title: QUESTION ÉCRITE E-2648/99 posée par Roberta Angelilli (UEN) à la Commission. Pollution par les ondes électromagnétiques.

eurovoc_concepts:
European social policy
electromagnetic interference
mobile phone

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/93 publics de services (2); et 89/665/CEE du Conseil, du 21 dØcembre 1989, portant coordination des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives relatives (cid:224) l(cid:146)application des procØdures de recours en matiŁre de passation des marchØs publics de fournitures et de travaux (3). Les dispositions nationales de transposition ne semblent pas montrer de problŁmes particuliers de compatibilitØ au regard des rŁgles communautaires. Il faut, par contre, noter que des retards importants de transposition persistent encore en ce qui concerne les directives relatives aux marchØs publics dans les secteurs de l(cid:146)eau, de l(cid:146)Ønergie, des transports et des tØlØcommunications. Les directives 93/38/CEE du Conseil, du 14 juin 1993, portant coordination des procØdures de passation des marchØs dans les secteurs de l(cid:146)eau, de l(cid:146)Ønergie, des transports et des tØlØcommunications (1) et 92/13/CEE du Conseil, du 25 fØvrier 1992, portant coordination des dispositions lØgislatives, rØglementaires et administratives relatives (cid:224) l(cid:146)application des rŁgles communau- taires sur les procØdures de passation des marchØs des entitØs opØrant dans les secteurs de l(cid:146)eau, de l(cid:146)Ønergie, des transports et des tØlØcommunications (4), ainsi qu(cid:146)en ce qui concerne la directive 97/52/CEE (5) visant (cid:224) modifier les directives 92/50/CEE, 93/36/CEE et 93/37/CEE, en vue de tenir compte de l(cid:146)approbation par le Conseil de l(cid:146)accord international sur les marchØs publics au sein de l(cid:146)Accord gØnØral sur les tarifs douaniers et le commerce (GATT). En raison de la non-communication de la part des autoritØs hellØniques des textes nationaux de transposition de ces directives, la Commission a entamØ des procØdures en manquement et a dØcidØ de la saisine de la Cour de justice pour certains d(cid:146)entre eux. La Commission voudrait aussi informer les Honorables Parlementaires qu(cid:146)elle veille (cid:224) l(cid:146)application correcte des procØdures d(cid:146)attribution des marchØs publics dans tous les (cid:201)tats membres. (cid:192) cet effet, la Commission coopŁre tout d(cid:146)abord avec les autoritØs nationales dans le cadre de ses «rØunions paquet» afin de promouvoir la connaissance des rŁgles communautaires en la matiŁre et d(cid:146)en assurer leur application correcte. En mŒme temps elle instruit Øgalement des plaintes et peut lancer des procØdures de manquement telles que prØvues par l(cid:146)article 226 (ex article 169) du traitØ CE dans le cas oø les autoritØs nationales agiraient en violation des rŁgles communautaires. Quant (cid:224) l(cid:146)amØlioration du systŁme de production des travaux publics dans son ensemble en vue d(cid:146)une utilisation plus efficace des fonds communautaires, la Commission rappelle que le cadre communautaire d(cid:146)appui (CCA) II a prØvu la mise en place d(cid:146)un joint steering committee qui a proposØ une sØrie de dispositions, dont certaines ont ØtØ prises depuis longtemps. La Commission s(cid:146)attend (cid:224) une accØlØration de cette rØforme et (cid:224) la prise des mesures nØcessaires afin d(cid:146)assurer son respect effectif par les autoritØs qui rØalisent les travaux. S(cid:146)agissant enfin de la question de la qualitØ des travaux cofinancØs et de l(cid:146)activitØ de conseiller spØcialisØ en qualitØ des travaux (ESPEL), les Honorables Parlementaires sont priØs de se rØfØrer aux rØponses donnØes aux questions Øcrites E-1912/99 de M. Hadzidakis (6) et E-2017/99 de M. Papayannakis (7). JO L 199 du 9. 8. 1993. JO L 209 du 24. 7. 1992. JO L 395 du 30. 12. 1989. JO L 76 du 23. 3. 1992. JO L 328 du 28. 11. 1997. (1) (2) (3) (4) (5) (6) Voir page 2. (7) Voir page 5. (2000/C 280 E/095) QUESTION (cid:201)CRITE E-2648/99 posØe par Roberta Angelilli (UEN) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: Pollution par les ondes ØlectromagnØtiques La proposition de recommandation du Conseil «relative (cid:224) la limitation de l(cid:146)exposition du public aux champs ØlectromagnØtiques 0 hz-300 Ghz» (COM(98) 268 final) a ØtØ publiØe le 11 juin 1998. En Italie, et plus particuliŁrement (cid:224) Rome, le problŁme de la pollution due aux ondes ØlectromagnØtiques est extrŒmement ressenti, gr(cid:226)ce (cid:224) la mobilisation de citoyens et d(cid:146)associations de consommateurs et de dØfenseurs de l(cid:146)environnement. C 280 E/94 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 La ville de Rome a Øgalement publiØ rØcemment une dØlibØration sur ce problŁme (no 5187 du 29. 12. 1998) qui appara(cid:238)t tout (cid:224) fait inadaptØe en raison des faibles garanties offertes pour la protection de la santØ des citoyens. (cid:192) la lumiŁre de la rØponse (cid:224) la prØcØdente question sur ce thŁme en date du 11. 7. 1997 (E-2630/97) (1) il appara(cid:238)t donc nØcessaire de procØder (cid:224) une intervention permettant de surveiller prØcisØment la pollution par les ondes ØlectromagnØtiques; cette surveillance est aujourd(cid:146)hui impossible en raison de l(cid:146)absence de moyens techniques auprŁs des ASL compØtents. Ceci Øtant, la Commission voudrait-elle indiquer: 1. 2. 3. 4. 5. si elle n(cid:146)estime pas que les antennes de tØlØphone mobile ETACS, DCS et DECT doivent Øgalement relever de la rØglementation nØcessaire; si, dans les limites (cid:224) l(cid:146)exposition aux ondes ØlectromagnØtiques, il ne faudrait pas prØvoir une nouvelle limite dans les cas de proximitØ de population (cid:224) risques, comme les possesseurs de prothŁses mØdicales, les stimulateurs cardiaques (par exemple prŁs des h(cid:244)pitaux) et surtout prŁs des Øcoles; si le relevØ de la pollution ØlectromagnØtique ne doit pas tenir compte des valeurs complŁtes dans la zone et non seulement de celles liØes (cid:224) l(cid:146)installation (cid:224) mettre en place; si elle n(cid:146)estime pas opportun que les installations qui ne sont pas soumises aux limites de sØcuritØ pour la santØ humaine soient dØmantelØes; si elle ne reconna(cid:238)t pas que la multiplication des antennes relais de tØlØphonie mobile pourrait Œtre limitØe gr(cid:226)ce au recours au roaming par diffØrents opØrateurs; 6. quel est son jugement d(cid:146)ensemble sur ce dossier? (1) JO C 102 du 3. 4. 1998, p. 78. RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (23 fØvrier 2000) La Commission, dans sa proposition de recommandation 1999/519/CE limitant l(cid:146)exposition du public aux champs ØlectromagnØtiques de 0 Hertz (Hz) (cid:224) 300 Gigahertz (GHz) (1), adoptØe par le Conseil le 12 juillet 1999, a souhaitØ contribuer le plus largement possible (cid:224) assurer le haut niveau de protection de la santØ du citoyen europØen dans un domaine sensible oø aucun texte lØgislatif communautaire n(cid:146)existait. Le texte de la recommandation ne fait rØfØrence (cid:224) aucun appareil prØcis. Toute source d(cid:146)Ømission de rayonnements non ionisants est incluse, antenne ou relais de tØlØphonie mobile. Les interfØrences avec les matØriels mØdicaux sensibles sont traitØes dans le cadre de la compatibilitØ ØlectromagnØtique et de la lØgislation relative aux dispositifs mØdicaux. Les standards europØens bient(cid:244)t applicables qui assureront la conformitØ des Øquipements aux niveaux de rØfØrence et restrictions de base recommandØs permettront de rØaliser alors des mesures de champs environnementales qui, si elles devaient dØmontrer que la population est soumise (cid:224) des valeurs supØrieures (cid:224) celles recommandØes, entra(cid:238)neraient des mesures techniques d(cid:146)adaptation (roaming entre opØrateurs, reconfiguration des rØseaux). La Commission reste trŁs attentif au suivi de ce dossier et ne manquera pas d(cid:146)user de son droit de les programmes de recherche en cours sous son Øgide devaient dØmontrer proposition lØgislative si l(cid:146)apparition de nouveaux risques sanitaires. (1) JO L 199 du 30. 7. 1999


title: PERGUNTA ESCRITA E-2629/99 apresentada por Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) e Gian Gobbo (TDI) à Comissão. Participação do Presidente da Comissão Romano Prodi na Cimeira internacional da Esquerda.

