title: QUESTION ÉCRITE E-2699/99 posée par Ole Krarup (EDD) à la Commission. Fonction de la réserve monétaire de la BCE.

eurovoc_concepts:
European Central Bank
foreign-exchange reserves

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/93 «conformØment (cid:224) ses obligations au titre de la convention de GenŁve de 1951 et du protocole de New York de 1967, elle effectuera, conformØment (cid:224) la disposition ØnoncØe (cid:224) l(cid:146)article unique, point d), de ce protocole, un examen individuel de toute demande d(cid:146)asile prØsentØe par un ressortissant d(cid:146)un autre (cid:201)tat membre» (1). (1) Voir le traitØ d(cid:146)Amsterdam, dØclaration dont la ConfØrence a pris note no 5, dØclaration de la Belgique relative au protocole sur le droit d(cid:146)asile pour les ressortissants des (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne. (2000/C 303 E/084) QUESTION (cid:201)CRITE E-2699/99 posØe par Ole Krarup (EDD) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: Fonction de la rØserve monØtaire de la BCE L(cid:146)euro est une devise flottante qui, contrairement aux devises fixes, ne nØcessite pas d(cid:146)intervention par le biais d(cid:146)achats ou de ventes. Ainsi, la rØserve monØtaire que la BCE est en train de constituer sur une base dØcentralisØe, par l(cid:146)intermØdiaire des Banques centrales nationales, n(cid:146)a pas pour fonction d(cid:146)assurer la stabilitØ du cours de l(cid:146)euro par rapport au dollar amØricain, notamment. Le rapport annuel de la BCE pour 1998 attribue une sØrie d(cid:146)autres fonctions (cid:224) cette rØserve monØtaire (p. 74). Peut-on en conclure que, outre ces fonctions, le seul objectif de la rØserve monØtaire est d(cid:146)assurer la crØdibilitØ financiŁre de la BCE ou bien faut-il Øgalement s(cid:146)attendre (cid:224) ce qu(cid:146)une partie des fonds concernØs soit utilisØe (cid:224) des fins non conventionnelles, par exemple pour assurer un nivellement Øconomique entre les rØgions afin de compenser les lacunes de la politique fiscale europØenne? Si tel n(cid:146)est pas le cas, la Commission voudrait-elle confirmer que la rØserve monØtaire ne sera pas utilsØe (cid:224) d(cid:146)autres fins que celles dØj(cid:224) inscrites dans les traitØs et mises en avant par la BCE? RØponse donnØe par M. Solbes Mira au nom de la Commission (17 fØvrier 2000) L(cid:146)objectif principal assignØ au systŁme europØen de Banques centrales est la stabilitØ des prix. Or (cid:129) que l(cid:146)euro soit en changes fixes ou flottants (cid:129) la variation de sa valeur externe est susceptible d(cid:146)avoir un impact sur l(cid:146)inflation. La Banque centrale europØenne doit donc avoir une capacitØ d(cid:146)action sur le marchØ des changes, qui suppose la dØtention de rØserves de change. L(cid:146)article 3. 1 du protocole no 3 sur les statuts du systŁme europØen de Banques centrales et de la Banque centrale europØenne assigne d(cid:146)ailleurs entre autres comme mission au SystŁme europØen de banques centrales (SEBC) la conduite des opØrations de change conformØment (cid:224) l(cid:146)article 109 du traitØ. L(cid:146)utilisation Øventuelle des rØserves «(cid:224) des fins non conventionnelles» n(cid:146)est pas prØvue par le traitØ CE. (2000/C 303 E/085) QUESTION (cid:201)CRITE E-2707/99 posØe par Ian Hudghton (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: PŒche (cid:129) taille de la flotte et POP (12 janvier 2000) La Commission peut-elle fournir une analyse comparative des mØthodes utilisØes dans les diffØrents (cid:201)tats membres pour calculer la taille de leur flotte respective et leur degrØ de conformitØ aux programmes d(cid:146)orientation pluriannuels?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2617/99 υποβολή: Chris Davies (ELDR) προς την Επιτροπή. Περιβαλλοντικές επιπτώσεις από την αύξηση του αριθμού των προβάτων στη Βρετανία.

