working documents for the meetings of the committee of the programme of Community action on the prevention of drug dependence (1996-2000); annual reports on the activities of including a description of the projects financed each year, and annual reports in 1996, 1997 and 1998 on the implementation of Council Regulation 2046/97 of 13 October 1997 on North-South cooperation in the campaign against drugs and drug addiction. the OISIN and Falcone programmes, More detailed information on these programmes and others that concern drugs are transmitted direct to the Secretariat of the Parliament and to the Honourable Members. (1) COM(99) 239 final. (2) COM(99) 463 final. (2000/C 280 E/072) WRITTEN QUESTION E-2551/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission (4 January 2000) Subject: Financial services ombudsman Would the Commission please state whether it is satisfied with the adequacy of consumer redress procedures in the case of an internet bank which is based in one Member State but takes deposits or makes loans in others? If not, will it consider making proposals for means of redress for consumers/borrowers/bank depositors (cid:129) such as the ombudsman scheme in the UK or other (cid:146)soft law(cid:146) schemes (cid:129) which fall short of having to take civil action in the host country of the bank concerned? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (24 February 2000) The possibility of obtaining out-of-court consumer redress in case of a conflict between a bank and its customer exists in nearly all the Member States. These schemes also normally cover bank services which are offered via the Internet. With regard to cross-border transactions, the present situation is unsatisfactory since there is little cross-border co-operation between the existing complaint bodies. As said in the action plan for implementing the framework for financial markets (1) the Commission is encouraging networking between these bodies with a view to resolving cross-border disputes by develop- ment of an Union-wide complaints network. The operation of this network will be based on the Commission Recommendation 98/257 of 30. 3. 1998 on the principles applicable to the bodies responsible for out-of-court settlement of consumer disputes (2). A first meeting on cross-border redress with representatives from national complaint bodies in the banking and insurance sectors was held in October 1999 and the second in February 2000. There is wide-spread support from national complaint bodies to co-operate effectively cross-border. Progress will be reported in the regular progress report on the action plan. (1) COM(99) 232 final. (2) COM(98) 198 final


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2545/99 från Maurizio Turco (TDI) och Marco Cappato (TDI) till kommissionen. EU:s femåriga handlingsplaner för kampen mot narkotika: information och utvärdering.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
EU programme
drug addiction

text: C 280 E/72 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 3. Programmets huvudsakliga m(cid:229)l enligt den nya f(cid:246)rordningen (cid:228)r fortfarande (cid:246)verf(cid:246)ring av know-how. H(cid:228)danefter kommer dock s(cid:229) mycket som 20 % av budgeten under vissa f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar att kunna anv(cid:228)ndas till investeringsfr(cid:228)mjande (cid:229)tg(cid:228)rder. Kommissionen anser att denna h(cid:246)jning ger betydligt b(cid:228)ttre utrymme f(cid:246)r (cid:246)kade investeringsm(cid:246)jligheter. (1) (2) EGT L 12, 18. 1. 2000. EGT L 165, 4. 7. 1996. (2000/C 280 E/071) SKRIFTLIG FR¯GA E-2545/99 fr(cid:229)n Maurizio Turco (TDI) och Marco Cappato (TDI) till kommissionen (4 januari 2000) ˜mne: EU:s fem(cid:229)riga handlingsplaner f(cid:246)r kampen mot narkotika: information och utv(cid:228)rdering Europeiska unionen avs(cid:228)tter avsev(cid:228)rda summor till kampen mot narkotika, vilket (cid:228)ven framg(cid:229)r av kommissionens meddelande om Europeiska unionens handlingsplan f(cid:246)r narkotikabek(cid:228)mpning, som inneh(cid:229)ller uppgifter f(cid:246)r 1998. Budgetposterna i fr(cid:229)n f(cid:246)rebyggande verksamhet till finansiering av Europeiska centrumet f(cid:246)r kontroll av narkotika och narkotika- missbruk, och fr(cid:229)n programmen Phare och Tacis till samarbetet mellan nord och syd och med l(cid:228)nderna i Latinamerika. fr(cid:229)ga (cid:228)r m(cid:229)nga och faller under flera pelare: ˜ven om kommissionens ovann(cid:228)mnda meddelande ger en helhetsbild av EU:s verksamhet p(cid:229) narkotika- bek(cid:228)mpningens omr(cid:229)de, inneh(cid:229)ller det inga specifika uppgifter om enstaka projekt som har finansierats eller skall finansieras. Dessutom saknas (cid:129) tv(cid:228)rtemot Europaparlamentets (cid:246)nskningar och kommissionens (cid:229)taganden i fem(cid:229)rsplanen f(cid:246)r perioden 1995(cid:129)2000 (cid:129) en fullst(cid:228)ndig och utt(cid:246)mmande utv(cid:228)rdering av den f(cid:246)reg(cid:229)ende fem(cid:229)rsplanen. Kan kommissionen p(cid:229) ett sammanfattande men utt(cid:246)mmande s(cid:228)tt informera Europaparlamentet om samtliga budgetposter i tidigare budgetar och den nuvarande budgeten som har varit eller (cid:228)r knutna till narkotikabek(cid:228)mpningen, genom att f(cid:246)r var och en av dem ange f(cid:246)ljande: (cid:129) vilka projekt har finansierats och till vilka belopp uppg(cid:229)r denna finansiering, (cid:129) vem har mottagit och f(cid:246)rvaltat de tilldelade anslagen, (cid:129) vilka m(cid:229)l skulle uppn(cid:229)s, (cid:129) vilka medel har anv(cid:228)nts f(cid:246)r att uppn(cid:229) dessa m(cid:229)l, (cid:129) vilka slutliga resultat har uppn(cid:229)tts, (cid:129) vilka kontroller och utv(cid:228)rderingar har EU genomf(cid:246)rt f(cid:246)r de enskilda projekten eller programmen? N(cid:228)r