eurovoc_concepts:
President of the Commission
duties of civil servants

formats: html pdf print

text: C 46 E/2 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 13. 2. 2001 Todos os pagamentos efectuados pela Comissªo se baseiam nos elementos espec(cid:237)ficos referidos na decisªo, pelo que nªo se pode verificar qualquer acumula(cid:231)ªo de pagamentos relativamente (cid:224) mesma despesa. A primeira fase do projecto foi conclu(cid:237)da de acordo com o calendÆrio estabelecido aquando da decisªo de co-financiamento. Os lugares de estacionamento estavam previstos na decisªo inicial para impedir o estacionamento dos ve(cid:237)culos nas zonas protegidas. A reconstru(cid:231)ªo do muro de veda(cid:231)ªo do parque estÆ inclu(cid:237)da na segunda fase do projecto e encontra-se, em grande parte, realizada. A interdi(cid:231)ªo de circula(cid:231)ªo nas vias que atravessam o parque «Casa de Campo» nªo foi proposta em nenhuma das duas fases do projecto. (2001/C 46 E/002) PERGUNTA ESCRITA E-2036/99 apresentada por Glyn Ford (PSE) (cid:224) Comissªo (3 de Novembro de 1999) Objecto: Knorr Bremse e financiamento comunitÆrio A Knorr Bremse anunciou a supressªo de vÆrias centenas de postos de trabalho em Kingswood, Bristol (RU), com o objectivo de transferir actividades para as suas fÆbricas em Fran(cid:231)a, ItÆlia ou Alemanha e Hungria. PoderÆ a Comissªo informar se a empresa em causa solicitou ou obteve ajuda financeira de qualquer espØcie, destinada (cid:224) cria(cid:231)ªo de postos de trabalho em Fran(cid:231)a, ItÆlia ou Alemanha, ou ainda na Hungria, atravØs dos programas TACIS e PHARE? Resposta complementar do ComissÆrio Michel Barnier em nome da Comissªo (3 de Maio de 2000) Com base nas informa(cid:231)ıes transmitidas pela missªo do Fundo Social Europeu em Fran(cid:231)a, a sucursal Knorr Dahl Freinage, localizada em Lisieux (Baixa-Normandia), recebeu em 1997 e 1998, a t(cid:237)tulo do objectivo no 4, uma ajuda para forma(cid:231)ªo (melhoria das qualifica(cid:231)ıes em diversos dom(cid:237)nios) no montante de 909 000 francos franceses. Nªo se trata de uma ajuda (cid:224) cria(cid:231)ªo de postos de trabalho nos termos em que o Senhor Deputado coloca a questªo. Na Alemanha, foram pagos 533 000 marcos alemªes (cid:224) sociedade Hasse & Wrede GmbH, de Berlim, filial de Knorr Bremse AG, para investimentos em mÆquinas e equipamentos, sobretudo a fim de preservar os empregos existentes na empresa. Em ItÆlia nªo foi atribu(cid:237)do qualquer co-financiamento comunitÆrio para a referida sociedade. Tanto quanto Ø do conhecimento da Comissªo, a empresa Knorr Bremse nunca solicitou nem beneficiou de qualquer apoio comunitÆrio a t(cid:237)tulo do programa PHARE na Hungria, pa(cid:237)s que, por outro lado, nªo Ø eleg(cid:237)vel para efeitos de apoio no (cid:226)mbito do programa TACIS. Por œltimo, a sociedade Knorr Bremse nªo foi beneficiÆria de nenhum financiamento a t(cid:237)tulo das iniciativas comunitÆrias ADAPT ou Emprego. (2001/C 46 E/003) PERGUNTA ESCRITA E-2629/99 apresentada por Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) e Gian Gobbo (TDI) (cid:224) Comissªo (12 de Janeiro de 2000) Objecto: Participa(cid:231)ªo do Presidente da Comissªo Romano Prodi na Cimeira internacional da Esquerda No sÆbado 20 e no domingo 21 de Novembro de 1999, Romano Prodi participou na Cimeira internacional dos l(cid:237)deres da Esquerda, na qualidade de Presidente da Comissªo Europeia, juntamente com Jospin, D(cid:146)Alema, Clinton, Blair e outros. 13. 2. 2001 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 46 E/3 Participando neste encontro, o Presidente Prodi considera ter representado integralmente as vÆrias tendŒncias pol(cid:237)ticas e culturais presentes em toda a Uniªo Europeia e nas suas Institui(cid:231)ıes? Resposta dada pelo ComissÆrio Prodi em nome da Comissªo (21 de Fevereiro de 2000) O Presidente Prodi participou no domingo, dia 21 de Novembro de 1999, na qualidade de observador, num encontro entre Chefes de Estado e de Governo de centro-esquerda sobre temas com implica(cid:231)ıes directas para as perspectivas de desenvolvimento da Europa no contexto da globaliza(cid:231)ªo. Pronunciou um discurso no sÆbado, dia 20 de Novembro de 1999, aquando da sessªo de abertura, separada do programa formal de trabalhos desta cimeira. O seu contributo a favor do encontro pode ser resumido na exposi(cid:231)ªo da sua concep(cid:231)ªo e das suas ideias sobre o modelo social europeu e o combate ao desemprego. Manifestou jÆ as suas ideias a este respeito por diversas vezes, nomeadamente perante o Parlamento Europeu. O Presidente da Comissªo desempenha uma fun(cid:231)ªo pol(cid:237)tica. No respeito das obriga(cid:231)ıes que as suas fun(cid:231)ıes lhe impıem, conserva o direito de exprimir as suas orienta(cid:231)ıes pol(cid:237)ticas com total independŒncia e sob a sua inteira responsabilidade. (2001/C 46 E/004) PERGUNTA ESCRITA P-2711/99 apresentada por Francesco Turchi (UEN) (cid:224) Comissªo (11 de Janeiro de 2000) Objecto: Polui(cid:231)ªo sonora Considerando que todas as pessoas que vivem na proximidade de fontes de ru(cid:237)do correm riscos para a sua saœde e que as consequŒncias podem variar relativamente (cid:224)s caracter(cid:237)sticas f(cid:237)sicas do ru(cid:237)do, (cid:224) dura(cid:231)ªo e modalidade de emissªo do evento sonoro e podem ser classificadas como preju(cid:237)zos, distœrbios e mal-estar, e que a exposi(cid:231)ªo a um est(cid:237)mulo sonoro pode acarretar graves preju(cid:237)zos (cid:224) audi(cid:231)ªo mas tambØm tonturas, dificuldades de fala, redu(cid:231)ªo da mem(cid:243)ria de fixa(cid:231)ªo, sensa(cid:231)ıes de fadiga, cefaleias, sentimento geral de prostra(cid:231)ªo, inquieta(cid:231)ªo e que a interferŒncia do ru(cid:237)do no sono provoca dificuldades ou altera(cid:231)ıes do mesmo, irritabilidade, PoderÆ a Comissªo informar o que foi feito e se faz na Europa para salvaguardar a saœde de todos e que medidas foram tomadas para reduzir este fen(cid:243)meno? Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (3 de Fevereiro de 2000) Os efeitos do ru(cid:237)do sobre a saœde como a perda de mem(cid:243)ria, sensa(cid:231)ªo de cansa(cid:231)o, irascibilidade, entre outros, encontram-se amplamente descritos pela bibliografia mØdica. Sªo hÆ muito tempo uma preocupa- (cid:231)ªo de saœde pœblica. A diminui(cid:231)ªo do ru(cid:237)do no ambiente, nos locais em que se vive ou no trabalho Ø uma tarefa que exige muito tempo e esfor(cid:231)o. VÆrios textos legislativos europeus regulam o inc(cid:243)modo sonoro limitando os n(cid:237)veis de emissªo. Os textos principais sªo as directivas 86/594/CEE do Conselho, de 1 de Dezembro de 1986, relativa ao ru(cid:237)do aØreo emitido pelos aparelhos domØsticos (1) e 86/188/CEE do Conselho, de 12 de Maio de 1986, relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo dos trabalhadores contra os riscos devidos (cid:224) exposi(cid:231)ªo ao ru(cid:237)do durante o trabalho (2). Esta œltima serÆ revista num futuro pr(cid:243)ximo no quadro do processo de revisªo da directiva relativa (cid:224) protec(cid:231)ªo da saœde dos trabalhadores contra os riscos devidos (cid:224) exposi(cid:231)ªo a vibra(cid:231)ıes, ru(cid:237)dos e campos electromagnØticos (3). Esta directiva encontra-se agora dividida e apenas o aspecto «vibra(cid:231)ıes» estÆ actualmente em discussªo no Conselho. Relativamente (cid:224) exposi(cid:231)ªo do pœblico, foi publicado um livro verde da Comissªo, de 4 de Novembro de 1996, «Futura pol(cid:237)tica de ru(cid:237)do» (4). A Comissªo trabalha, por outro lado, na redu(cid:231)ªo das emissıes sonoras dos aviıes atravØs da aplica(cid:231)ªo de um silenciador e subsidia trabalhos de investiga(cid:231)ªo e preven(cid:231)ªo do ru(cid:237)do atravØs do programa de ac(cid:231)ªo comunitÆria «Doen(cid:231)as relacionadas com a polui(cid:231)ªo» (5)


title: WRITTEN QUESTION E-2612/99 by Brigitte Langenhagen (PPE-DE) to the Commission. More stringent intervention criteria for cereals.

eurovoc_concepts:
cereals
eligibility criteria
intervention price
marketing standard

text: C 280 E/80 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/082) WRITTEN QUESTION P-2605/99 by Chris Davies (ELDR) to the Commission (22 December 1999) Subject: Structural Funds 2000-2005/7 (cid:129) Objective 1, Merseyside With the approval of the British Government a bid for the next Merseyside Objective 1 programme has been submitted to the Commission which includes a financial table indicating that the programme will be supported by equal contributions from EU grants and matching public funding. 1. Is it the Commission(cid:146)s understanding that, by giving its approval to the bid, the British Government has indicated that it intends to ensure that matching funding from within Britain is provided on at least a pound for pound basis with the European Union? 2. What sanctions would be open to the Commission were it to become evident that the British Government did not intend to provide matching funding on this basis? 3. Have such sanctions been applied to any Member State in past years? Answer given by Mr Barnier on behalf of the Commission (20 January 2000) 1. The financial schedule in the draft single programming document (SPD) for the region of Merseyside, as submitted by the United Kingdom authorities for the period 2000-2006, cites a total volume of EUR 3 297,9 million broken down as follows: EU Structural Funds UK public contribution Private-sector contribution In million euro 1 333,3 1 333,3 631,3 Share (%) 40 40 20 If this schedule remains unchanged in the final version of the SPD, the UK Government will be committing itself to financing the public-sector part of the plan on a pound-for-pound basis with the Community(cid:146)s Structural Funds. 2. The Community contribution will depend directly on the expenditure declared by the UK authorities. If the financial commitment originally made is not forthcoming, an automatic penalty is built in since the Community contribution is based on this declared expenditure in accordance with the relative shares laid down in the financial schedule. 3. This is the same mechanism as applies to all other Member States. (2000/C 280 E/083) WRITTEN QUESTION E-2612/99 by Brigitte Langenhagen (PPE-DE) to the Commission Subject: More stringent intervention criteria for cereals (12 January 2000) The moisture content is to be reduced once again from 15 % to 14,5 %. For decades the limit value was 16 %. In our maritime coastal climate with permanently high air humidity, under normal weather conditions the 16 % limit is possible only on a few days in Summer in the harvesting period. A glance at the harvesting conditions in previous years shows that under these conditions cereals could only have been sold in exceptional Summers. In the last seven years it would only have been possible to market the harvested crop on three occasions without artificial drying. 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/81 What stage has the procedure reached? What are the specific reasons prompting the Commission to tighten up the intervention criteria? Is the Commission aware that in climatically unfavourable regions (cid:129) coastal areas, for example (cid:129) the intervention criteria can only be satisfied at considerable technical cost, and hence with significantly higher production costs? Is the Commission aware that if the criteria are made more stringent farmers in the regions described will have to suffer permanent disadvantages and losses of income, even though their product is in no way inferior? Is the Commission planning a regionally graduated approach or a hardship scheme to compensate for climatic disadvantages? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (7 February 2000) The Commission(cid:146)s purpose in launching a debate on the minimum quality of cereals offered for intervention was to bring cereal stocks more into line with (particularly export) demand. Discussion started in October 1999 and is currently continuing. It should be borne in mind that the moisture content limit (currently 14,5 %) is set with a view to ensuring satisfactory intervention storage over a relatively long period. Dispensations up to 15 % have been granted during the last few marketing years. The open domestic and export markets generally require lower moisture content, so that toxins do not build up and jeopardise quality. The market accepts higher moisture content only for immediate use, or at a discount to offset the cost of drying. There are no grounds for proceeding differently with regard to intervention, which (cid:129) it must be remembered (cid:129) is not in itself a market but just a publicly-funded intermediate stage. Regardless of region or harvest weather conditions, producers can sell their cereals provided that they satisfy the market(cid:146)s quality criteria (cid:129) if need be by drying to reduce moisture content. Climatic risk is inherent in all forms of crop production and has to be taken into account. (2000/C 280 E/084) WRITTEN QUESTION E-2613/99 by Horst Schnellhardt (PPE-DE) to the Commission Subject: Pharmaceuticals for veterinary medicine (12 January 2000) In the legislative procedure for the adoption of a European Parliament and Council regulation on pharmaceuticals for rare illnesses, the text now available represents a satisfactory result for all parties concerned. As far as human medicine is concerned, the regulation creates a framework which will considerably facilitate the fight against rare diseases. The EU has closed a gap with the USA and Japan which were able to adopt similar legislation at a much earlier date. In my opinion, however, similar conditions need to be created in other areas of pharmaceutical science; in I believe, particular in veterinary medicine. A number of veterinary pharmaceutical products have,


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 62/2000 της Επιτροπής, της 12ης Ιανουαρίου 2000, για τον καθορισμό των αντιπροσωπευτικών τιμών και των ποσών των πρόσθετων δασμών κατά την εισαγωγή μελάσσας στον τομέα της ζάχαρης