eurovoc_concepts:
EU environmental policy
EU law
United Kingdom
common agricultural policy
environmental impact
environmental protection
reform of the CAP
sheep

formats: html pdf print

text: 21. 11. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 330 E/27 (2000/C 330 E/029) GRAPTH ERVTHSH E-2617/99 ypobolh·: Chris Davies (ELDR) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Περιβαλλοντικε΄ς επιπτω΄σεις απο΄ την αυ΄ξηση του αριθµου΄ των προβα΄των στη Βρετανι΄α Ποια΄ ει΄ναι η α΄ποψη της Επιτροπη΄ς ο΄σον αφορα΄ την αυ΄ξηση του αριθµου΄ των προβα΄των στο ΗΒ και τις συνακο΄λουθες επιπτω΄σεις στους οικοτο΄πους και τη βιοποικιλο΄τητα, απο΄ το΄τε που η Βρετανι΄α ε΄γινε µε΄λος της πρω΄ην Ευρωπαι¤κη΄ς Οικονοµικη΄ς Κοινο΄τητας και εντα΄χθηκε στην κοινη΄ αγροτικη΄ πολιτικη΄; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (4 Febroyari·oy 2000) Ο αριθµο΄ς προβα΄των στο Ηνωµε΄νο Βασι΄λειο παρε΄µεινε αρκετα΄ σταθερο΄ς κατα΄ τα πρω΄τα ε΄τη µετα΄ την προσχω΄ρηση στην Κοινο΄τητα το 1973, αλλα΄ α΄ρχισε να αυξα΄νει συνεχω΄ς κατα΄ τη δεκαετι΄α του 1980 µετα΄ την ε΄ναρξη ισχυ΄ος του καθεστω΄τος προ΄βειου κρε΄ατος. Κατα΄ την εν λο΄γω περι΄οδο, οι δυνατο΄τητες εξαγωγη΄ς αυξη΄θηκαν κατα΄ πολυ΄ λο΄γω ευκολο΄τερης προ΄σβασης στη γαλλικη΄ αγορα΄. Μεταξυ΄ του 1980 και του 1993, ο αριθµο΄ς των προβα΄των στο Ηνωµε΄νο Βασι΄λειο αυξη΄θηκε κατα΄ 40 %. Μετα΄ τη µεταρρυ΄θµιση του καθεστω΄τος προ΄βειου κρε΄ατος και της εισαγωγη΄ς µεµονωµε΄νων ορι΄ων για τους παραγωγου΄ς το 1993, ο εν λο΄γω αριθµο΄ς σταθεροποιη΄θηκε. Ωστο΄σο αυξη΄θηκε εκ νε΄ου κατα΄ το 1997 και 1998 λο΄γω της κρι΄σης της σπογγω΄δους εγκεφαλοπα΄θειας βοοειδω΄ν (ΣΕΒ) και της επακο΄λουθης αυ΄ξησης της ζη΄τησης προ΄βειου κρε΄ατος. Ο αριθµο΄ς των προβα΄των αναµε΄νεται να µειωθει΄ κατα΄ το 1999 και 2000. Στο α΄ρθρο 5δ του κανονισµου΄ (ΕΟΚ) αριθ. 3013/89 της 25ης Σεπτεµβρι΄ου 1989 για την κοινη΄ οργα΄νωση αγορω΄ν στον τοµε΄α του προβει΄ου και αιγει΄ου κρε΄ατος (1), προβλε΄πεται ε΄νας µηχανισµο΄ς µε τον οποι΄ο στο Ηνωµε΄νο Βασι΄λειο η πληρωµη΄ α΄µεσων ενισχυ΄σεων για την εκτροφη΄ προβα΄των εξαρτα΄ται απο΄ την προστασι΄α του περιβα΄λλοντος. Οι βρετανικε΄ς αρχε΄ς ανε΄φεραν ο΄τι ε΄χουν