kommer kommissionen att publicera en helt(cid:228)ckande utv(cid:228)rdering av de program som genomf(cid:246)rts inom ramen f(cid:246)r fem(cid:229)rsplanen 1995(cid:129)2000? Svar fr(cid:229)n Ant(cid:243)nio Vitorino p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (16 februari 2000) Kommissionen h(cid:229)ller med om att utv(cid:228)rdering b(cid:246)r spela en viktig roll vid all verksamhet som g(cid:228)ller narkotikabek(cid:228)mpning. I sitt meddelande om Europeiska unionens handlingsplan f(cid:246)r narkotikabek(cid:228)mpning (2000(cid:129)2004) (1) f(cid:246)reslog kommissionen att utomst(cid:229)ende experter skulle utv(cid:228)rdera gemenskapens verk- samhet under denna period och vidare att kommissionen efter halva tiden skall g(cid:246)ra en (cid:246)versyn av handlingsplanen att l(cid:228)gga fram f(cid:246)r r(cid:229)det och Europaparlamentet. I handlingsplanen erk(cid:228)nns dock att gemenskapens utv(cid:228)rderingsinsatser varit otillr(cid:228)ckliga under perioden 1995(cid:129)1999. Kommissionen kan d(cid:228)rf(cid:246)r inte ge ett fullst(cid:228)ndigt svar p(cid:229) fr(cid:229)gan. De viktigaste narkotika- bek(cid:228)mpningsprogrammen har emellertid redan utv(cid:228)rderats eller h(cid:229)ller p(cid:229) att utv(cid:228)rderas. Kommissionen (cid:246)verl(cid:228)mnade den 14 oktober 1999 till parlamentet en delrapport om genomf(cid:246)randet av gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram f(cid:246)r att f(cid:246)rebygga cancer, aids och vissa andra (cid:246)verf(cid:246)rbara sjukdomar samt narkotikamiss- bruk inom ramen f(cid:246)r verksamheten p(cid:229) folkh(cid:228)lsoomr(cid:229)det (1996(cid:129)2000) (2). Slutrapporten (cid:228)r nu f(cid:228)rdig. 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/73 Kommissionen har ocks(cid:229) inlett en utv(cid:228)rdering av programmen Oisin och Falcone, som skall vara f(cid:228)rdig i april 2000, och som omfattar samarbetet i r(cid:228)ttsliga och inrikes fr(cid:229)gor. Kommissionen har slutligen inlett utv(cid:228)rderingen av gemenskapens Nord/Sydsamarbete i fr(cid:229)ga om kamp mot narkotika och narkotikamiss- bruk sedan 1991. Den skall vara f(cid:228)rdig i oktober 2000. Dessutom har kommissionen till parlamentet (cid:246)verl(cid:228)mnat verksamhetsplanen och arbetsdokumenten f(cid:246)r f(cid:246)rebygga narkotikamissbruk (1999(cid:129)2000), kommittØn f(cid:246)r gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram f(cid:246)r att (cid:229)rsrapporter om verksamheten inom Oisin- och Falconeprogrammen, inklusive en beskrivning av de projekt som f(cid:229)tt st(cid:246)d varje (cid:229)r, samt (cid:229)rsrapporter f(cid:246)r 1996, 1997 och 1998 om genomf(cid:246)randet av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 2046/97 av den 13 oktober 1997 om samarbete mellan nordliga och sydliga l(cid:228)nder i kampen mot narkotika och narkotikamissbruk. Mera detaljerade uppgifter om dessa och andra program som g(cid:228)ller narkotika (cid:246)vers(cid:228)nds direkt parlamentets generalsekretariat och till parlamentsledam(cid:246)terna. till (1) (2) KOM(1999) 239 slutlig. KOM(1999) 463 slutlig. (2000/C 280 E/072) SKRIFTLIG FR¯GA E-2551/99 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen ˜mne: Ombudsman f(cid:246)r finansiella tj(cid:228)nster (4 januari 2000) Anser kommissionen att de m(cid:246)jligheter (cid:228)r tillr(cid:228)ckliga som konsumenterna har att f(cid:229) uppr(cid:228)ttelse gentemot en bank p(cid:229) Internet som (cid:228)r baserad i en medlemsstat men tar emot ins(cid:228)ttningar eller beviljar l(cid:229)n i andra medlemsstater? Om inte, kan kommissionen t(cid:228)nka sig att l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag om hur konsumenter/l(cid:229)ntagare/ins(cid:228)tter skall kunna f(cid:229) uppr(cid:228)ttelse (cid:129) exempelvis genom best(cid:228)mmelser liknande de som finns om ombudsmannen i F(cid:246)renade kungariket eller andra (cid:148)mjuka(cid:148) lagbest(cid:228)mmelser (cid:129) d(cid:229) dessa konsumenter inte kan vidta civil- r(cid:228)ttsligt (cid:229)tg(cid:228)rder i den ber(cid:246)rda bankens v(cid:228)rdland? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (24 februari 2000) I s(cid:229) gott som alla medlemsstater finns m(cid:246)jlighet f(cid:246)r konsumenter att f(cid:229) en tvist med en bank pr(cid:246)vad utan att beh(cid:246)va v(cid:228)nda sig till domstol. Normalt g(cid:228)ller detta (cid:228)ven f(cid:246)r banktj(cid:228)nster via Internet. I fr(cid:229)ga om transaktioner (cid:246)ver gr(cid:228)nserna (cid:228)r dagens situation otillfredsst(cid:228)llande eftersom klagoinstanserna i olika l(cid:228)nder samarbetar mycket lite sinsemellan. Kommissionen framh(cid:229)ller i meddelandet Att genomf(cid:246)ra handlingsramen f(cid:246)r finansmarknaderna: en handlingsplan (1) att man uppmuntrar klagoinstanser att bilda n(cid:228)tverk. Syftet (cid:228)r att skapa ett n(cid:228)tverk av s(cid:229)dana instanser som t(cid:228)cker hela EU f(cid:246)r att kunna l(cid:246)sa gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande tvister. N(cid:228)tverkets verksamhet skulle grundas p(cid:229) kommissionens rekommendation 98/257 av den 30 mars 1998 om principer som skall till(cid:228)mpas p(cid:229) de instanser som (cid:228)r ansvariga f(cid:246)r f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r reglering av konsumenttvister utanf(cid:246)r domstol (2). Ett f(cid:246)rsta m(cid:246)te om tvistl(cid:246)sning (cid:246)ver gr(cid:228)nserna med f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r medlemsstaternas klagom(cid:229)lsinstanser inom bank- och f(cid:246)rs(cid:228)kringssektorerna h(cid:246)lls i oktober 1999 och ett andra i februari 2000. Det finns brett st(cid:246)d bland klagoinstanserna f(cid:246)r samarbete (cid:246)ver gr(cid:228)nserna. I rapporten om hur handlingsplanen genomf(cid:246)rs kommer kommissionen att redog(cid:246)ra f(cid:246)r den vidare utvecklingen. (1) (2) KOM(1999) 232 slutlig. KOM(1998) 198 slutlig