eurovoc_concepts:
CCT duties
import
molasses
representative price

formats: pdf print

text: 13. 1. 2000 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων L 9/3 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 62/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Ιανουαρίου 2000 για τον καθορισµό των αντιπροσωπευτικών τιµών και των ποσών των πρόσθετων δασµών κατά την εισαγωγή µελάσσας στον τοµέα της ζάχαρης Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2038/1999 του Συµβουλίου, της 13ης Σεπτεµβρίου 1999, για κοινή οργάνωση αγοράς στον τοµέα της ζάχαρης (1), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1422/95 της Επιτροπής, της 23ης Ιου- νίου 1995, για καθορισµό των λεπτοµερειών εφαρµογής για την εισαγωγή µελάσσας στον τοµέα της ζάχαρης και για τροποποίηση του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 785/68 (2), και ιδίως το άρθρο 1 παράγραφος 2 και το άρθρο 3 παράγραφος 1, Εκτιµώντας τα εξής: (1) (2) (3) ο κανονισµός (ΕΚ) αριθ. 1422/95 προβλέπει ότι η τιµή cif κατά την εισαγωγή µελάσσας, αποκαλούµενη στο εξής «αντι- προσωπευτική τιµή», καθορίζεται σύµφωνα µε τον κανονι- σµό (ΕΟΚ) αριθ. 785/68 της Επιτροπής (3)· η τιµή αυτή εννοείται ότι καθορίζεται για τον ποιοτικό τύπο που ορίζε- ται στο άρθρο 1 του προαναφερόµενου κανονισµού· η αντιπροσωπευτική τιµή της µελάσσας υπολογίζεται για ένα τόπο διέλευσης των κοινοτικών συνόρων, ο οποίος είναι το Άµστερνταµ· η τιµή αυτή πρέπει να υπολογίζεται µε βάση τις πλέον ευνοϊκές δυνατότητες αγοράς στη διεθνή αγορά, οι οποίες διατυπώνονται βάσει των τιµών αυτής της αγοράς προσαρµοζόµενων σε συνάρτηση µε τις ενδεχόµενες διαφο- ρές ποιότητας σε σχέση µε τον ποιοτικό τύπο· ο ποιοτικός τύπος της µελάσσας καθορίζεται από τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 785/68· για τη διαπίστωση των πλέον ευνοϊκών δυνατοτήτων αγοράς στη διεθνή αγορά, πρέπει να λαµβάνονται υπόψη όλες οι πληροφορίες σχετικά µε τις προσφορές που έγιναν στη διεθνή αγορά, οι τιµές που διαπιστώθηκαν σε σηµαντικές αγορές στις τρίτες χώρες και οι πράξεις πώλησης που συνή- φθησαν στο πλαίσιο των διεθνών συναλλαγών, στοιχεία τα οποία η Επιτροπή πληροφορείται είτε µέσω των κρατών µελών είτε µε τα δικά της µέσα· για τη διαπίστωση αυτή, σύµφωνα µε το άρθρο 7 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 785/ 68, µπορεί να βασιστεί κανείς σε ένα µέσο όρο πολλών τιµών, µε την προϋπόθεση ότι αυτός ο µέσος όρος µπορεί να θεωρηθεί αντιπροσωπευτικός της πραγµατικής τάσης της αγοράς· (4) δεν λαµβάνονται υπόψη πληροφορίες όταν το εµπόρευµα δεν είναι υγιές, ανόθευτο και σύµφωνο µε τα συναλλακτικά ήθη ή όταν η τιµή που αναφέρεται στην προσφορά δεν αφορά παρά µόνο µία µικρή και µη αντιπροσωπευτική ποσότητα της αγοράς· επίσης, πρέπει να αποκλεισθούν οι τιµές προσφοράς που µπορούν να θεωρηθούν µη αντι- προσωπευτικές της πραγµατικής τάσης της αγοράς· για να ληφθούν συγκρίσιµα στοιχεία µε τη µελάσσα του ποιοτικού τύπου, πρέπει οι τιµές, ανάλογα µε την ποιότητα της προσφερόµενης µελάσσας, να αυξάνονται ή να µειώνο- νται σε συνάρτηση µε τα αποτελέσµατα της εφαρµογής του άρθρου 6 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 785/68· µία αντιπροσωπευτική τιµή µπορεί να διατηρηθεί κατ’ εξαί- ρεσην αµετάβλητη κατά τη διάρκεια µιας περιορισµένης περιόδου, εφόσον η τιµή προσφοράς που αποτέλεσε βάση για τον προηγούµενο καθορισµό της αντιπροσωπευτικής τιµής δεν υπέπεσε στην αντίληψη της Επιτροπής και εφόσον οι διαθέσιµες τιµές προσφοράς, οι οποίες δεν φαίνεται να είναι αρκούντως αντιπροσωπευτικές της πραγµατικής τάσης της αγοράς, θα οδηγούσαν σε απότοµες και σηµαντικές µεταβολές της αντιπροσωπευτικής τιµής· εφόσον υπάρχει µία διαφορά µεταξύ της τιµής ενεργο- ποίησης για το εν λόγω προϊόν και της αντιπροσωπευτικής τιµής, πρέπει να καθοριστούν πρόσθετοι δασµοί κατά την εισαγωγή µε τους όρους που προβλέπονται στο άρθρο 3 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1422/95· σε περίπτωση ανα- στολής των δασµών κατά την εισαγωγή, σε εφαρµογή του άρθρου 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1422/95, πρέπει να καθορισθούν ιδιαίτερα ποσά γι’ αυτούς τους δασµούς· η εφαρµογή αυτών των διατάξεων συνεπάγεται τον καθορι- σµό των αντιπροσωπευτικών τιµών και των πρόσθετων δασµών κατά την εν λόγω προϊόντων εισαγωγή των σύµφωνα µε το παράρτηµα του παρόντος κανονισµού· ότι τα µέτρα που προβλέπονται στον παρόντα κανονισµό είναι σύµφωνα µε τη γνώµη της επιτροπής διαχείρισης ζάχαρης, (5) (6) (7) (8) (9) ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Οι αντιπροσωπευτικές τιµές και οι πρόσθετοι δασµοί που εφαρµό- ζονται κατά την εισαγωγή των προϊόντων που αναφέρονται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1422/95 καθορίζονται σύµφωνα µε το παράρτηµα. (1) ΕΕ L 252 της 25. 9. 1999, σ. 1. (2) ΕΕ L 141 της 24. 6. 1995, σ. 12. (3) ΕΕ L 145 της 27. 6. 1968, σ. 12. Άρθρο 2 Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει στις 13 Ιανουαρίου 2000. L 9/4 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 13. 1. 2000 Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 12 Ιανουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής του κανονισµού για τον καθορισµό των αντιπροσωπευτικών τιµών και των ποσών των πρόσθετων δασµών που εφαρµόζονται κατά την εισαγωγή µελάσσας στον τοµέα της ζάχαρης ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ Κωδικός ΣΟ Ποσό της αντιπροσωπευτικής τιµής για 100 kg καθαρού βάρους του εν λόγω προϊόντος Ποσό του πρόσθετου δασµού για 100 kg καθαρού βάρους του εν λόγω προϊόντος (σε EUR) Ποσό του δασµού που πρέπει να εφαρµόζεται λόγω της εισαγωγής σε περίπτωση αναστολής, η οποία προβλέπεται στο άρθρο 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1422/95 για 100 kg καθαρού βάρους του εν λόγω προϊόντος (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,63 7,07 0,14 0,09 — — (1) Καθορισµός για τον ποιοτικό τύπο όπως καθορίζεται στο άρθρο 1 του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 785/68, όπως τροποποιήθηκε. (2) Το ποσό αυτό, σύµφωνα µε το άρθρο 5 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 1422/95, αντικαθιστά το δασµό του κοινού τελωνειακού δασµολογίου που αφορά τα προϊόντα αυτά


title: PREGUNTA ESCRITA E-2649/99 de Roberta Angelilli (UEN) a la Comisión. Actualizaciones sobre el programa URBAN en Roma.

eurovoc_concepts:
EU Member State
EU initiative
Italy
eligibility criteria
town planning

text: 18. 7. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 203 E/177 Respuesta del Sr. Prodi en nombre de la Comisi(cid:243)n (27 de enero de 2000) Remitimos a Sus Seæor(cid:237)as a la respuesta de la Comisi(cid:243)n a la pregunta escrita P-2579/99 del Sr. FernÆndez Mart(cid:237)n (1). (1) Ver pÆgina 175. (2000/C 203 E/229) PREGUNTA ESCRITA E-2649/99 de Roberta Angelilli (NI) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Actualizaciones sobre el programa URBAN en Roma Con referencia a la anterior pregunta E-0568/99 (1) y vista la correspondiente respuesta de la Sra. Wulf- Mathies, miembro de la Comisi(cid:243)n, de fecha 3 de mayo de 1999, ¿puede la Comisi(cid:243)n hacer saber: 1. 2. 3. 4. si a ra(cid:237)z de los retrasos acumulados, la Comisi(cid:243)n ha reducido los crØditos; si desde finales de abril el Municipio de Roma ha logrado una recuperaci(cid:243)n equivalente al 70 % de la ejecuci(cid:243)n, segœn lo previsto por la Comisi(cid:243)n; si no ser(cid:237)a posible disponer de un cuadro comparativo de los demÆs Estados miembros; cuÆl es el balance definitivo? (1) DO C 370 de 21. 12. 1999, p. 63. Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n estÆ recogiendo las informaciones necesarias para responder a la pregunta. El resultado de sus investigaciones se comunicarÆ en el plazo mÆs breve posible. (2000/C 203 E/230) PREGUNTA ESCRITA E-2777/99 de Alexandros Alavanos (GUE/NGL) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Protecci(cid:243)n de tesoros arqueol(cid:243)gicos en Salamina, en la zona ocupada de Chipre Segœn diversas noticias, en la necr(cid:243)polis de la antigua Salamina, situada en la zona ocupada de Chipre, que constituye un yacimiento arqueol(cid:243)gico importante de la isla y uno de los mÆs interesantes del Medite- rrÆneo, arque(cid:243)logos de la Universidad de Ankara estÆn llevando a cabo excavaciones ilegales. Dichas excavaciones se realizan pese a que Turqu(cid:237)a firmara ya en 1965 el Convenio de La Haya, en cuyo art(cid:237)culo 5 se prohibe de modo expl(cid:237)cito realizar excavaciones arqueol(cid:243)gicas en una zona ocupada por fuerzas extranjeras sin el consentimiento del Gobierno leg(cid:237)timo del pa(cid:237)s. ¿Piensa intervenir la Comisi(cid:243)n para que cese todo trabajo de excavaci(cid:243)n en los yacimientos arqueol(cid:243)gicos? ¿De quØ modo piensa hacerlo?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2642/99 van Andrew Duff (ELDR) aan de Commissie. Toewijzing van middelen voor de plattelandsontwikkeling aan de lidstaten.

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
eligibility criteria
rural development

text: C 374 E/6 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 28. 12. 2000 voorbehoud van artikel 55 van de Europa-overeenkomst van Estland, artikel 56 van de Europa-over- eenkomsten met Letland en Litouwen, artikel 57 van de Europa-overeenkomst met Sloveniº, artikel 58 van de Europa-overeenkomsten met Hongarije en Polen en artikel 59 van de Europa-overeenkomsten met Roemeniº, Bulgarije, de Slovaakse Republiek en de Tsjechische Republiek. 3. Evenmin mogen voorwaarden inzake bijzondere kennis uitsluitend aan onderdanen van de andere partij worden opgelegd. Er zij evenwel opgemerkt dat de bepaling van de overeenkomsten op grond waarvan maatregelen voor wederzijdse erkenning van kwalificaties kunnen worden genomen, tot dusver zonder gevolg is gebleven; 4. Ook voorwaarden van financiºle aard kunnen voor de vestiging en de uitoefening van een economische activiteit niet uitsluitend aan onderdanen van de andere partij worden opgelegd. In bepaalde lidstaten bestaan echter wel dergelijke voorwaarden voor de toelating en het verblijf van onderdanen van derde landen op hun grondgebied. (2000/C 374 E/006) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2642/99 van Andrew Duff (ELDR) aan de Commissie (12 januari 2000) Betreft: Toewijzing van middelen voor de plattelandsontwikkeling aan de lidstaten Welke criteria werden er aangewend bij het vaststellen van de recente toewijzing van middelen voor de plattelandsontwikkeling aan de lidstaten en welk gewicht werd aan elk van deze criteria toegekend? Waarom werden deze criteria gekozen? Werd met name de vorige toewijzing van middelen in het kader van de thans vervangen verordeningen als factor voor de vaststelling aangewend en zo ja, waarom? Hoe werd de plattelandsbevolking in elk der lidstaten gedefiniºerd? Antwoord van de heer Fischler Namens de Commissie (24 februari 2000) Conform artikel 46, lid 2, van Verordening (EG) nr. 1257/1999 van de Raad van 17 mei 1999 inzake steun voor plattelandsontwikkeling uit het Europees Oriºntatie- en Garantiefonds voor de Landbouw (EOGFL) en tot wijziging en intrekking van een aantal verordeningen (1) heeft de Commissie basisbedragen aan de lidstaten toegewezen voor maatregelen inzake plattelandsontwikkeling die door het EOGFL afdeling (cid:132)Garantie(cid:148) worden gecofinancierd. Zij heeft deze bedragen vastgesteld (cid:132)aan de hand van objectieve criteria, daarbij in het bijzonder rekening houdend met specifieke situaties en behoeften en met bijzondere inspanningen die moeten worden geleverd, vooral op het gebied van het milieu, het scheppen van arbeidsplaatsen en het landschapsonderhoud(cid:148). Om de specifieke situatie en behoeften van elke lidstaat te analyseren, is uitgegaan van de bedragen die zijn toegewezen voor de periode 1994-1999 en daarvan is het gemiddelde per lidstaat als referentiepunt genomen. Het totale voor de nieuwe periode beschikbare bedrag is verhoogd met bijna 20 % ten opzichte van de vorige periode. De bijkomende kredieten zijn over de lidstaten verdeeld volgens behoefte. Die verdeling is onder andere gebaseerd op statistische criteria over het belang van de plattelandsgebieden in de lidstaten (totale oppervlakte, oppervlakte van de plattelandsgebieden, plattelandsbevolking) en over de landbouwactiviteit (oppervlakte cultuurgrond, aantal landbouwbedrijven, werkgelegenheid in de sector). Voor het begrip (cid:132)plattelandskarakter(cid:148) (oppervlakte van plattelandsgebieden en plattelandsbevolking) is wat de bevolkingsdichtheid betreft een criterium gehanteerd van maximaal 100 inwoners per km2 op niveau 5 (gemeenten) van de nomenclatuur van territoriale eenheden voor de statistiek (NUTS). (1) PB L 160 van 26. 6. 1999


title: QUESTION ÉCRITE E-2627/99 posée par Francesco Speroni (TDI) à la Commission. Ceintures de sécurité dans les voitures.