κα΄νει χρη΄ση αυτη΄ς της δια΄ταξης προκειµε΄νου να αποφευχθου΄ν προβλη΄µατα υπερβολικη΄ς βο΄σκησης. Στο πλαι΄σιο της προ΄σφατης µεταρρυ΄θµισης της κοινη΄ς γεωργικη΄ς πολιτικη΄ς, η δια΄ταξη αυτη΄ ενισχυ΄θηκε σηµαντικα΄ απο΄ το α΄ρθρο 3 του κανονισµου΄ 1259/99. Η κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α για τη διατη΄ρηση της φυ΄σης (2) παρε΄χει επι΄σης ε΄να σχετικο΄ πλαι΄σιο προκειµε΄νου να διασφαλιστει΄ ο΄τι τα επι΄πεδα εκτροφη΄ς προβα΄των δεν επιφε΄ρουν οικολογικε΄ς ζηµι΄ες σε περιοχε΄ς υψηλη΄ς αξι΄ας στο πλαι΄σιο προστασι΄ας της φυ΄σης, συµπεριλαµβανοµε΄νων των περιοχω΄ν που προστατευ΄ονται απο΄ το δι΄κτυο Natura 2000. ΕΕ L 296 της 14. 10. 1989. (1) (2) Η οδηγι΄α 79/409/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου για τη διατη΄ρηση των α΄γριων πτηνω΄ν (ΕΕ L 103 της 25. 4. 1979) και η οδηγι΄α 92/ 43/ΕΟΚ του Συµβουλι΄ου για τη διατη΄ρηση των φυσικω΄ν οικοτο΄πων καθω΄ς και της α΄γριας πανι΄δας και χλωρι΄δας (ΕΕ L 206 της 22. 7. 1992). (2000/C 330 E/030) GRAPTH ERVTHSH E-2623/99 ypobolh·: Olivier Dupuis (TDI) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Εξε΄λιξη της κατασκευη΄ς του διευρωπαι¤κου΄ σιδηροδροµικου΄ δικτυ΄ου Λυω΄ν-Τορι΄νο- Μιλα΄νο-Βερο΄να-Βενε- τι΄α-Τεργε΄στη Συ΄µφωνα µε τις προβλε΄ψεις για την κατασκευη΄ του διευρωπαι¤κου΄ σιδηροδροµικου΄ δικτυ΄ου Λυω΄ν-Τεργε΄στης, οι εργασι΄ες στη γραµµη΄ θα ε΄πρεπε να ολοκληρωθου΄ν το 2010. Ειδικο΄τερα η διαδροµη΄ Τορι΄νο-Μιλα΄νο το 2006, οι διαδροµε΄ς Μιλα΄νο-Βερο΄να και Βερο΄να-Βενετι΄α το 2008, και η διαδροµη΄ Βενετι΄α-Τεργε΄στη το 2010. Το δι΄κτυο αυτο΄, που περιλαµβα΄νεται στα 14 διευρωπαι¤κα΄ δι΄κτυα µεταφορω΄ν που συγχρηµατοδοτου΄νται απο΄ την νωση, αντιπροσωπευ΄ει ε΄ναν απο΄ τους σηµαντικο΄τερους α΄ξονες µεταφορω΄ν για τη µελλοντικη΄ ανα΄πτυξη των επικοινωνιω΄ν εντο΄ς της νωσης, µε σκοπο΄ να συµβα΄λει, µεταξυ΄ των κρατω΄ν µελω΄ν της ΕΕ και των χωρω΄ν της Κεντρικη΄ς και Νοτιοανατολικη΄ς Ευρω΄πης που θα ενταχθου΄ν στην νωση. Εξα΄λλου, η κατασκευη΄ του θα συµβα΄λει σηµαντικα΄ στην αντιµετω΄πιση των σηµερινω΄ν προβληµα΄των που οφει΄λονται στην ολικη΄ µεταφορα΄ εµπορευµα΄των κυρι΄ως των περιβαλλοντικω΄ν προβληµα΄των στις περιοχε΄ς των λπεων