title: Verordening (EG) nr. 11/2000 van de Commissie van 4 januari 2000 tot wijziging van de invoerrechten in de sector granen

eurovoc_concepts:
CCT duties
United States
cereals
import
stock-exchange listing

formats: pdf print

text: 5. 1. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 2/65 VERORDENING (EG) Nr. 11/2000 VAN DE COMMISSIE van 4 januari 2000 tot wĳziging van de invoerrechten in de sector granen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, (2) Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 1249/96 van de Commissie van 28 juni 1996 tot vaststelling van uitvoeringsbepalingen van Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad ten aanzien van de invoerrechten in de sector granen (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2519/98 (4), en met name op artikel 2, lid 1, Overwegende hetgeen volgt: (1) de invoerrechten in de sector granen zĳn vastgesteld bĳ Verordening (EG) nr. 2817/1999 van de Commissie (5); in artikel 2, lid 1, van Verordening (EG) nr. 1249/96 is bepaald dat, indien in de loop van een toepassingspe- riode het berekende gemiddelde van de invoerrechten 5 EUR per ton verschilt van het vastgestelde recht, een overeenkomstige aanpassing wordt uitgevoerd; dit verschil heeft zich voorgedaan; in Verordening (EG) nr. 2817/1999 vastgestelde invoerrechten moeten derhalve aangepast worden, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 De bĳlagen I en II bĳ Verordening (EG) nr. 2817/1999 worden vervangen door de bĳlagen I en II bĳ deze verordening. Deze verordening treedt in werking op 5 januari 2000. Artikel 2 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 4 januari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 161 van 29. 6. 1996, blz. 125. (4) PB L 315 van 25. 11. 1998, blz. 7. (5) PB L 340 van 31. 12. 1999, blz. 97. L 2/66 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 5. 1. 2000 BĲLAGE „BĲLAGE I Invoerrechten voor de in artikel 10, lid 2, van Verordening (EEG) nr. 1766/92 genoemde producten GN-code Omschrĳving 1001 10 00 Harde tarwe: — van hoge kwaliteit Harde tarwe: — van gemiddelde kwaliteit (1) 1001 90 91 Zachte tarwe, zaaigoed 1001 90 99 Zachte tarwe van hoge kwaliteit, bestemd voor zaaidoel- einden (3) van gemiddelde kwaliteit van lage kwaliteit 1002 00 00 Rogge 1003 00 10 Gerst, zaaigoed 1003 00 90 Gerst, niet bestemd voor zaaidoeleinden (3) 1005 10 90 Maïs, zaaigoed, andere dan hybriden 1005 90 00 Maïs, andere dan zaaigoed (3) 1007 00 90 Graansorgho, andere dan hybriden bestemd voor zaaidoel- einden Invoerrecht bĳ invoer over land, langs de binnenwateren of over zee vanuit havens aan de Middellandse Zee, de Zwarte Zee of de Oostzee (in EUR/t) Invoerrecht bĳ invoer door de lucht of over zee vanuit andere havens (2) (in EUR/t) 27,34 37,34 34,23 34,23 78,89 91,70 85,41 85,41 85,41 97,84 97,84 85,41 17,34 27,34 24,23 24,23 68,89 81,70 75,41 75,41 75,41 87,84 87,84 75,41 (1) Voor harde (durum)tarwe van gemiddelde kwaliteit die niet voldoet aan de in bĳlage I van Verordening (EG) nr. 1249/96 bedoelde minimumkwaliteit geldt het invoerrecht dat is vastgesteld voor zachte tarwe van lage kwaliteit. (2) Voor producten die via de Atlantische Oceaan of het Suezkanaal in de Gemeenschap worden aangevoerd (artikel 2, lid 4, van Verordening (EG) nr. 1249/96) komt de importeur in aanmerking voor een verlaging van het invoerrecht met: — 3 EUR/t, als de loshaven aan de Middellandse Zee ligt, of — 2 EUR/t, als de loshaven in Ierland, het Verenigd Koninkrĳk, Denemarken, Zweden, Finland of aan de Atlantische kust van het Iberisch Schiereiland ligt. (3) De importeur komt in aanmerking voor een forfaitaire verlaging van het invoerrecht met 14 of 8 EUR/t, als aan de in artikel 2, lid 5, van Verordening (EG) nr. 1249/96 vastgestelde voorwaarden is voldaan. ” 5. 1. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 2/67 BĲLAGE II Berekeningselementen 1. Gemiddelden over de twee weken vóór de dag van de vaststelling: (periode van 30 december 1999 tot en met 3 januari 2000) Beursnoteringen Minneapolis Kansas-City Chicago Chicago Minneapolis Minneapolis Minneapolis Product (eiwitgehalte bĳ 12 % vocht) HRS2. 14 % HRW2. 11,5 % SRW2 YC3 HAD2 US barley 2 van ge- middelde kwaliteit (*) Notering (EUR/t) 115,17 99,32 89,73 79,04 156,91 (**) 146,91 (**) 98,59 (**) Golf-premie (EUR/t) 34,86 6,04 2,82 7,38 Grote-Merenpremie (EUR/t) — — — — (*) Een korting („discount”) van 10 EUR per ton (artikel 4, (**) Fob Golf. lid 1, van Verordening (EG) nr. 1249/96). — — — — — — 2. Vrachttarieven/kosten: Golf van Mexico — Rotterdam: 15,40 EUR/ton; Grote Meren — Rotterdam: 28,06 EUR/ton. 3. Subsidies bedoeld in artikel 4, lid 2, derde alinea, van Verordening (EG) nr. 1249/96: 0,00 EUR/ton (HRW2) 0,00 EUR/ton (SRW2)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2535/99 från Heidi Hautala (Verts/ALE) till kommissionen. Den österrikiska högskolelagens ojämlikhet.