eurovoc_concepts:
common transport policy
motor car
safety device

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/85 des nouvelles interventions des susdits Docup afin de contribuer (cid:224) la reconstruction des zones frappØes par le tremblement de terre au courant de l(cid:146)annØe 1997. Les dØcisions susmentionnØes disposaient l(cid:146)octroi de ressources financiŁres supplØmentaires de 500 millions d(cid:146)euros, dont 325 pour le Docup de la RØgion Umbria et 175 pour le Docup de la RØgion Marche. Ces ressources provenaient notamment de la contribution de solidaritØ des restantes rØgions italiennes ayant acceptØ de rØduire l(cid:146)allocation initiale de fonds communautaires (cid:224) leur disposition. Dans la seule RØgion de l(cid:146)Umbria, la participation du Fonds europØen d(cid:146)orientation et de garantie agricole (FEOGA)-orientation s(cid:146)ØlŁve (cid:224) 190 millions d(cid:146)euros, celle du FEDER (cid:224) 102 millions d(cid:146)euros. Le Fonds social europØen (FSE) contribue, pour le montant restant, (cid:224) des actions de formation ciblØes. Pour ce qui tient (cid:224) la destination de ces fonds, dans les deux RØgions, les interventions cofinancØes par le FEOGA visent la reconstruction du potentiel de production des filiŁres agricoles, des rØsidences principales des agriculteurs, des infrastructures rurales et la restauration du patrimoine architectural des villages ruraux. Les interventions cofinancØes par le FEDER visent, d(cid:146)un cotØ, la reconstruction du potentiel de production extra-agricole et les infrastructures liØes au secteur des petites et moyennes entreprises (PME), de l(cid:146)autre la reconstruction et restauration du patrimoine architectural publique et privØ (projets intØgrØs). Ces interventions sont Øligibles seulement dans les zones frappØes par le tremblement de terre. La Commission est constamment informØe des modalitØs d(cid:146)utilisation des fonds structurels dans le cadre du partenariat et notamment par le biais des comitØs de suivi auxquels ils participent. Dans le cas de la RØgion Umbria, le dernier comitØ a eu lieu le 9 dØcembre 1999 et, dans ce cadre, le comitØ a ØtØ informØ du fait que la RØgion Øtait en mesure d(cid:146)engager la globalitØ du montant prØvu dans les dØlais rØglementaires. (cid:201)tant donnØ que les interventions de reconstruction ne seront achevØes avant la date limite du 31 dØcembre 2001, les donnØes sur l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement des travaux ne sont ni exhaustives ni dØfinitives. Toutefois, selon une estimation rØcente, la RØgion a sØlectionnØ et financØ (cid:224) prØsent environ 3 000 projets de reconstruc- tion, dont environ un tiers est au stade de la rØalisation physique. La Commission, au stade actuel, n(cid:146)envisage pas d(cid:146)Øtablir une commission d(cid:146)enquŒte ad hoc, tout en jugeant suffisant le suivi et les contr(cid:244)les de ces actions effectuØs dans le cadre Øtabli par les rŁglements rØgissant les interventions des fonds structurels. (2000/C 303 E/077) QUESTION (cid:201)CRITE E-2627/99 posØe par Francesco Speroni (TDI) (cid:224) la Commission Objet: Ceintures de sØcuritØ dans les voitures (12 janvier 2000) L(cid:146)utilitØ des ceintures de sØcuritØ est trop souvent rØduite (cid:224) nØant parce que les automobilistes ne respectent pas l(cid:146)obligation d(cid:146)attacher celles-ci. La Commission ne considŁre-t-elle pas qu(cid:146)il serait opportun d(cid:146)Ølaborer une rØglementation obligeant les constructeurs automobiles (cid:224) prØvoir un dispositif qui empŒcherait les voitures de dØmarrer tant que les ceintures de sØcuritØ n(cid:146)ont pas ØtØ attachØes? RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (24 fØvrier 2000) Les normes techniques des ceintures de sØcuritØ auxquelles doivent se conformer les vØhicules (cid:224) moteur sont contenues dans la directive 77/541/CEE du Conseil, du 28 juin 1977, concernant le rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives aux ceintures de sØcuritØ et aux systŁmes de retenue des vØhicules (cid:224) moteur (1) et successives modifications. L(cid:146)utilisation des ceintures de sØcuritØ et en particulier leur port obligatoire sont rØgis par la direc- tive 91/671/CEE du Conseil, du 16 dØcembre 1991, concernant le rapprochement des lØgislations des (cid:201)tats membres relatives au port obligatoire de la ceinture de sØcuritØ dans les vØhicules de moins de 3,5 tonnes (2). Celle-ci prØvoit que les (cid:201)tats membres veillent (cid:224) ce que le conducteur et les passagers occupant les siŁges des vØhicules en circulation, portent effectivement la ceinture de sØcuritØ. C 303 E/86 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 le non-respect du port de la La Commission partage l(cid:146)avis de l(cid:146)Honorable Parlementaire, selon lequel ceinture empŒche de profiter pleinement du gain de sØcuritØ routiŁre apportØ par ces systŁmes de retenue. Des Øtudes rØcentes effectuØes dans des (cid:201)tats membres ont montrØ que, mŒme avec un taux d(cid:146)utilisation des ceintures de sØcuritØ proche de 85 % aux places antØrieures, la moitiØ des victimes des accidents se compte parmi le 15 % d(cid:146)usagers qui n(cid:146)avaient pas attachØ la ceinture. Cependant la solution proposØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire, appara(cid:238)t pour le moment difficile (cid:224) mettre en (cid:156)uvre. En effet, il devrait s(cid:146)agir d(cid:146)un systŁme qui soit capable de dØtecter les places qui sont occupØes, qui ne soit pas violable (par exemple en bouclant la ceinture sans la faire passer autour du corps) et qui ne soit pas lui-mŒme (cid:224) l(cid:146)origine de situations de grave risque d(cid:146)accident (si, par exemple, en dØbranchant la ceinture quand le vØhicule est en marche, le moteur s(cid:146)Øteint automatiquement). Les constructeurs sont en train d(cid:146)Øtudier d(cid:146)autres solutions pour contribuer (cid:224) augmenter le taux d(cid:146)utilisation des ceintures, notamment avec l(cid:146)adoption de systŁmes d(cid:146)alerte visuelle et sonore particuliŁrement fastidieux, qui pourraient trouver une large diffusion dans un dØlai relativement proche. La Commission est toutefois de l(cid:146)avis que, comme la directive 91/671/CEE l(cid:146)indique, les (cid:201)tats membres disposent d(cid:146)ores et dØj(cid:224) des instruments lØgislatifs nØcessaires pour assurer un contr(cid:244)le plus strict du port de la ceinture de sØcuritØ sur l(cid:146)ensemble de leur territoire. (1) (2) JO L 220 du 29. 8. 1977. JO L 373 du 31. 12. 1991. (2000/C 303 E/078) QUESTION (cid:201)CRITE E-2637/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: DØmocratisation de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce et changement de prioritØs Un mouvement de plus en plus vaste (1 200 organisations provenant de 85 pays) s(cid:146)oppose aux nØgociations de Seattle, estimant que l(cid:146)Organisation mondiale du commerce a un fonctionnement particuliŁrement antidØmocratique, que son action a des rØpercussions catastrophiques sur l(cid:146)environne- ment, qu(cid:146)elle contrevient aux droits du travail, etc. PrØcisØment, les accords multilatØraux sur l(cid:146)environnement et le droit du travail n(cid:146)ont pas, selon les composantes de ce mouvement, (cid:224) Œtre subordonnØs au «libre-Øchange», bien au contraire. les droits de l(cid:146)homme, Les pratiques suivies jusqu(cid:146)ici par l(cid:146)OMC et les dØcisions de son organe de rŁglement des diffØrends (recours des (cid:201)tats-Unis contre l(cid:146)embargo de l(cid:146)Union europØenne sur le b(cid:156)uf aux hormones, recours des compagnies pØtroliŁres du VØnØzuela contre les associations de protection de l(cid:146)environnement et autres dØmarches) conduisent vØritablement (cid:224) s(cid:146)interroger sur le caractŁre dØmocratique de cette organisation. Il en va de mŒme pour les accords sur les droits de propriØtØ intellectuelle liØs au commerce (TRIPS), au sujet desquels le rapport annuel de l(cid:146)ONU sur le dØveloppement humain indique que «depuis [leur] signature, les moyens de production traditionnels sont soumis (cid:224) des rŁglements internationaux sØvŁres», avec les consØquences nØgatives que cela suppose pour les pays du tiers monde, au bØnØfice des multinationales. (cid:192) Seattle, la Commission compte-t-elle avant tout poser la question de la dØmocratisation de l(cid:146)OMC et du changement des prioritØs de celle-ci? RØponse donnØe par M. Lamy au nom de la Commission (16 fØvrier 2000) L(cid:146)Honorable Parlementaire soulŁve le problŁme de l(cid:146)opposition d(cid:146)un certain nombre d(cid:146)organisations non gouvernementales (ONG) vis-(cid:224)-vis de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC). La Commission a connaissance des prØoccupations exprimØes par des composantes de la sociØtØ civile au sujet de l(cid:146)impact des rŁgles de l(cid:146)OMC sur des questions sensibles telles que l(cid:146)environnement, les normes sociales ou la santØ


title: WRITTEN QUESTION E-2687/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission. Composition and funding of the Commission President's communications team.

eurovoc_concepts:
Community budget
President of the Commission
administration of the Institutions
communications policy
information policy

text: C 225 E/192 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (8 February 2000) The Commission feels that, should it prove necessary, it could recover the aid already paid under Article 14 of Council Regulation (EC) No 659/1999 of 22 March 1999 laying down detailed rules for the application of Article 93 of the EC Treaty (1). For the moment, and for the same reasons set out in the answer to written question E-2681/99 (2) by the Honourable Member, the Commission considers that there are no grounds for exercising the power conferred by Article 11 of Regulation (EC) No 659/1999. (1) OJ L 83, 27. 3. 1999. (2) See page 191. (2000/C 225 E/216) WRITTEN QUESTION E-2684/99 by Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Air transport In the view of the Commission, what conditions must regional inter-island flights fulfil for the purposes of the public service obligation declaration? In general, what are the Commission(cid:146)s views on this type of declaration? Answer given by Mrs de Palacio on behalf of the Commission (1 February 2000) Under Article 4 of Council Regulation (EEC) No 2408/92 of 23 July 1992 on access for Community air carriers to intra-Community air routes (1), a Member State may impose a public service obligation in respect of scheduled air services to an airport serving a peripheral or development region in its territory or on a thin route to any regional airport in its territory, any such route being considered vital for the economic development of the region in which the airport is located. The services to the islands are particularly well suited to treatment under those provisions. Indeed, the islands frequently emerge as peripheral or development regions. In addition the traffic to them is often of low density. Finally, the routes in question are as a general rule considered to be vital to the economic development of the islands in question. Under those provisions France, Portugal, Spain and the United Kingdom have imposed public service obligations on several routes serving islands in the Atlantic and Mediterranean. (1) OJ L 240, 24. 12. 1992. (2000/C 225 E/217) WRITTEN QUESTION E-2687/99 by Bart Staes (Verts/ALE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Composition and funding of the Commission President(cid:146)s communications team The Commission President has called in a communications team to put across his political message. This approach (cid:129) not unintentionally (cid:129) displays many similarities with the British prime minister(cid:146)s methods. One of Mr Prodi(cid:146)s advisers is apparently a former press secretary of Tony Blair. 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/193 Journalist Dorien Presser, writing in the Volkskrant, described this as propaganda. (cid:145) He [the British Prime Minister] shows little interest in Parliament or the critical press. For Blair democracy is essentially a propaganda technique. He has a command of this technique which would have made Goebbels jealous. Using slick communications strategies he appeals directly to the people(cid:146). 1. Since when has the President of the Commission been assisted by a communications team? 2. Who are the members of, or advisers taking part in, this team? 3. Who is responsible for the operational management of the team? 4. What division of responsibilities and hierarchical structure has been established in the team? 5. What are the links between the members of the team and the European Commission? 6. Is the communications team dependent on the Press and Communication service? 7. What is the annual budget for funding the communications team? 8. What objectives are stressed by the communications team in its action plan? Answer given by Mr Prodi on behalf of the Commission (21 February 2000) Neither the Commission nor the President has a (cid:145)communication team(cid:146) outside the Press and Communica- tion Service, the organisation chart of which is being sent direct to the Honourable Member and to Parliament(cid:146)s Secretariat. No adviser or former adviser of the British Prime Minister is part of that Service. The Press and Communication Service, which continues the functions of the former Spokesman(cid:146)s Service and some of the activities of the former Directorate-General for Information, Communication, Culture and the Audiovisual Media, is a Commission service just like all the other Directorates-General. It is run by a Head of Service who reports to the President, as does the Commission Spokesman, who also belongs to the Service. The Press and Communication Service is financed from Part A of the Community budget. It is governed by the same budgetary rules as all the Commission(cid:146)s Directorates-General. The objective of the Press and Communication Service is not to issue propaganda but to communicate comprehensive information on Commission activities in a transparent and open manner. (2000/C 225 E/218) WRITTEN QUESTION P-2692/99 by Ursula Stenzel (PPE-DE) to the Commission (11 January 2000) Subject: Conversion of usufruct into ownership Privatisation in Poland has been organised in such a way that the land holdings belonging to an enterprise have in many cases not been transferred forthwith to private ownership. Instead, a statutory right of usufruct has been conferred on the buyer of the enterprise. Conversion of this usufructuary enjoyment into a full ownership right has since been discussed in Poland on several occasions. Could the above debate spill over into the accession negotiations, and, if so, how would the issue make itself felt? Does the Commission, in any event, know how matters currently stand in the discussion, which in the final analysis also affects Union firms operating in Poland?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2668/99 van Roberta Angelilli (UEN) aan de Commissie. Regels voor verkiezingsspots.

eurovoc_concepts:
EC opinion
EU Member State
European Commission
Italy
election campaign publicity
legal basis

text: C 280 E/98 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 Antwoord (16 maart 2000) De Raad steunt ten volle het streven van Azerbeidzjan om lid van de Raad van Europa te worden. De Raad en de Hoge Vertegenwoordiger zijn echter niet bij dit toetredingsproces betrokken en kunnen zich er dan ook niet over uitspreken. De Hoge Vertegenwoordiger zal de Raad blijven bijstaan bij het uitbouwen van nauwere betrekkingen tussen de Europese Unie en Azerbeidzjan. De Europese Unie heeft contractuele betrekkingen met Azer- beidzjan in het kader van een partnerschaps- en samenwerkingsovereenkomst die onder andere voorziet in intensievere handelsbetrekkingen, financiºle samenwerking en een politieke dialoog. De eerste vergadering van de Samenwerkingsraad EU-Azerbeidzjan, die bij deze overeenkomst werd opgericht, vond plaats in oktober 1999 en een volgende vergadering is later dit jaar gepland. Door de politieke dialoog krijgt de Europese Unie de mogelijkheid om een aantal belangwekkende kwesties ter sprake te brengen, zoals de mensenrechten, de regionale samenwerking en de situatie in Nagorno- Karabach. (2000/C 280 E/100) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2668/99 van Roberta Angelilli (UEN) aan de Commissie (12 januari 2000) Betreft: Regels voor verkiezingsspots In Italiº wordt momenteel druk gediscussieerd over het thema van de gelijke kansen op het gebied van televisiereclame tijdens verkiezingscampagnes; het is niet uitgesloten dat het reeds bij de komende regionale verkiezingen verboden zal worden om televisieprogramma(cid:146)s te onderbreken voor verkiezings- spots. Die zouden volgens het wetsontwerp van de Italiaanse regering alleen nog maar door plaatselijke particuliere zenders mogen worden uitgezonden. Voor de nationale verkiezingen daarentegen zou elke partij een bepaalde, zelf in te vullen zendtijd krijgen toegewezen voor spots die tussen twee televisiepro- gramma(cid:146)s mogen worden uitgezonden. Kan de Commissie zeggen: 1. hoe dat bij verkiezingscampagnes in andere lidstaten geregeld is; 2. of er ter zake communautaire richtlijnen bestaan; 3. wat haar standpunt ter zake is? Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie (29 februari 2000) Richtlijn 89/552/EEG van de Raad van 3 oktober 1989 betreffende de co(cid:246)rdinatie van bepaalde wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen in de lidstaten inzake de uitoefening van televisie-omroepactiviteiten (1), gewijzigd bij Richtlijn 97/36/EG van het Parlement en de Raad van 30 juni 1997 (2), bevat bepalingen inzake televisiereclame, sponsoring en telewinkelen. Deze bepalingen zijn echter niet van toepassing op politieke uitzendingen en reclame van politieke aard, maar betreffen reclamespots van commerciºle aard zonder tijdsonderscheid. De Commissie heeft geen klachten ontvangen over soortgelijke bepalingen in de lidstaten als de door de geachte afgevaardigde genoemde. De op dit gebied geldende communautaire regelgeving voorziet niet in de bestudering van in de ontwerpfase verkerende nationale regelgeving zoals die waarvan sprake is, tenzij de tekst bepalingen bevat die specifiek gericht zijn op de diensten van de 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/99 informatiemaatschappij, waarvan vooraf kennis moet worden gegeven krachtens Richtlijn 98/34/EG van het Europees Parlement en de Raad van 22 juni 1998 betreffende een informatieprocedure op het gebied van normen en technische voorschriften (3) (zoals gewijzigd bij Richtlijn 98/48/EG van het Parlement en de Raad van 20 juli 1998 (4)). (1) (2) (3) (4) PB L 298 van 17. 10. 1989. PB L 202 van 30. 7. 1997. PB L 204 van 21. 7. 1998. PB L 217 van 5. 8. 1998. (2000/C 280 E/101) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2669/99 van Benedetto Della Vedova (TDI) aan de Commissie Betreft: Overheidssteun aan Philipp Holzmann AG (12 januari 2000) Naar verluidt is de Duitse regering voornemens een reeks maatregelen uit te vaardigen met het oog op de herstructurering van het bouwconcern Philipp Holzmann AG. In de onlangs gepubliceerde mededeling van de Commissie over de toepassing van de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag op overheidssteun in de vorm van garanties wordt verduidelijkt op grond van welke elementen kan worden bepaald of garanties onder het begrip (cid:132)overheidssteun(cid:148) vallen en in hoeverre zij te rijmen vallen met artikel 87 van het EG-Verdrag. De aangekondigde maatregelen, die bestaan in een subsidie van 150 miljoen DM en garanties voor nog eens 100 miljoen DM, zijn een vorm van overheidssteun (namelijk reddings- en herstructureringssteun als omschreven in de in PB C 368 van 23. 12. 1994 gepubliceerde communautaire richtsnoeren) waarop de artikelen 87 en 88 van het EG-Verdrag van toepassing zijn. Meent de Commissie niet dat deze maatregelen van de Duitse regering tot ernstige verstoring van de concurrentie binnen de Gemeenschap leiden en derhalve in strijd zijn met de voorschriften van de artikelen 87 en 88 EG inzake overheidssteun? Is de Commissie, mede in het licht van de verklaringen van de Commissaris voor het mededingingsbeleid en van de Gouverneur van de Europese Centrale Bank over de link tussen voorgenomen of feitelijke overheidsinmenging in de markten en de zwakke euro, voornemens initiatieven te nemen om het aantal gevallen waarin kan worden afgeweken van het in artikel 87 EG bedoelde verbod op overheidssteun, te beperken? Acht zij het niet dienstig initiatieven te nemen om de bovengenoemde (cid:132)Communautaire richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden(cid:148), die veel te algemeen en te permissief zijn, restrictiever te maken of zelfs af te schaffen? Antwoord van de heer Monti namens de Commissie (9 februari 2000) De vraag of de maatregelen van de Duitse regering tot ernstige verstoring van de concurrentie leiden, moet worden beoordeeld op basis van een gedetailleerde analyse waarbij rekening moet worden gehouden met de Richtsnoeren voor reddings- en herstructureringssteun aan ondernemingen in moeilijkheden (1). Deze richtsnoeren, die op 9 oktober 1999 in werking traden, wijzigen de voorgaande richtsnoeren van 1994 en bevatten striktere criteria voor, bijvoorbeeld, het voorkomen van ontoelaatbare verstoringen van de concurrentie en het (cid:132)eenmaligheidsbeginsel(cid:148). Na een voorlopig onderzoek van de aanmelding is de Commissie tot de conclusie gekomen dat de steun aanleiding geeft tot twijfel omtrent de verenigbaarheid ervan met de gemeenschappelijke markt. Daarom heeft de Commissie op 18 januari 2000 de procedure ingeleid teneinde de steunmaatregelen aan een diepgaand onderzoek te kunnen onderwerpen. (1) PB C 288 van 9. 10. 1999


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2609/99 esittäjä(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle. Ihmisoikeusrikkomukset Turkissa.

eurovoc_concepts:
Christianity
Türkiye
accession to the European Union
association agreement (EU)
religious discrimination
religious group
terms for aid

text: C 303 E/80 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 On vaikeaa verrata yhteis(cid:246)n voimassa olevia ja tulevia normeja Yhdysvaltojen ja Japanin normeihin. Muissa maissa k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n erilaista j(cid:228)tteen m(cid:228)(cid:228)ritelm(cid:228)(cid:228), ja soveltamisalakin on erilainen. Lis(cid:228)ksi sellaiset asetusarvot kuin savukaasun vakiohappipitoisuus tai erilaiset mittausv(cid:228)lit vaikeuttavat vertailua. (1) EYVL L 365, 31. 12. 1994. (2) EYVL L 163, 14. 6. 1989. (3) EYVL L 203, 15. 7. 1989. (4) Lehdist(cid:246)tiedote n:o 13293/99. (2000/C 303 E/071) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2560/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Christopher Huhne (ELDR) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Meriveden puhtaus Voisiko komissio julkaista uusimmat saatavissa olevat tiedot Euroopan unionin t(cid:228)rkeimpien ranta-alueiden meriveden puhtaudesta sek(cid:228) kutakin ranta-aluetta koskevat vastaavat tiedot viimeisten viiden vuoden ajalta? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (17. tammikuuta 2000) Uimaveden laadusta 8 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1975 annetussa neuvoston direktiiviss(cid:228) 76/160/ETY (1) maini- taan, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden uimavesien laadun arviointi on teht(cid:228)v(cid:228) jokaisen uintikauden j(cid:228)lkeen. Direktiiviss(cid:228) edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltion vastuullinen viranomainen toimittaa tiedot komissiolle 31. jou- lukuuta menness(cid:228). Komissio ker(cid:228)(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) tiedot vuosikertomustaan varten, joka julkaistaan ennen seuraavaa uintikautta noin toukokuun puoliv(cid:228)liss(cid:228). Vuoden 1999 uintikautta koskevat julkaistaan n(cid:228)in ollen toukokuussa 2000. tiedot Viimeisimm(cid:228)t t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) saatavilla olevat tiedot koskevat vuoden 1998 uintikautta. Painetun vuosikerto- muksen viitetiedot ovat: Uimaveden laatu (uintikausi 1998), toukokuu 1999 (cid:129) EUR 18831. N(cid:228)m(cid:228) tiedot l(cid:246)ytyv(cid:228)t my(cid:246)s Europa-palvelimelta osoitteesta http://europa. eu. int/water/water-bathing/index_html. Inter- net-sivulla olevalta kartalta k(cid:228)y ilmi jokaisen uintialueen laatutilanne vuodesta 1992 l(cid:228)htien. (1) EYVL L 31, 5. 2. 1976. (2000/C 303 E/072) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2609/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mogens Camre (UEN) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Ihmisoikeusrikkomukset Turkissa Vuonna 1993 asetettujen K(cid:246)(cid:246)penhaminan kriteerien mukaan EU:n j(cid:228)senyys edellytt(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) maa noudattaa ihmisoikeuksia sek(cid:228) kunnioittaa ja suojelee v(cid:228)hemmist(cid:246)j(cid:228). Turkki on Euroopan parlamentin 6. lokakuuta 1999 tekem(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan edelleen kaukana n(cid:228)iden kriteerien t(cid:228)ytt(cid:228)misest(cid:228). Turkin virallinen politiikka merkitsee siten kristillisen uskonnollisen toiminnan kielt(cid:228)mist(cid:228), ja kristitty Hagia Sofian kated- raali on edelleen muslimien k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228). N(cid:228)m(cid:228) selke(cid:228)t ihmisoikeusrikkomukset ovat avoimessa ristiriidassa K(cid:246)(cid:246)penhaminan kriteerien kanssa, ja olisi siksi mielenkiintoista tiet(cid:228)(cid:228), mit(cid:228) vaatimuksia komissio nykyisen yhteisty(cid:246)n puitteissa asettaa Turkille. 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/81 Koska Turkki assosiointisopimuksen 28 artiklan nojalla saa tukea Euroopan unionilta, pyyd(cid:228)n komissiota selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n, mit(cid:228) vaatimuksia Turkin kanssa teht(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) asetetaan Turkin tavalle kohdella maan kristinuskoista v(cid:228)hemmist(cid:246)(cid:228). G(cid:252)nter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2000) Ainoa yhteis(cid:246)n talousarvioon perustuva rahoitusv(cid:228)line, josta Turkille nykyisin my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n avustusta, on MEDA-ohjelma (rahoituksellisista ja teknisist(cid:228) toimenpiteist(cid:228) (MEDA) taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro-V(cid:228)limeri-yhteisty(cid:246)kumppanuuden puitteissa 23. hein(cid:228)kuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1488/96) (1). MEDA-asetuksen 3 artiklan mukaan asetus perustuu demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden sek(cid:228) ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiselle. N(cid:228)iden periaatteiden rikkominen voisi oikeuttaa neuvoston toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteit(cid:228). Yhteisty(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n Turkin kanssa komissio asettaa eri- tyist(cid:228) painoa n(cid:228)iden periaatteiden kunnioittamiselle. Lokakuussa 1999 antamassaan tuoreimmassa Turkkia koskevassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaiskertomuksessa komissio teki arvion K(cid:246)(cid:246)penhaminassa vahvistettujen arviointiperusteiden noudattamisesta. Sen p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)n(cid:228) oli, ett(cid:228) Turkki ei toistaiseksi t(cid:228)yt(cid:228) mainittuja poliittisia arviointiperusteita. Erityisesti uskonnonvapauden kunnioittamisen osalta Turkin tilanne on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ep(cid:228)tyydytt(cid:228)v(cid:228). Suurimmat kristityt v(cid:228)hemmist(cid:246)t ovat kreikkalaiset, armenialaiset (tunnustettu v(cid:228)hemmist(cid:246)iksi Lausannen sopimuksessa) ja syyrialaiset (Syyrian ortodoksit). Erityisesti viimeksi mainittu ryhm(cid:228) on joutunut viime aikoina syrjinn(cid:228)n ja h(cid:228)irinn(cid:228)n kohteeksi. Muita usein h(cid:228)irinn(cid:228)n kohteeksi joutuvia kristittyj(cid:228) ovat yhdysvaltalaista alkua olevat evankeliset ryhm(cid:228)t. Konstantinopolissa sijaitseva Hagia Sofian katedraali puolestaan muunnettiin moskeijaksi heti kaupungin valtaamisen j(cid:228)lkeen vuonna 1453. Saman kohtalon kokivat monet muutkin kirkot, mm. Chorassa sijaitseva Pyh(cid:228)n Pelastajan kirkko, josta tuli Kariyen moskeija. Tasavallan perustamisen j(cid:228)lkeen vuonna 1923 Kemal Atat(cid:252)rk muutti molemmat kirkot museoiksi, mink(cid:228) seurauksena niihin p(cid:228)(cid:228)sev(cid:228)t kaikkien uskontokuntien edustajat ja kirkkoon kuulumatto- mat. Mosaiikit on paljastettu ja kunnostettu, ja Hagia Sofia on nykyisin huomattavan kunnostusohjelman kohteena. Helsingiss(cid:228) (joulukuussa 1999) kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota valmistelemaan liitty- joka neuvoston on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) hyv(cid:228)ksy(cid:228). Kyseisess(cid:228) asiakirjassa vahvistetaan ensisijaiset miskumppanuutta, tavoitteet, mukaan luettuina poliittiset tavoitteet, jotka Turkin on saavutettava t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)kseen K(cid:246)(cid:246)penhami- nassa vahvistetut arviointiperusteet. Samassa yhteydess(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s uskonnonvapautta. (1) EYVL L 189, 30. 7. 1996. (2000/C 303 E/073) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2615/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Maataloustuki ja ymp(cid:228)rist(cid:246) Mit(cid:228) suunnitelmia komissiolla on sellaisten maataloustukien lopettamiseksi, joilla tuetaan ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta haitalliseksi osoittautuneita maatalouden toimia? Mit(cid:228) suunnitelmia komissiolla on ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta my(cid:246)nteisten viljelymenetelmien kannustamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Yhteis(cid:246)n strategiaan, kuuluu keskeisesti kolme asiaa. jolla pyrit(cid:228)(cid:228)n kannustamaan ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta my(cid:246)nteisi(cid:228) viljelymenetelmi(cid:228),