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 225 E/160 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (1 februari 2000) Utkastet till den presidentf(cid:246)rordning om (cid:228)ndring av artikel 5 i f(cid:246)rordningen nr 187 av den 29 september- 3 oktober 1973 om kung(cid:246)rande av sj(cid:246)r(cid:228)tten (cid:228)r f(cid:246)ljden av domstolens beslut av den 27 november 1997 i m(cid:229)let C-62/96 r(cid:246)rande registreringsvillkor f(cid:246)r fartyg. Utkastet har framlagts f(cid:246)r granskning till kommis- sionen, och (cid:246)verensst(cid:228)mmer med gemenskapslagstiftningen. S(cid:229) snart utkastet antagits kommer (cid:246)vertr(cid:228)del- sef(cid:246)rfarandet att kunna l(cid:228)ggas ned. I enlighet med artikel 43 (f. d. artikel 52) i EG-f(cid:246)rdraget skall fartyg som tillh(cid:246)r personer eller f(cid:246)retag i medlemsstaterna och som (cid:228)r registrerade i det grekiska fartygsregistret omfattas av samma villkor som g(cid:228)ller f(cid:246)r andra grekiska fartyg. Dessutom skall de best(cid:228)mmelser i den grekiska lagstiftningen som avser bes(cid:228)ttningens sammans(cid:228)ttning, inf(cid:246)randet av ett gemensamt arbetsspr(cid:229)k, utf(cid:228)rdande av driftstillst(cid:229)nd, utseende av s(cid:228)kerhetsansvariga och liknande till(cid:228)mpas p(cid:229) dessa fartyg utan (cid:229)tskillnad. (2000/C 225 E/176) SKRIFTLIG FR¯GA E-2535/99 fr(cid:229)n Heidi Hautala (Verts/ALE) till kommissionen (4 januari 2000) ˜mne: Den (cid:246)sterrikiska h(cid:246)gskolelagens oj(cid:228)mlikhet Enligt artiklarna 149 och 150 i Amsterdamf(cid:246)rdraget skall studerandes m(cid:246)jligheter att studera i andra medlemsstater fr(cid:228)mjas. Studerandes och forskares r(cid:246)rlighet f(cid:246)rb(cid:228)ttrar enskilda medborgares valfrihet och m(cid:246)jligheter till att utveckla sig sj(cid:228)lv och (cid:246)kar gemenskapens utbildningsm(cid:228)ssiga och andliga resurser. Den (cid:246)sterrikiska lagstiftningen (Hochsschulstudiumgesetz AHStG artikel 7. 1) st(cid:228)ller olika krav p(cid:229) personer fr(cid:229)n andra medlemsstater (cid:228)n p(cid:229) inhemska s(cid:246)kande av en studieplats. (cid:214)sterrikare b(cid:246)r kunna p(cid:229)visa sin (cid:148)allm(cid:228)nna(cid:148) beh(cid:246)righet att bedriva h(cid:246)gre studier f(cid:246)r att erh(cid:229)lla en studieplats. Ett examensbevis som t. ex. i Finland p(cid:229)visar den (cid:148)allm(cid:228)nna(cid:148) h(cid:246)gskolebeh(cid:246)righeten anses dock inte vara tillr(cid:228)ckligt i (cid:214)sterrike, utan d(cid:228)rut(cid:246)ver kr(cid:228)vs att man kan p(cid:229)visa (cid:148)s(cid:228)rskild(cid:148) h(cid:246)gskolebeh(cid:246)righet. I praktiken har kravet tolkats s(cid:229), att det kr(cid:228)vs att s(cid:246)kanden av en studieplats redan i sitt hemland studerar inom samma omr(cid:229)de. F(cid:246)rst efter att ha varit fast bosatt i (cid:214)sterrike i fem (cid:229)r befrias (cid:246)vriga EU medborgare fr(cid:229)n kravet om tv(cid:229) studieplatser, vilket naturligtvis inte kan kr(cid:228)vas av (cid:246)sterrikare. ˜r kommissionen medveten om de problem (cid:214)sterrikes h(cid:246)gskolelag f(cid:246)rorsakar? Sammanfaller kommis- sionens tolkning med min tolkning enligt vilken (cid:246)sterrikisk lagstiftning och praktik f(cid:246)rsv(cid:229)rar studerandes fria r(cid:246)rlighet ist(cid:228)llet f(cid:246)r att fr(cid:228)mja den och f(cid:246)rs(cid:228)tter EU medborgarna sinsemellan i oj(cid:228)mlik st(cid:228)llning? Anser kommissionen att den (cid:246)sterrikiska h(cid:246)gskolelagen strider mot artiklarna 149 och 12 i Amsterdamf(cid:246)rdraget? ˜mnar kommissionen vidta (cid:229)tg(cid:228)rder enligt artikel 226 f(cid:246)r att r(cid:228)tta till situationen? Svar fr(cid:229)n Viviane Reding p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (4 februari 2000) Kommissionen vill p(cid:229)minna om att studerandes r(cid:246)rlighet inom gemenskapen (cid:228)r beroende av att principen om lika behandling vid tilltr(cid:228)de till utbildning i en annan medlemsstat iakttas. Den principen kullkastas n(cid:228)r det f(cid:246)rekommer krav som, antingen direkt via nationaliteten eller p(cid:229) andra indirekta s(cid:228)tt, g(cid:246)r att g(cid:228)ststuderande fr(cid:229)n EU-l(cid:228)nder har en mindre gynnsam situation (cid:228)n studerande med nationella utbildnings- bevis, vilket leder till att de f(cid:246)rra inte blir antagna till utbildningar. 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/161 Men uppgiften att erk(cid:228)nna utbildningsbevisens akademiska v(cid:228)rde i syfte att ge studerande med kvalifika- tioner fr(cid:229)n andra medlemsstater m(cid:246)jlighet att g(cid:229) vidare p(cid:229) en utbildning h(cid:246)r till medlemsstaternas befogenheter. Enligt EG-f(cid:246)rdraget ansvarar varje medlemsstat f(cid:246)r utbildningens inneh(cid:229)ll och utbildnings- systemets uppbyggnad i det egna landet. Medlemsstaterna anger ocks(cid:229) fritt vilka regler som skall styra ekvivaleringen av utbildningsbevis fr(cid:229)n andra EU-l(cid:228)nder. Dock skall medlemsstaterna, n(cid:228)r de till(cid:228)mpar sina i EG-f(cid:246)rdraget, avh(cid:229)lla sig fr(cid:229)n all direkt eller indirekt regler, diskriminering p(cid:229) grund av nationalitet. i kraft av artikel 12 (f. d. artikel 6) Kommissionen k(cid:228)nner till den situation som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren beskriver. Enligt (cid:246)sterrikisk lag, den som fr(cid:229)gest(cid:228)llaren h(cid:228)nvisar till, skall alla som ans(cid:246)ker om att studera ett s(cid:228)rskilt (cid:228)mne vid h(cid:246)gskolan i (cid:214)sterrike kunna visa att de har ett utbildningsbevis fr(cid:229)n gymnasieniv(cid:229) som ger villkorsl(cid:246)s beh(cid:246)righet till detta (cid:228)mne i det land d(cid:228)r utbildningsbeviset utf(cid:228)rdats. Kommissionen har tagit upp fr(cid:229)gan om huruvida (cid:246)sterrikisk lag (Universit(cid:228)ts-Studiengesetz-UniStG) (cid:228)r f(cid:246)renlig med artiklarna 12, 149 och 150 (f. d. artikel 126 och 127) i EG-f(cid:246)rdraget till granskning. Efter att ha g(cid:229)tt igenom (cid:214)sterrikes kommentarer drog kommissionen slutsatsen att ett extra krav p(cid:229) studerande med utbildningsbevis fr(cid:229)n andra medlemsl(cid:228)nder, n(cid:228)r inga andra krav (cid:228)n att inneha ett utbildningsbevis g(cid:228)ller f(cid:246)r studerande med utbildningsbevis fr(cid:229)n (cid:214)sterrike, utg(cid:246)r en diskriminering p(cid:229) grund av nationalitet vid tilltr(cid:228)de till studier och att det (cid:228)r f(cid:246)rbjudet enligt artiklarna 12, 149 och 150 i EG-f(cid:246)rdraget. F(cid:246)ljaktligen har kommissionen v(cid:228)ckt talan om f(cid:246)rdragsbrott enligt artikel 226 (f. d. artikel 169) i EG- f(cid:246)rdraget. (2000/C 225 E/177) SKRIFTLIG FR¯GA E-2542/99 fr(cid:229)n Neil MacCormick (Verts/ALE) till kommissionen ˜mne: K(cid:246)rkortsbest(cid:228)mmelser f(cid:246)r personer med diabetes (4 januari 2000) 1. Fr(cid:229)n en medicinskt kunnig k(cid:228)lla har jag f(cid:229)tt veta att det inte finns n(cid:229)got bevis p(cid:229) att f(cid:246)rare som lider av diabetes skulle utg(cid:246)ra en s(cid:228)rskilt stor fara f(cid:246)r andra trafikanter. Har kommissionen n(cid:229)gra bevis p(cid:229) motsatsen, n(cid:228)mligen att dessa f(cid:246)rare faktiskt skulle inneb(cid:228)ra en s(cid:228)rskild fara? Vilka bevis (cid:228)r det i s(cid:229) fall? Enligt r(cid:229)dets direktiv 91/439/EEG (1) riskerar insulinberoende diabetiker att f(cid:246)rlora sitt k(cid:246)rkort och i 2. vissa fall sitt livsupph(cid:228)lle. 3. 4. H(cid:229)ller kommissionen med om att detta utg(cid:246)r or(cid:228)ttvis diskriminering av denna grupp av f(cid:246)rare? Skulle kommissionen kunna vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att upph(cid:228)va direktivet? (1) EGT L 237, 24. 8. 1991, s. 1. Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (1 februari 2000) Fr(cid:229)gest(cid:228)llaren h(cid:228)nvisas till kommissionens svar p(cid:229) den skriftliga fr(cid:229)gan E-495/98 som st(cid:228)llts av Richard Howit (1). Kommissionen konstaterar, att sedan detta svar gavs har det inte h(cid:228)nt n(cid:229)got nytt inom det aktuella omr(cid:229)det som borde f(cid:246)ranleda n(cid:229)gon (cid:228)ndring av den st(cid:229)ndpunkt som kommissionen uttryckt i det redan l(cid:228)mnade svaret. (1) EGT C 310, 15. 12. 1998


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2530/99 från Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen. Säkerheten i Europeiska unionens hamnar.

eurovoc_concepts:
common ports policy
maritime safety

text: C 280 E/64 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 I december 1993 genomf(cid:246)rde kommissionen kontroller enligt artikel 35 i Euratomf(cid:246)rdraget vid Sellafield och i juli 1996 genomf(cid:246)rdes kontroller vid Cap de la Hague. D(cid:229) beslutet om att (cid:229)teruppta kontrollerna fattades (december 1989) planerade man att upparbetningsanl(cid:228)ggningarna skulle kontrolleras vart tredje (cid:229)r. Insatsen har s(cid:229)ledes varit mindre (cid:228)n vad man ursprungligen ans(cid:229)g vara tillr(cid:228)ckligt. Under 1998 b(cid:246)rjade kommissionen skaffa fram de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga resurserna. Det h(cid:229)ller p(cid:229) att utarbetas ett meddelande till r(cid:229)det och Europaparlamentet med en (cid:246)versikt (cid:246)ver de kontroller som genomf(cid:246)rts under perioden 1990-1999 samt en ber(cid:228)kning av de resurser som kr(cid:228)vs f(cid:246)r att uppr(cid:228)tta ett systematiskt program. Kommissionen forts(cid:228)tter att (cid:246)vervaka situationen n(cid:228)r det g(cid:228)ller niv(cid:229)n av radioaktivitet i milj(cid:246)n p(cid:229) grundval av den information som inkommit enligt artikel 36 i Euratomf(cid:246)rdraget, information om specifika anl(cid:228)gg- ningar som l(cid:228)mnats av medlemsstaternas myndigheter och som kan avse resultat av de m(cid:228)tningar som utf(cid:246)rs av driftsansvariga, samt andra informationsk(cid:228)llor som kommissionen k(cid:228)nner till. Kommissionen k(cid:228)nner inte exakt till vilket arbete som utf(cid:246)rts av Universitet i Wales p(cid:229) detta omr(cid:229)de. Kommissionen h(cid:229)ller p(cid:229) att vidta l(cid:228)mpliga (cid:229)tg(cid:228)rder som (cid:228)r i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med OSPAR-strategin n(cid:228)r det g(cid:228)ller radioaktiva (cid:228)mnen. Det (cid:228)r dock OSPAR-kommissionens sak att samordna och s(cid:228)kerst(cid:228)lla genomf(cid:246)randet av OSPAR-strategin genom att uppr(cid:228)tta en handlingsplan och fastst(cid:228)lla f(cid:246)rfaranden f(cid:246)r att granska de framsteg som strategin medf(cid:246)rt. Kommissionen har, tillsammans med de (cid:246)vriga avtalsslutande parterna, (cid:229)tagit sig att forts(cid:228)tta delta i OSPAR-kommissionens arbete och deltar (cid:228)ven i de relevanta forum som OSPAR-kommissionen uppr(cid:228)ttat f(cid:246)r att garantera st(cid:246)d och ledning. (2000/C 280 E/065) SKRIFTLIG FR¯GA E-2530/99 fr(cid:229)n Alexandros Alavanos (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: S(cid:228)kerheten i Europeiska unionens hamnar (4 januari 2000) I den nyligen intr(cid:228)ffade olyckan ombord p(cid:229) passagerarfartyget Superfast III f(cid:246)rolyckades 12 m(cid:228)nniskor tragiskt d(cid:229) en brand utbr(cid:246)t 14 sj(cid:246)mil utanf(cid:246)r Patras kust. Detta p(cid:229)visar otillr(cid:228)ckligheten i gemenskapens direktiv och f(cid:246)rordningar som tillhandah(cid:229)ller best(cid:228)mmelser om s(cid:228)kerhet under resor till sj(cid:246)ss men inga n(cid:228)r det g(cid:228)ller passagerares och hamnarbetares s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa eller kontroll av passagerares och fordons embarkering och debarkering. Kan kommissionen mot denna bakgrund svara p(cid:229) f(cid:246)ljande fr(cid:229)gor: 1. Utg(cid:246)r s(cid:228)kerheten i hamnarna en del av den gemensamma politiken f(cid:246)r sj(cid:246)s(cid:228)kerhet? 2. Har kommissionen vidtagit (cid:229)tg(cid:228)rder, och i s(cid:229) fall vilka, vad g(cid:228)ller passagerares och hamnarbetares s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa, med tanke p(cid:229) det mycket stora antal passagerare som (cid:229)rligen passerar genom Europeiska unionens hamnar? 3. Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att vidta (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla l(cid:228)mpliga kontroller av lastfordon f(cid:246)r att dessa inte skall utg(cid:246)ra ett hot mot fartygs s(cid:228)kerhet under resor till sj(cid:246)ss? 4. Kommer det att, inom ramen f(cid:246)r uppf(cid:246)ljningen av Gr(cid:246)nboken om Europeiska unionens hamnar, fastst(cid:228)llas obligatoriska minimif(cid:246)reskrifter f(cid:246)r gemenskapens hamnar n(cid:228)r det g(cid:228)ller passagerares s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa, med h(cid:228)nsyn till att fler (cid:228)n en miljon m(cid:228)nniskor (cid:229)rligen passerar genom gemenskapens hamnar? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 februari 2000) 1. S(cid:228)kerheten i hamnar behandlas inte s(cid:228)rskilt i kommissionens meddelande om en gemensam politik n(cid:228)r det g(cid:228)ller sj(cid:246)s(cid:228)kerhet (1). Meddelandet behandlar fr(cid:228)mst m(cid:246)jliga gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra s(cid:228)kerheten till sj(cid:246)ss, p(cid:229) grundval av de internationella konventioner om sj(cid:246)s(cid:228)kerhet som antagits inom 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/65 Internationella sj(cid:246)fartsorganisationen. Genom sin resolution av den 11 mars 1994 om en gemensam politik n(cid:228)r det g(cid:228)ller sj(cid:246)s(cid:228)kerhet (2) godk(cid:228)nde parlamentet den analys som (cid:229)terfinns i kommissionens meddelande och kr(cid:228)vde att handlingsprogrammet skulle genomf(cid:246)ras snabbt och noggrant. I sin gr(cid:246)nbok om hamnar och sj(cid:246)transportens infrastruktur (3), betonade kommissionen ytterligare den roll som gemenskapens hamnar spelar n(cid:228)r det g(cid:228)ller genomf(cid:246)randet och kontrollen av efterlevnaden av gemenskapens lagstiftning om sj(cid:246)s(cid:228)kerhet, och (cid:228)ven betydelsen av att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en h(cid:246)g niv(cid:229) n(cid:228)r det g(cid:228)ller hamntj(cid:228)nster som (cid:228)r n(cid:228)ra f(cid:246)rknippade med fartygss(cid:228)kerhet. Kommissionen har behandlat 2. fr(cid:229)gan om f(cid:228)rjepassagerares s(cid:228)kerhet genom en rad gemenskaps- (cid:229)tg(cid:228)rder som f(cid:246)reslagits med anledning av Estoniakatastrofen i september 1994 och efter krav fr(cid:229)n parlamentet och r(cid:229)det p(cid:229) att det m(cid:229)ste finnas sammanh(cid:228)ngande och str(cid:228)nga best(cid:228)mmelser om f(cid:228)rje- s(cid:228)kerhet i gemenskapen. Dessa (cid:229)tg(cid:228)rder utg(cid:246)rs av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 3051/95 av den 8 december 1995 om s(cid:228)kerhetsorganisation f(cid:246)r roll-on/roll-off-passagerarfartyg (ro-ro-fartyg) (4), r(cid:229)dets direktiv 98/18/ EG av den 17 mars 1998 om s(cid:228)kerhetsbest(cid:228)mmelser och s(cid:228)kerhetsnormer f(cid:246)r passagerarfartyg (5), r(cid:229)dets direktiv nr 98/41/EG av den 18 juni 1998 om registrering av personer som f(cid:228)rdas ombord p(cid:229) passagerarfartyg som ankommer till eller avg(cid:229)r fr(cid:229)n hamnar i gemenskapens medlemsstater (6), och r(cid:229)dets direktiv 1999/35/EG av den 29 april 1999 om ett system med obligatoriska besiktningar f(cid:246)r en s(cid:228)ker drift av ro-ro-passagerarfartyg och h(cid:246)ghastighetspassagerarfartyg i regulj(cid:228)r trafik (7). Hamnanst(cid:228)lldas s(cid:228)kerhet behandlas i ett antal direktiv som antagits p(cid:229) det sociala omr(cid:229)det och som framf(cid:246)r allt g(cid:228)ller fr(cid:229)gor om h(cid:228)lsa och s(cid:228)kerhet p(cid:229) arbetet. En f(cid:246)rteckning (cid:246)ver denna lagstiftning (cid:246)verl(cid:228)mnas direkt till parlamentsledamoten och till parlamentets sekretariat. Kontrollen av lastbilar som skall lastas ombord regleras av internationella konventioner om sj(cid:246)s(cid:228)ker- 3. het och om f(cid:246)rebyggande av havsf(cid:246)roreningar, som inneh(cid:229)ller s(cid:228)rskilda krav n(cid:228)r det g(cid:228)ller transport av form i bulklast. Dessa internationella krav har farligt gods som f(cid:246)rpackats och farligt gods i fast kompletterats genom gemenskapslagstiftning d(cid:228)r fartyg som anl(cid:246)per eller avg(cid:229)r fr(cid:229)n gemenskapens hamnar med farligt eller f(cid:246)rorenande gods (8). rapporteringsskyldigheter fatstst(cid:228)lls f(cid:246)r 4. Kommissionen har inte f(cid:246)r avsikt att inom ramen f(cid:246)r uppf(cid:246)ljningen av gr(cid:246)nboken om hamnar och sj(cid:246)transportens infrastruktur l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag om obligatoriska minimif(cid:246)reskrifter i gemenskapen n(cid:228)r det g(cid:228)ller passagerares s(cid:228)kerhet och h(cid:228)lsa. Kommissionen t(cid:228)nker dock utf(cid:228)rda ett allm(cid:228)nt meddelande om sj(cid:246)s(cid:228)kerhet samt om flaggstaters, hamnstaters och industrins ansvar, s(cid:228)rskilt i samband med fartygss(cid:228)ker- het. KOM(1993) 66 slutlig. EGT C 91, 28. 3. 1994. KOM(1997) 678 slutlig. EGT L 320, 30. 12. 1995. EGT L 144, 15. 5. 1998. EGT L 188, 2. 7. 1998. EGT L 138, 1. 6. 1999. (1) (2) (3) (4) (5) (6) (7) (8) R(cid:229)dets direktiv 93/75/EEG av den 13 september 1993 om minimikrav f(cid:246)r fartyg som anl(cid:246)per eller avg(cid:229)r fr(cid:229)n gemenskapens hamnar med farligt eller f(cid:246)rorenande gods, EGT L 247, 5. 10. 1993. (2000/C 280 E/066) SKRIFTLIG FR¯GA E-2534/99 fr(cid:229)n Neil MacCormick (Verts/ALE) till kommissionen (4 januari 2000) ˜mne: Fri r(cid:246)rlighet f(cid:246)r l(cid:228)kare (cid:129) patients(cid:228)kerhet I motiveringen till SLIM-direktivet om att f(cid:246)renkla och uppdatera EU:s sektordirektiv om (cid:246)msesidigt erk(cid:228)nnande av yrkeskvalifikationer (KOM(1997) 638) (1) meddelade kommissionen sin avsikt att uppmana


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2553/99 från Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen. Moms på vård i hemmet.