title: Komission asetus (EY) N:o 62/2000, annettu 12 päivänä tammikuuta 2000, melassin edustavien hintojen ja sen tuonnissa sovellettavien lisätullien vahvistamisesta sokerialalla

text: 13. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 9/3 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 62/2000, annettu 12 päivänä tammikuuta 2000, melassin edustavien hintojen ja sen tuonnissa sovellettavien lisätullien vahvistamisesta sokerialalla EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon sokerialan yhteisestä markkinajärjestelystä 13 päivänä syyskuuta 1999 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2038/1999 (1), ottaa huomioon melassin tuontia koskevista yksityiskohtaisista säännöistä sokerialalle ja asetuksen (ETY) N:o 785/68 muutta- misesta 23 päivänä kesäkuuta 1995 annetun komission asetuksen (EY) N:o 1422/95 (2) ja erityisesti sen 1 artiklan 2 kohdan ja 3 artiklan 1 kohdan, sekä katsoo, että 1) 2) 3) asetuksessa (EY) N:o 1422/95 säädetään, että melassin cif-tuontihinta, jäljempänä ”edustava hinta”, vahvistetaan komission asetuksen (ETY) N:o 785/68 (3) mukaisesti; kyseinen hinta on vahvistettu edellä mainitun asetuksen 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle, melassin edustava hinta lasketaan yhteisön rajanylitys- paikalla, joka on tässä tapauksessa Amsterdam; tämän hinnan laskennan on perustuttava maailmanmarkkin- oiden edullisimpiin ostomahdollisuuksiin, jotka määritel- lään vakiolaadun poikkeamiin mukautettujen pörssikurs- sien tai markkinahintojen perusteella; melassin vakio- laatu määritetään asetuksessa (ETY) N:o 785/68, edullisimpia ostomahdolli- maailmanmarkkinoiden suuksia määritettäessä on otettava huomioon kaikki tiedot, jotka koskevat maailmanmarkkinoilla tehtyjä tarjouksia, tärkeiden kolmansien maiden markkinoiden hintoja ja kansainvälisessä kaupassa tehtyjä myynti- toimia, joista komissio on saanut tiedon joko jäsenval- tion tai omien kanaviensa kautta; asetuksen (ETY) N:o 785/68 7 artiklan mukaisesti tämä määritys voi perustua usean hinnan keskiarvoon siinä tapauksessa, että tämän keskiarvon katsotaan edustavan markkinoiden todellista suuntausta, 4) tietoja ei oteta huomioon silloin, kun tavara ei ole virhe- etöntä, kunnollista ja myyntikelpoista tai silloin, kun tarjouksessa ilmoitettu hinta koskee ainoastaan pientä (1) EYVL L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EYVL L 141, 24. 6. 1995, s. 12. (3) EYVL L 145, 27. 6. 1968, s. 12. määrää, joka ei anna edustavaa käsitystä markkinoista; tarjoushinnat, joiden ei voida katsoa edustavan markki- noiden todellista suuntausta, on myös hylättävä, jotta melassin vakiolaatua koskevat tiedot olisivat verrat- tavissa, tarjotun melassin laadun huomioon ottaen hintoja on laskettava tai nostettava asetuksen (ETY) N:o 785/68 6 artiklan soveltamisesta saatujen tulosten mukaisesti, edustava hinta voidaan jättää rajoitetuksi ajaksi poik- keuksellisesti muuttamatta, jos edellisessä edustavan hinnan laskennassa perustana käytetty tarjoushinta ei ole tullut komission tietoon ja jos saatavissa olevat tarjous- hinnat, joiden ei voida katsoa edustavan markkinoiden todellista suuntausta, aiheuttaisivat edustaviin hintoihin äkillisiä ja huomattavia muutoksia, jos kyseessä olevan tuotteen käynnistyshinta ja edustava hinta eroavat toisistaan, tuonnille olisi vahvistettava lisä- tulli asetuksen (EY) N:o 1422/95 3 artiklassa tarkoitetuin edellytyksin; jos tuontitullien kantaminen keskeytetään asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tulleille olisi vahvistettava tietyt määrät, näiden säännösten soveltamisesta seuraa, että kyseisten tuotteiden edustavat hinnat ja niiden tuonnissa sovellet- tavat lisätullit olisi vahvistettava tämän asetuksen liitteen mukaisesti, ja tässä asetuksessa säädetyt hallintokomitean lausunnon mukaiset, toimenpiteet ovat sokerin 5) 6) 7) 8) 9) ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Vahvistetaan asetuksen (EY) N:o 1422/95 1 artiklassa tarkoitet- tujen tuotteiden edustavat hinnat ja niiden tuonnissa sovellet- tavat lisätullit liitteen mukaisesti. 2 artikla Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä tammikuuta 2000. L 9/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 13. 1. 2000 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 12 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen melassin edustavien hintojen ja sen tuonnissa sovellettavien lisätullien vahvistamisesta sokerialalla annettuun komission asetukseen LIITE CN-koodi Edustava hinta 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta Lisätulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta (EUR) Tuontitulli 100 nettokilogrammalta kyseistä tuotetta sillä perusteella että tullien kantaminen keskeytetään asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti (2) 1703 10 00 (1) 1703 90 00 (1) 6,63 7,07 0,14 0,09 — — (1) Vahvistetaan asetuksen (ETY) N:o 785/68, sellaisena kuin se on muutettuna, 1 artiklassa määritellylle vakiolaadulle. (2) Tämä määrä korvaa, asetuksen (EY) N:o 1422/95 5 artiklan mukaisesti, näille tuotteille vahvistetun yhteisen tullitariffin tullin


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2627/99 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle. Turvavyöt moottoriajoneuvoissa.

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/85 asiakirjoihin perustuvat uudet toimenpiteet, joiden tarkoituksena on auttaa vuoden 1997 maanj(cid:228)ristyksen koettelemien alueiden j(cid:228)lleenrakentamista. Edell(cid:228) mainituissa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettiin 500 miljoonan euron ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isten rahoitusvarojen my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) siten, ett(cid:228) 325 miljoonaa euroa my(cid:246)nnettiin Umbrian alueen yhten(cid:228)isen ohjelma-asiakirjan perusteella ja 175 Marchen alueen yhten(cid:228)isen ohjelma-asiakirjan perusteella. Varat saatiin erityisesti Italian muiden alueiden yhteisvastuuavustuksesta. Kyseiset alueet olivat suostuneet v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n niiden k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevien yhteis(cid:246)n varojen alkuper(cid:228)ist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n Umbrian alueelle my(cid:246)nnetty Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) rahoitusosuus oli 190 miljoonaa euroa ja EAKR:n osuus 102 miljoonaa euroa. Euroopan sosiaalisrahastosta (ESR) rahoitetaan kohdennettuja koulutustoimia j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)neell(cid:228) osuudella. Varojen suuntaamisesta n(cid:228)ill(cid:228) kahdella alueella voin todeta, ett(cid:228) EMOTR:sta yhteisrahoitettujen toimenpi- teiden tarkoituksena on maatalouden tuotantomahdollisuuksien, maanviljelij(cid:246)iden p(cid:228)(cid:228)asiallisten asuntojen ja maaseudun infrastruktuurin kunnostaminen sek(cid:228) maaseudun kylien arkkitehtonisen perinn(cid:246)n j(cid:228)lleenra- kentaminen. EAKR:sta yhteisrahoitettujen toimenpiteiden tarkoituksena on muun kuin maataloustuotannon liittyv(cid:228)n tuotantomahdollisuuksien kohentaminen sek(cid:228) pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) infrastruktuurin j(cid:228)lleenrakentaminen sek(cid:228) julkisen ja yksityisen arkkitehtonisen perinn(cid:246)n j(cid:228)lleenrakentami- nen ja kunnostaminen (yhdennetyt hankkeet). N(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet ovat tukikelpoisia ainoastaan maanj(cid:228)ris- tyksen koettelemilla alueilla. Komissio hankkii jatkuvasti tietoja rakennerahastojen varojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyvist(cid:228) menettelyist(cid:228) rahoitus- kumppanuuden yhteydess(cid:228) ja erityisesti niiden seurantakomiteoiden kautta, joissa rahastot ovat mukana. Umbrian alueen seurantakomitea on viimeksi kokoontunut 9. 12. 1999, jolloin komitealle ilmoitettiin, ett(cid:228) alue kykeni sitomaan sille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kokonaisuudessaan s(cid:228)(cid:228)detyss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa. Koska j(cid:228)lleenrakennustoimenpiteet p(cid:228)(cid:228)ttyv(cid:228)t vasta 31. 12. 2001, t(cid:246)iden etenemist(cid:228) koskevat tiedot eiv(cid:228)t ole tyhjent(cid:228)vi(cid:228) eiv(cid:228)tk(cid:228) lopullisia. ˜skett(cid:228)in tehdyn arvion mukaan kyseisell(cid:228) alueella on valittu ja rahoitettu noin 3 000 j(cid:228)lleenrakennushanketta, joista noin kolmannes on edennyt fyysisen toteuttamisen vaiheeseen. Komissio ei t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa aio perustaa tilap(cid:228)ist(cid:228) tutkintakomiteaa, koska se katsoo, ett(cid:228) toteutettujen toimien seuranta ja valvonta rakennerahastojen toimenpiteist(cid:228) annetuissa asetuksissa s(cid:228)(cid:228)detyiss(cid:228) rajoissa on riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228). (2000/C 303 E/077) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2627/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Turvavy(cid:246)t moottoriajoneuvoissa Moottoriajoneuvojen turvav(cid:246)iden k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) saatava hy(cid:246)ty menetet(cid:228)(cid:228)n liian usein siksi, ettei turvav(cid:246)iden k(cid:228)ytt(cid:246)pakkoa noudateta. Eik(cid:246) komission mielest(cid:228) olisi suotavaa antaa lakeja, jotka pakottaisivat valmistajat suunnittelemaan laitteita, jotka est(cid:228)isiv(cid:228)t moottoriajoneuvojen liikkumisen, mik(cid:228)li turvavy(cid:246)t eiv(cid:228)t ole kiinnitettyj(cid:228)? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 2000) Moottoriajoneuvoissa noudatettavat turvav(cid:246)it(cid:228) koskevat tekniset standardit sis(cid:228)ltyv(cid:228)t moottoriajoneuvojen turvav(cid:246)it(cid:228) ja turvaj(cid:228)rjestelmi(cid:228) koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1977 annettuun neuvoston direktiiviin 77/541/ETY (1) ja sen muuttamisesta annettuihin s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksiin. Turvavy(cid:246)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja erityisesti k(cid:228)ytt(cid:246)pakkoa hallinnoidaan v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 3,5 tonnia painavien ajoneuvojen turvav(cid:246)iden pakollista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivill(cid:228) 91/671/ETY (2). Sen mukaan j(cid:228)senvaltiot ovat vastuussa siit(cid:228), ett(cid:228) liikenteess(cid:228) olevan ajoneuvon kuljettaja ja istuimilla istuvat matkustajat todella k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t turvavy(cid:246)t(cid:228). C 303 E/86 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Komissio on parlamentin j(cid:228)senen kanssa samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) moottoriajoneuvojen turvav(cid:246)iden k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) saatava hy(cid:246)ty liikenneturvallisuudelle menetet(cid:228)(cid:228)n liian usein siksi, ettei turvav(cid:246)iden k(cid:228)ytt(cid:246)pakkoa nouda- teta. ilmi, ett(cid:228) vaikka miltei 85 prosenttia etupenkeill(cid:228) istuvista henkil(cid:246)ist(cid:228) k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) turvavy(cid:246)t(cid:228), puolet onnettomuuden uhreista kuuluu niihin 15 prosenttiin, joiden turvavy(cid:246) ei ollut kiinnitettyn(cid:228). J(cid:228)senvaltioissa hiljattain toteutetuissa tutkimuksissa k(cid:228)vi Parlamentin j(cid:228)senen ehdottama ratkaisu vaikuttaa kuitenkin t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) vaikeasti toteutettavalta. J(cid:228)rjestel- m(cid:228)n pit(cid:228)isi pysty(cid:228) tunnistamaan ne paikat, joilla istutaan, sen kiert(cid:228)minen ei pit(cid:228)isi voida olla mahdollista (esimerkiksi kiinnitt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) vy(cid:246) ilman ett(cid:228) se on vartalon ymp(cid:228)rill(cid:228)) eik(cid:228) se saisi itse aiheuttaa vakavia onnettomuusriskej(cid:228) (esimerkiksi moottorin sammuminen, jos vy(cid:246) irrotetaan ajoneuvon ollessa liikkeell(cid:228)). Auton rakentajat tarkastelevat parhaillaan muita vaihtoehtoja, joiden avulla turvavy(cid:246)n k(cid:228)ytt(cid:246)aste kasvaisi. N(cid:228)it(cid:228) ovat erityisesti huomiotaher(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t visuaaliset ja (cid:228)(cid:228)neen perustuvat h(cid:228)lytysj(cid:228)rjestelm(cid:228)t, joita voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) varsin laajaltikin jo l(cid:228)hitulevaisuudessa. Komissio on kuitenkin sit(cid:228) mielt(cid:228), ett(cid:228) kuten direktiivist(cid:228) 91/671/ETY k(cid:228)y ilmi, j(cid:228)senvaltioilla on jo valmiiksi k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n tarvittava lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) turvavy(cid:246)n k(cid:228)yt(cid:246)n valvonnan tiukentamiseksi kaikkialla niiden alueella. (1) EYVL L 220, 29. 8. 1977. (2) EYVL L 373, 31. 12. 1991. (2000/C 303 E/078) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2637/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)n demokratisoitumiseen ja prioriteettien muuttamiseen liittyv(cid:228)t kysymykset Alati kasvava liike (1 200 j(cid:228)rjest(cid:246)(cid:228) alkuper(cid:228)isten 85:n asemesta) vastustaa Seattlen neuvotteluja ja katsoo, ett(cid:228) Maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246) (WTO) on muun muassa eritt(cid:228)in ep(cid:228)demokraattinen, ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) tuhoava ja ty(cid:246)oikeuden vastainen j(cid:228)rjest(cid:246). T(cid:228)m(cid:228)n liikkeen mielest(cid:228) ihmisoikeuksia, ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevia monenv(cid:228)lisi(cid:228) sopimuksia ja ty(cid:246)oikeutta ei pid(cid:228) alistaa (cid:148)vapaiden(cid:148) markkinoiden palvelukseen, vaan tilanteen pit(cid:228)isi olla juuri p(cid:228)invastainen. WTO:n t(cid:228)h(cid:228)n saakka noudattama k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246), samoin kuin riitojen ratkaisuelimen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset (amerikkalaisten vetoomus Euroopan unionin julistamaa hormoninaudanlihan kauppasaartoa vastaan, Venezuelan (cid:246)ljy- yritysten vetoomus ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojeluj(cid:228)rjest(cid:246)j(cid:228) vastaan, jne. ) asettavat j(cid:228)rjest(cid:246)n demokraattisuuden kyseen- alaiseksi. Sama koskee my(cid:246)s sopimusta kauppaan liittyvist(cid:228) henkisen omaisuuden oikeuksista (TRIPS). YK:n ihmiskunnan kehityst(cid:228) koskevassa vuosikertomuksessa todetaan, ett(cid:228) sopimuksen allekirjoittamisen j(cid:228)lkeen perinteisi(cid:228) tuotantomenetelmi(cid:228) koskevat tiukat kansainv(cid:228)liset asetukset, joilla on haitallisia vaikutuksia kolmannen maailman maihin ja joista hy(cid:246)tyv(cid:228)t monikansalliset yhti(cid:246)t. Aikooko komissio asettaa Seattlessa etusijalle WTO:n demokratisoitumiseen ja prioriteettien muuttamiseen liittyv(cid:228)t kysymykset? Pascal Lamyn komission puolesta antama vastaus (16. helmikuuta 2000) Arvoisa parlamentin j(cid:228)sen ottaa esille valtiosta riippumattomien j(cid:228)rjest(cid:246)jen vastustuksen Maailman kaup- paj(cid:228)rjest(cid:246)(cid:228) (WTO) kohtaan. Komissio on hyvin tietoinen kansalaisyhteiskunnan tiettyjen osien ilmaisemasta huolesta, joka koskee WTO:n s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen vaikutusta herkkiin aiheisiin kuten ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n, sosiaalisiin normeihin tai terveyteen. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi yhteis(cid:246) on ehdottanut uutta kauppaneuvottelujen kierrosta varten