text: C 225 E/162 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/178) SKRIFTLIG FR¯GA E-2550/99 fr(cid:229)n Bill Miller (PSE) till kommissionen (4 januari 2000) ˜mne: Agenda 2000 En reform av den gemensamma jordbrukspolitiken utgjorde en del av Agenda 2000-paketet, d(cid:228)r man (cid:228)ven utlovade en reform av mj(cid:246)lkbest(cid:228)mmelserna. Det verkar som om det kommer att dr(cid:246)ja till 2003 innan denna reform kommer att kunna genomf(cid:246)ras, men under tiden har mj(cid:246)lkkvoterna f(cid:246)r Irland, Italien och Portugal h(cid:246)jts. Varf(cid:246)r h(cid:246)jdes dessa kvoter? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (18 januari 2000) Inom ramen f(cid:246)r Agenda 2000 fattade Europeiska r(cid:229)det vid sitt m(cid:246)te i Berlin beslut f(cid:246)r mj(cid:246)lksektorn i tv(cid:229) grundl(cid:228)ggande fr(cid:229)gor: s(cid:228)nkning av det v(cid:228)gledande priset p(cid:229) mj(cid:246)lk och interventionspriserna f(cid:246)r sm(cid:246)r och skummj(cid:246)lkspulver fr(cid:229)n och med 2005 samt forts(cid:228)ttning p(cid:229) systemet med mj(cid:246)lkkvoter fram till och med 2008 (r(cid:229)det har dock (cid:229)tagit sig att 2003 f(cid:246)reta en granskning f(cid:246)r att det skall bli m(cid:246)jligt att l(cid:229)ta det nuvarande systemet upph(cid:246)ra efter 2006) och h(cid:246)jning av de nationella kvoterna i tv(cid:229) omg(cid:229)ngar. H(cid:246)jningen av mj(cid:246)lkkvoterna (cid:228)r kopplade dels till f(cid:246)rl(cid:228)ngningen av kvotsystemet till efter den 31 mars 2000, d(cid:229) systemet skall upph(cid:246)ra att g(cid:228)lla, dels till s(cid:228)nkningen av de institutionella priserna, som m(cid:246)jlig- gjort h(cid:246)jningen. Med beaktande av de omedelbart f(cid:246)rest(cid:229)ende och akuta strukturproblem som h(cid:228)nger samman med f(cid:246)rl(cid:228)ngningen av kvotsystemet har r(cid:229)det beslutat om en s(cid:228)rskild h(cid:246)jning i f(cid:246)rv(cid:228)g j(cid:228)mf(cid:246)rt med den linj(cid:228)ra h(cid:246)jningen av kvoterna p(cid:229) 1,5 % fr(cid:229)n och med 2005 f(cid:246)r fem medlemsstater, n(cid:228)mligen Grekland, Spanien, Irland, Italien och F(cid:246)renade kungariket (Nordirland) fr(cid:229)n och med den 1 april 2000. Beslut om denna s(cid:228)rskilda h(cid:246)jning fattades d(cid:228)rf(cid:246)r att man anser att den kommer att ha f(cid:246)ga eller ingen effekt p(cid:229) dessa medlemsstaters produktion och f(cid:246)ljaktligen inte heller p(cid:229) gemenskapens totala produktion. (2000/C 225 E/179) SKRIFTLIG FR¯GA E-2553/99 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (4 januari 2000) ˜mne: Moms p(cid:229) v(cid:229)rd i hemmet Kan kommissionen ange den eller de momssatser som f(cid:246)r n(cid:228)rvarande tas ut i de olika medlemsstaterna p(cid:229) tj(cid:228)nster som avser v(cid:229)rd i hemmet (f(cid:246)r personer med handikapp, (cid:228)ldre och s(cid:229) vidare)? Varierar dessa momssatser beroende p(cid:229) vem som tillhandah(cid:229)ller tj(cid:228)nsten (dvs. lokala myndigheter, privata f(cid:246)retag som drivs med vinstsyfte, ideella v(cid:228)lg(cid:246)renhetsorganisationer, egenf(cid:246)retagare, etc. )? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 februari 2000) Enligt r(cid:229)dets sj(cid:228)tte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning r(cid:246)rande oms(cid:228)ttningsskatter (cid:129) Gemensamt system f(cid:246)r merv(cid:228)rdeskatt: enhetlig ber(cid:228)knings- grund (1), kan medlemsstaterna bevilja momsbefrielse f(cid:246)r hemtj(cid:228)nster om de uppfyller kraven i artikel 13 i detta direktiv, s(cid:228)rskilt n(cid:228)r tj(cid:228)nsterna utf(cid:246)rs av offentligr(cid:228)ttsliga organ. Dessutom f(cid:229)r medlemsstaterna till(cid:228)mpa en nedsatt skattesats f(cid:246)r tillhandah(cid:229)llande av tj(cid:228)nster och f(cid:246)r leveranser av varor som utf(cid:246)rs av organ som av medlemsstaterna erk(cid:228)nns ha en social karakt(cid:228)r och (cid:228)gna sig (cid:229)t socialt hj(cid:228)lparbete, s(cid:229)vida dessa tj(cid:228)nster inte redan (cid:228)r befriade fr(cid:229)n skatt. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande g(cid:228)ller 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/163 f(cid:246)ljande skattesatser: Belgien: 6 %, 21 %, skattebefrielse, Danmark: 25 %, Tyskland: 7 %, Grekland: 8 %, Spanien: 7 %, Frankrike: 20,6 %, Irland: skattebefrielse, Italien: 20 %, Luxemburg: 3 %, 15 %, skattebefrielse, Nederl(cid:228)nderna: 17,5 %, (cid:214)sterrike: 0 %, 10 %, Portugal: 17 %, Finland: skattebefrielse, Sverige: skattebefrielse, 25 %, F(cid:246)renade kungariket: skattebefrielse. I (cid:246)vriga fall till(cid:228)mpas den g(cid:228)ngse merv(cid:228)rdesskattesatsen. Enligt r(cid:229)dets direktiv 1999/85/EG av den 22 oktober 1999 om (cid:228)ndring av direktiv 77/388/EEG betr(cid:228)ffande m(cid:246)jlighet att p(cid:229) f(cid:246)rs(cid:246)k till(cid:228)mpa en reducerad merv(cid:228)rdesskattesats p(cid:229) arbetsintensiva tj(cid:228)nster (2) kan (cid:228)ven de medlemsstater som ans(cid:246)kt om det till(cid:228)mpa en nedsatt skattesats p(cid:229) hemtj(cid:228)nster fr(cid:229)n och med den 1 januari 2000 till och med den 31 december 2002. Grekland, Frankrike, Italien och Portugal har l(cid:228)mnat in ans(cid:246)kan vad g(cid:228)ller dessa tj(cid:228)nster. (1) (2) EGT L 145, 13. 6. 1977. EGT L 277, 28. 10. 