title: PREGUNTA ESCRITA E-2641/99 de Elizabeth Lynne (ELDR) a la Comisión. Salud y seguridad en los edificios de las instituciones europeas.

eurovoc_concepts:
EU law
building safety
contract staff
legal status
occupational safety
regulations for civil servants
right to justice
seat of institution

text: C 330 E/32 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/034) PREGUNTA ESCRITA E-2641/99 de Elizabeth Lynne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Salud y seguridad en los edificios de las instituciones europeas ¿Podr(cid:237)a la Comisi(cid:243)n indicar el estatuto jur(cid:237)dico de los edificios de las instituciones europeas, en particular por lo que concierne a la legislaci(cid:243)n relativa a la salud y a la seguridad? ¿Existe algœn rØgimen especial para el Parlamento Europeo o bien los diputados estÆn acogidos a la legislaci(cid:243)n belga cuando se encuentran en Bruselas, a la francesa cuando se encuentran en Estrasburgo y a la luxemburguesa cuando se encuentran en Luxemburgo? ¿De quØ protecci(cid:243)n legal disponen los diputados y su personal, ademÆs de los propios funcionarios del Parlamento, contra unas condiciones de trabajo insalubres e inseguras? ¿En quØ medida se ha aplicado la legislaci(cid:243)n comunitaria relativa a la salud y a la seguridad en los edificios de las instituciones europeas? Por œltimo, cuÆles son las v(cid:237)as de recurso a disposici(cid:243)n de las personas que trabajan en las instituciones europeas en caso de condiciones de trabajo inseguras e insalubres? Respuesta del Sr. Kinnock en nombre de la Comisi(cid:243)n (16 de febrero de 2000) De acuerdo con el apartado 1 del art(cid:237)culo 5 de la Directiva 89/391/CEE del Consejo, de 12 de junio de 1989, relativa a la aplicaci(cid:243)n de medidas para promover la mejora de la seguridad y de la salud de los trabajadores en el trabajo (1), todo empresario deberÆ garantizar la seguridad y la salud de los trabajadores en todos los aspectos relacionados con el trabajo. Las Instituciones europeas, en calidad de empresarios y administradores de grandes organizaciones, deben respetar las normas de seguridad e higiene laboral establecidas en una serie de actos jur(cid:237)dicos. Los requisitos m(cid:237)nimos sobre seguridad y salud en el trabajo en la normativa comunitaria se establecen en la Directiva 89/391/CEE y en varias directivas posteriores (2), aprobadas todas sobre la base de una propuesta de la Comisi(cid:243)n y con el acuerdo del Parlamento. En lo que respecta a la prevenci(cid:243)n y la protecci(cid:243)n, el art(cid:237)culo 7 de la Directiva 89/391/CEE establece una serie de medidas necesarias que deben adoptar los empresarios. Las principales exigencias previstas en la Directiva son: la evaluaci(cid:243)n de los lugares de trabajo y la prevenci(cid:243)n de riesgos; la vigilancia de los planos y de las obras de los edificios que van a ser utilizados como lugar de trabajo; el anÆlisis y el control de la higiene de los lugares de trabajo y del equipamiento social; la elaboraci(cid:243)n y difusi(cid:243)n de instrucciones relativas a la seguridad y la higiene; la formaci(cid:243)n del personal en materia de prevenci(cid:243)n, seguridad y sanidad; la informaci(cid:243)n a contratistas y subcontratistas, y la coordinaci(cid:243)n con ellos, sobre temas de seguridad y salud; y el asesoramiento y la orientaci(cid:243)n por parte del empresario a los trabajadores y sus representantes sobre todos los temas relacionados con cualquiera de estos puntos. La legislaci(cid:243)n nacional en materia de salud y seguridad no se aplica a las instituciones europeas. Sin embargo, es evidente que las instituciones europeas cumplen la normativa comunitaria pertinente. AdemÆs, las instituciones pueden establecer indudablemente un mayor nivel de seguridad y salud que el especificado en la normativa. La Comisi(cid:243)n ha establecido una norma mÆs rigurosa en relaci(cid:243)n con las caracter(cid:237)sticas de sus edificios, reglas relativas a los fumadores y no fumadores, prevenci(cid:243)n de incendios, procedimientos que deben seguirse en caso de evacuaci(cid:243)n, o en casos de peligro serio e inminente, e higiene alimentaria. La v(cid:237)a de recurso jur(cid:237)dico disponible para los funcionarios que trabajan en las instituciones europeas es el Estatuto (art(cid:237)culo 90) mientras que para el resto del personal viene indicado en su contrato, dependiendo de su estatuto jur(cid:237)dico. 21. 11. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 330 E/33 A los miembros del Parlamento y a su personal se aplican unas normas particulares. Puesto que la Comisi(cid:243)n no puede responder a esa parte de la pregunta, Su Seæor(cid:237)a puede solicitar mayor informaci(cid:243)n a la Secretar(cid:237)a General del Parlamento Europeo. (1) DO L 183 de 29. 6. 1989. (2) 89/654/CEE, 89/655/CEE y 89/656/CEE (DO L 393 de 30. 12. 1989); 90/269/CEE y 90/270/CEE (DO L 156 de 21. 6. 1990); 92/57/CEE y 92/58/CEE (DO L 245 de 26. 8. 1992). (2000/C 330 E/035) PREGUNTA ESCRITA E-2643/99 de Andrew Duff (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Legislaci(cid:243)n relativa a la inspecci(cid:243)n de los mataderos en el Reino Unido ¿Considera la Comisi(cid:243)n satisfactorio el Reglamento britÆnico relativo al bienestar de los animales (sacrificio o matanza) por el que se transpone la Directiva 93/119/CE (1) relativa a la protecci(cid:243)n de los animales en el momento del sacrificio o la matanza? ¿CuÆntas quejas ha recibido la Comisi(cid:243)n de los ganaderos britÆnicos respecto de la aplicaci(cid:243)n de la mencionada Directiva? ¿Podr(cid:237)a decir la Comisi(cid:243)n por quØ el sacrificio de una oveja cuesta aproximadamente 17 € en el Reino Unido y menos de 5 € en Francia? (1) DO L 340 de 31. 12. 1993, p. 21. Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (29 de febrero de 2000) La Directiva 93/119/CE del Consejo, de 22 de diciembre de 1993, relativa a la protecci(cid:243)n de los animales en el momento de su sacrificio o matanza se transpuso en la normativa del Reino Unido. La Comisi(cid:243)n no tiene conocimiento de la existencia de problemas actuales con respecto a la ejecuci(cid:243)n y la observancia de la legislaci(cid:243)n nacional pertinente en dicho Estado miembro. La Comisi(cid:243)n no ha recibido ninguna queja de los agricultores britÆnicos ni de sus organizaciones con respecto a la aplicaci(cid:243)n de dicha Directiva. Sin embargo, la Comisi(cid:243)n conoce el informe de un grupo de trabajo sobre la reglamentaci(cid:243)n en el sector de la carne que fue presentando recientemente a las autoridades britÆnicas. Los costes de sacrificio incluyen tanto los costes comerciales normales de los mataderos como los honorarios exigidos por el control veterinario oficial. Estos costes no son idØnticos en los distintos Estados miembros (1). En particular, los costes comerciales pueden variar incluso dentro de cada Estado miembro en funci(cid:243)n de factores tales como la propiedad del matadero (privada, municipal o cooperativa), los costes laborales locales, la fiscalidad y muchos otros factores. Por lo tanto, la Comisi(cid:243)n no puede hacer ningœn comentario sobre las cifras concretas citadas. En el caso de que Su Seæor(cid:237)a facilite informaci(cid:243)n mÆs detallada sobre la supuesta diferencia de costes y la base sobre la que han sido calculados, la Comisi(cid:243)n estar(cid:237)a dispuesta a examinar el asunto con detenimiento. (1) La Directiva 85/73/CEE del Consejo, de 29 de enero de 1985, modificada y consolidada por la Directiva 96/43/CE (DO L 162 de 1. 7. 1996) establece disposiciones para la armonizaci(cid:243)n de las normas relativas a la financiaci(cid:243)n de las inspecciones y controles veterinarios. Sin embargo, el apartado 3 de su art(cid:237)culo 5 permite a los Estados miembros aplicar honorarios que superan los costes de los honorarios comunitarios siempre que el importe total de los mismos no supere el de los costes de inspecci(cid:243)n


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2624/99 υποβολή: Olivier Dupuis (TDI) προς την Επιτροπή. Νέες νομικές διατάξεις για τους αλλοδαπούς στη Ρουμανία.

eurovoc_concepts:
Romania
accession to the European Union
foreign national
political rights
residence permit

text: 3. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 280 E/87 Par(cid:146) o·la ayta·, h Epitroph· ei·nai thw a·pochw o·ti o kanonismo·w miaw aulhtikh·w e·nvshw poy periori·zei ton ariumo· tvn erasitexnv·n poy e·xoyn yphkoo·thta a·lloy kra·toyw me·loyw kai mporoy·n na xrhsimopoihuoy·n se e·nan agv·na ei·nai epi·shw anti·uetow me to koinotiko· di·kaio kai kyri·vw me to a·ruro 7(2) toy kanonismoy· toy Symboyli·oy (EOK) ariu. 1612/68 thw 15hw Oktvbri·oy 1968 gia thn eley·uerh kyklofori·a tvn ergazome·nvn ento·w thw Koino·thtaw (2). To en lo·gv a·ruro proble·pei o·ti oi koinotikoi· ergazo·menoi pre·pei na apolamba·noyn ta i·dia koinvnika· kai forologika· pleonekth·mata poy apolamba·noyn kai oi ergazo·menoi poy ei·nai yph·kooi toy eka·stote kra·toyw me·loyw. To DEK e·xei apofanuei· se polle·w ypoue·seiw o·ti h dia·tajh ayth· isxy·ei kai gia drasthrio·thtew anacyxh·w (3), o de aulhtismo·w apotelei· anamfisbh·thta drasthrio·thta anacyxh·w. To kata· po·son o aulhtismo·w me ton opoi·o asxoloy·ntai oi erasite·xnew apotelei· oikonomikh· drasthrio·thta, pre·pei na kriuei· ba·sei tvn xarakthristikv·n thw drasthrio·thtaw. (1) (2) (3) Ypo·uesh C-415/93, Syllogh· nomologi·aw toy DEK 1995, I-4921. EE L 257 thw 19. 10. 1968. Ypo·uesh C-334/94, Syllogh· nomologi·aw toy DEK 1996, I-1307. (2000/C 280 E/089) GRAPTH ERVTHSH E-2624/99 ypobolh·: Olivier Dupuis (TDI) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Ne·ew nomike·w diata·jeiw gia toyw allodapoy·w sth Roymani·a H Epitroph· mynaw thw Boylh·w tvn antiprosv·pvn toy Roymanikoy· Koinoboyli·oy ene·krine pro·sfata sxe·dio no·moy gia toyw allodapoy·w sth Roymani·a, sxe·dio to opoi·o e·xei h·dh egkriuei· apo· th Geroysi·a thw Roymani·aw stiw 10 Oktvbri·oy 1998, sy·mfvna me to opoi·o, apagorey·etai stoyw allodapoy·w na diame·noyn sth Roymani·a na xrhmatodotoy·n h· na idry·oyn politika· ko·mmata, organv·seiw h· politike·w oma·dew sth roymanikh· epikra·teia kauv·w kai na symmeta·sxoyn se ekdhlv·seiw poy aforoy·n thn politikh· zvh· thw xv·raw. Epiple·on, opoiodh·pote fysiko· h· nomiko· pro·svpo poy filojenei· allodapoy·w gia xroniko· dia·sthma anv·tero tvn pe·nte hmerv·n, ua pre·pei na eidopoiei· tiw topike·w astynomike·w arxe·w. Te·low, sy·mfvna me ayto· to sxe·dio no·moy, h a·deia paramonh·w mporei· na xorhghuei· mo·no stoyw moni·moyw katoi·koyw poy e·xoyn iatrikh· peri·ualch. Den uevrei· h Epitroph· o·ti an ayto· to sxe·dio no·moy, poy e·xei h·dh egkriuei· apo· th Geroysi·a, egkriuei· telika· apo· to Roymaniko· Koinoboy·lio o·pvw e·xei, h Roymani·a ua parabei· safv·w tiw desmey·seiw thw vw xv·ra ypoch·fia gia e·ntajh sthn EE; Poie·w prvtoboyli·ew e·xei la·bei h· skopey·ei na la·bei h Epitroph· gia na apotre·cei tiw armo·diew roymanike·w arxe·w kai to Koinoboy·lio na proboy·n sthn oristikh· e·gkrish aytoy· toy sxedi·oy no·moy o·pvw e·xei; Apa·nthsh toy k. Verheugen ej ono·matow thw Epitroph·w (22 Febroyari·oy 2000) To nomosxe·dio poy afora· to kauestv·w tvn allodapv·n sth Roymani·a, to opoi·o egkri·uhke apo· th Geroysi·a stiw 10 Septembri·oy 1998, den e·xei ako·ma egkriuei· apo· to Koinoboy·lio. H isxy·oysa nomouesi·a (No·mow ariu. 25/ 1969 gia to kauestv·w tvn allodapv·n) ei·nai aphrxaivme·nh kai h Epitroph·, sthn teleytai·a taktikh· thw e·kuesh gia thn pro·odo poy shmeiv·nei h Roymani·a me thn prooptikh· thw prosxv·rhshw, thw 13hw Oktvbri·oy 1999 (1), kauv·w kai sthn etairikh· sxe·sh gia thn prosxv·rhsh poy ene·krine to Symboy·lio stiw 6 Dekembri·oy 1999 (2) to·nise thn ana·gkh na antikatastauei· o no·mow ayto·w apo· sy·gxronh nomouesi·a. To Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy anafe·retai se diata·jeiw toy nomosxedi·oy poy perie·xoyn periorismoy·w sxetika· me thn politikh· drasthrio·thta tvn allodapv·n poy diame·noyn sth Roymani·a. To a·ruro 16 thw Eyrvpai¤kh·w Sy·mbashw gia ta dikaiv·mata toy anurv·poy, poy e·xei kyrvuei· apo· th Roymani·a, epitre·pei sta symballo·mena me·rh na ue·toyn te·toioyw periorismoy·w. To grafei·o thw (cid:221)pathw Armostei·aw tvn Hnvme·nvn Eunv·n gia toyw pro·sfygew (UNHCR) sth Roymani·a, sxoli·ase toyw proteino·menoyw periorismoy·w kai to·nise o·ti, sy·mfvna me th nomologi·a toy Eyrvpai¤koy· Dikasthri·oy gia ta dikaiv·mata toy anurv·poy, oi periorismoi· aytoi· pre·pei na ei·nai analogikoi·. (cid:201)naw periorismo·w den pre·pei na e·xei mo·no no·mimo sto·xo• pre·pei epi·shw na ypa·rxei logikh· analogi·a metajy· tvn me·svn poy xrhsimopoioy·ntai kai aytoy· toy no·mimoy sto·xoy poy epizhtei·tai na ylopoihuei·. Vsto·so, h UNHCR den isxyri·sthke o·ti oi en lo·gv diata·jeiw ei·nai yperbolike·w. C 280 E/88 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 San me·low thw (cid:201)nvshw meta· thn prosxv·rhsh, h Roymani·a ua pre·pei na se·betai ta dikaiv·mata poy aporre·oyn apo· ta politika· dikaiv·mata thw (cid:201)nvshw. Sy·mfvna me to a·ruro 19 thw synuh·khw EK, ka·ue poli·thw thw (cid:201)nvshw poy diame·nei se kra·tow me·low toy opoi·oy den ei·nai yph·koow, e·xei to dikai·vma na chfi·zei kauv·w kai na lamba·nei me·row vw ypoch·fiow stiw dhmotike·w ekloge·w sto kra·tow me·low sto opoi·o diame·nei. Ta politika· dikaiv·mata thw (cid:201)nvshw epitre·poyn epi·shw to dikai·vma ch·foy kai thn ue·sh se ypochfio·thta sth xv·ra diamonh·w se ekloge·w toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy. H idio·thta toy ypochfi·oy se ekloge·w proy¤ poue·tei thn idio·thta me·loyw eno·w politikoy· ko·mmatow kai, kata· syne·peia, th dynato·thta enasxo·lhshw me politike·w drasthrio·thtew kai synei- sfore·w sth xrhmatodo·thsh eno·w ko·mmatow (me·sv, kata·rxa·w, thw syndromh·w vw me·loyw). Me ton tro·po ayto·, meta· thn prosxv·rhsh, oi sygkekrime·noi periorismoi· ua antiti·uentai prow to a·ruro 19. An kai, prow to paro·n, den ypa·rxei typikh· ypoxre·vsh gia th Roymani·a na mhn egkri·nei toyw no·moyw poy perie·xoyn te·toioyw politikoy·w periorismoy·w gia allodapoy·w, ei·nai fanero· o·ti h Roymani·a, san ypoch·fia xv·ra, ua pre·pei na ejasfali·sei o·ti h nomouesi·a thw kaui·statai baumiai·a sy·mfvnh me ekei·nh thw Koino·thtaw. To Ajio·timo Me·low thw Koino·thtaw anafe·ruhke epi·shw se dy·o diata·jeiw toy nomosxedi·oy, p. x. thn ypoxre·vsh gia e·na fysiko· h· nomiko· pro·svpo poy de·xetai allodapo· gia xroniko· dia·sthma anv·tero tvn pe·nte hmerv·n, na eidopoiei· tiw arxe·w, kai ton kano·na poy ejarta· th xorh·ghsh a·deiaw paramonh·w apo· thn paroysi·ash iatrikh·w asfa·lishw. Sy·mfvna me thn eyrvpai¤kh· symfvni·a, ta symballo·mena me·rh e·xoyn to dikai·vma na efarmo·zoyn thn eunikh· nomouesi·a sxetika· me ta ue·mata ayta· poy aforoy·n thn ei·sodo kai thn paramonh· allodapv·n. Vsto·so, meta· thn prosxv·rhsh, h Roymani·a ua ei·nai ypoxrevme·nh na symmeta·sxei sth synergasi·a toy Schengen kai, gia to lo·go ayto·, ua pre·pei diadoxika· na eyuygrammi·sei th mellontikh· thw nomouesi·a, p. x. thn ypoxre·vsh plhrofo·rhshw tvn arxv·n sxetika· me thn ei·sodo allodapv·n, epi·shw me th symfvni·a toy Schengen. H Epitroph· diathrei· synexh· dia·logo me tiw roymanike·w arxe·w sxetika· me thn prose·ggish thw nomouesi·aw sto plai·sio thw prooptikh·w prosxv·rhshw sthn Koino·thta kai den ua paralei·cei na enhmerv·sei tiw roymanike·w arxe·w gia thn ana·gkh proodeytikh·w eyuygra·mmishw tvn diata·jevn stiw opoi·ew anafe·retai to Ajio·timo Me·low toy Koinoboyli·oy me to koinotiko· kekthme·no. (1) COM(1999)510. (2) EE L 335 thw 28. 12. 1999. (2000/C 280 E/090) GRAPTH ERVTHSH E-2630/99 ypobolh·: Bart Staes (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Anagnv·rish tvn Paradosiakv·n Arvmatikv·n Jidiv·n thw Mo·ntena kai toy Re·tzio vw proi¤o·ntvn pro- stateyo·menhw onomasi·aw proe·leyshw h kanonistikh· epitroph· ape·rrice thn anagnv·rish tvn Paradosiakv·n Arvmatikv·n Jidiv·n thw Mo·ntena kai toy Re·tzio vw proi¤o·ntvn prostateyo·menhw onomasi·aw proe·leyshw, kata· thn a·poch tvn endiafero·menvn gevrgikv·n kai paragvgikv·n env·sevn «h prostasi·a kai h ajiolo·ghsh tvn gevrgikv·n proi¤o·ntvn diatrofh·w ychlh·w poio·thtaw falkidey·ontai apo· symfe·ronta apokleistikv·w emporika·» kai stoyw lo·goyw aytoy·w ofei·letai to gegono·w o·ti h kanonistikh· epitroph· arnei·tai na anagnvri·sei thn pro- stateyo·menh onomasi·a proe·leyshw, h proe·leysh tvn dy·o aytv·n Paradosiakv·n Arvmatikv·n Jidiv·n poy para·gontai stiw eparxi·ew thw Emi·lia thw Mo·ntena kai toy Re·tzio ana·getai sthn Anage·nnhsh kai ton Mesai·vna. To arvmatiko· ji·di thw Mo·ntena ei·nai gnvsto· apo· to 1508 kai ayto· toy Re·tzio apo· ton 12o aiv·na, h me·uodow paragvgh·w toyw ap(cid:146) aiv·nvn proble·pei thn vri·mansh· toyw se mikra· jy·lina bare·lia gia dv·deka toyla·xiston xro·nia. Sthn eyrvpai¤kh· agora·, kai o·xi mo·non, ta Paradosiaka· Arvmatika· Ji·dia thw Mo·ntena kai toy Re·tzio pre·pei synexv·w na prostatey·ontai apo· tiw apomimh·seiw, oi empeirognv·monew se ue·mata gevrgi·aw kai gastronomi·aw toy italikoy· kra·toyw kri·noyn omo·fvna o·ti to paradosiako· arvmatiko· ji·di thw Mo·ntena kai toy Re·tzio apotelei· typiko· kai monadiko· proi¤o·n, to opoi·o den pre·pei na sygxe·etai me thn paragvgh· jidioy· se biomhxanikh· kli·maka, lamba·nontaw ypo·ch ta anvte·rv, o ervtv·n uevrei· o·ti syntre·xoyn o·lew oi proy¤ poue·seiw gia thn anagnv·rish tvn Paradosiakv·n Arvmatikv·n Jidiv·n thw Mo·ntena kai toy Re·tzio vw proi¤o·ntvn prostateyo·menhw onomasi·aw proe·leyshw• ervta· ea·n kai h Epitroph· den uevrei· o·ti syntre·xoyn o·lew oi proy¤ poue·seiw gia thn anagnv·rish tvn Paradosiakv·n Arvmatikv·n Jidiv·n thw Mo·ntena kai toy Re·tzio vw proi¤o·ntvn prostateyo·menhw onomasi·aw proe·leyshw•