1999. (2000/C 225 E/180) SKRIFTLIG FR¯GA E-2556/99 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (11 januari 2000) ˜mne: (cid:214)verf(cid:246)ringsmaster Det finns nu vetenskapliga bevis p(cid:229) att anv(cid:228)ndning av mobiltelefoner kan leda till h(cid:228)lsoproblem. Har kommissionen funderat (cid:246)ver om det inneb(cid:228)r n(cid:229)gon h(cid:228)lsorisk att placera (cid:246)verf(cid:246)ringsmaster f(cid:246)r mobiltele- i synnerhet p(cid:229) skolg(cid:229)rdar, och t(cid:228)nker kommissionen f(cid:246)resl(cid:229) n(cid:229)gra foni n(cid:228)ra grupper av m(cid:228)nniskor, miniminormer f(cid:246)r att v(cid:228)rna om s(cid:228)kerheten p(cid:229) detta omr(cid:229)de? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 januari 2000) I r(cid:229)dets rekommendation 1999/519/EG av den 12 juli 1999 om begr(cid:228)nsning av allm(cid:228)nhetens exponering f(cid:246)r elektromagnetiska f(cid:228)lt (0 hz300 GHz) (1) fastst(cid:228)lls ett system av grundl(cid:228)ggande begr(cid:228)nsningar och referensniv(cid:229)er s(cid:229) att allm(cid:228)nheten skall skyddas mot p(cid:229)visade skadliga h(cid:228)lsoeffekter fr(cid:229)n s(cid:229)dana elektro- magnetiska f(cid:228)lt som till exempel skapas vid (cid:246)verf(cid:246)ringsmaster f(cid:246)r mobiltelefoni. Rekommendationen riktas till medlemsstaterna som skall vidta de n(cid:246)dv(cid:228)ndiga (cid:229)tg(cid:228)rderna f(cid:246)r att tillgodose en h(cid:246)g h(cid:228)lsoskyddsniv(cid:229) avseende exponering enligt det system med begr(cid:228)nsningar som har rekommende- rats. Man f(cid:246)rv(cid:228)ntar sig ocks(cid:229) att rekommendationen kommer att leda till att standarder uppr(cid:228)ttas f(cid:246)r utrustning som avger elektronisk str(cid:229)lning av det slag som omfattas av rekommendationen. (1) EGT L 199, 30. 7. 1999. (2000/C 225 E/181) SKRIFTLIG FR¯GA E-2563/99 fr(cid:229)n Christopher Huhne (ELDR) till kommissionen (11 januari 2000) ˜mne: Diskriminering p(cid:229) arbetsplatsen Kan kommissionen f(cid:246)r varje enskild medlemsstat ange om det finns n(cid:229)gra r(cid:228)ttsliga best(cid:228)mmelser som f(cid:246)rbjuder diskriminering p(cid:229) arbetsplatsen grundad p(cid:229) a) ras, b) religion, c) k(cid:246)n eller d) sexuell l(cid:228)ggning? Kan kommissionen ocks(cid:229) ange vilka m(cid:246)jligheter det finns f(cid:246)r uppr(cid:228)ttelse i var och en av ovanst(cid:229)ende kategorier, och om det under det senaste (cid:229)ret h(cid:228)nt att denna m(cid:246)jlighet till uppr(cid:228)ttelse lett till (cid:229)tal i de fyra respektive fallen?


title: WRITTEN QUESTION E-2552/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission. Possible lower VAT rates on labour intensive services.

text: C 280 E/74 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/073) WRITTEN QUESTION E-2552/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission Subject: Possible lower VAT rates on labour intensive services (4 January 2000) Would the Commission please publish, for each Member State, a list of services for which Member States have applied to levy a reduced VAT rate under the provisions of the directive on reduced rates of VAT on labour intensive services? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (8 February 2000) The Commission has published the list requested by the Honourable Member in its proposal for a Council decision authorising Member States to apply a reduced rate of VAT to certain labour-intensive services in accordance with the procedure provided for in Article 28(6) of Directive 77/388/EEC (1). (1) COM(99) 705 final. (2000/C 280 E/074) WRITTEN QUESTION E-2561/99 by Christopher Huhne (ELDR) to the Commission (11 January 2000) Subject: Jurisdiction of deposit insurance Would the Commission please state what deposit insurance arrangements would apply to a UK depositor who placed sterling deposits via the internet with a bank currently advertised as First-e Bank, apparently the trading name of the Banque d(cid:146)Escompte in Paris? Answer given by Mr Bolkestein on behalf of the Commission (14 February 2000) In order to give a precise answer to the question, the Commission would need to have some additional information about the facts of the case. However, on a general basis Directive 94/19/EC of the Parliament and of the Council of 30 May 1994, on deposit- guarantee schemes (1) stipulates that Member States shall ensure that there is a guarantee scheme within their territory and that the Member State(cid:146)s scheme also covers the depositors at branches set up by credit institutions in other Member States. The Directive is also valid, by special agreement, in the three other European economic area (EEA) states; Iceland, Liechtenstein and Norway. If deposits were placed within e. g. a French institution, situated in France, the French deposit guarantee scheme would apply regardless of whether the deposits were transferred via Internet, the nationality of the depositor or the currency of the deposits (as long as deposits are in euros or one of the currencies of Member States). The French deposit guarantee amounts to € 60 000 per depositor. It is subject to a number of possible exemptions, e. g. as regards the type of depositor, as mentioned in the Directive. From 1 January 2000, branches of Community credit institutions situated in other Member States (and the three EEA states) are also obliged to offer the same deposit guarantee as their parent credit institutions. The credit institution and its Community branches are thus regarded as one legal entity. If one takes the example of a French branch situated in the United Kingdom, it must thus offer a deposit guarantee of € 60 000, just as in France. This is a new provision. Previously, according to Article 4(1) of the Directive, such branches were not allowed to offer a higher guarantee than the prevailing level in the host country