title: PERGUNTA ESCRITA E-2628/99 apresentada por Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) e Gian Gobbo (TDI) à Comissão. Participação do Presidente da Comissão Romano Prodi na campanha eleitoral em Itália.

eurovoc_concepts:
Italy
President of the Commission
election campaign
freedom of expression
freedom of opinion
political figure
political morality

text: C 225 E/138 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/148) PERGUNTA ESCRITA E-2459/99 apresentada por Antonio Tajani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Raffaele Costa (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Enrico Ferri (PPE-DE) e Amalia Sartori (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Incompatibilidade entre as fun(cid:231)ıes do Presidente da Comissªo e a actividade de campanha eleitoral De acordo com a imprensa italiana (artigo de «Il Messagero» de 15. 11. 1999) o Presidente da Comissªo Europeia, Romano Prodi, participou pessoalmente na campanha eleitoral para apoiar o candidato Parisi nas elei(cid:231)ıes que se realizarªo no pr(cid:243)ximo dia 28 de Novembro para eleger o deputado pela circunscri(cid:231)ªo 12 (Bolonha). Se estas informa(cid:231)ıes se confirmarem, poderÆ o Presidente da Comissªo indicar se este seu comportamento nªo viola o Tratado da Uniªo Europeia, em particular o nœmero 2 do artigo 213o (ex-artigo 157o) nos termos do qual: «Os membros da Comissªo exercerªo as suas fun(cid:231)ıes com total independŒncia, no interesse geral da Comunidade. No cumprimento dos seus deveres, nªo solicitarªo nem aceitarªo instru(cid:231)ıes de nenhum Governo ou qualquer outra entidade. Os membros da Comissªo abster-se-ªo de praticar qualquer acto incompat(cid:237)vel com a natureza das suas fun(cid:231)ıes. Os Estados-membros comprometem-se respeitar este princ(cid:237)pio e a nªo procurar influenciar os membros da Comissªo no exerc(cid:237)cio das suas fun(cid:231)ıes»? (2000/C 225 E/149) PERGUNTA ESCRITA E-2600/99 apresentada por Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo (11 de Janeiro de 2000) Objecto: Participa(cid:231)ªo de ComissÆrios em actividades pol(cid:237)ticas promovidas pelos partidos ou coliga(cid:231)ıes eleitorais a que pertencem Considerando que, jÆ no passado, alguns ComissÆrios, nomeadamente Neil Kinnock, Jacques Delors e Emma Bonino, participaram activamente, no decorrer dos respectivos mandatos, em campanhas eleitorais e actividades pol(cid:237)ticas promovidas pelos partidos pol(cid:237)ticos a que pertenciam; considerando que, em 26 de Novembro de 1999, o Presidente da Comissªo, Romano Prodi, participou em Bolonha na manifesta(cid:231)ªo de encerramento da campanha eleitoral do candidato Arturo Parisi, tendo declarado em pleno com(cid:237)cio o seu apoio efectivo ao candidato em questªo, tal como foi relatado no pr(cid:243)prio dia pelas agŒncias noticiosas italianas Ansa, And Kronos, Dire e Agi e, no dia seguinte, por diversos jornais, designadamente o «Resto del Carlino», editado em Bolonha e distribu(cid:237)do em toda a Em(cid:237)lia-Romanha. Nªo considera a Comissªo que seria oportuno que os ComissÆrios se abstivessem, no decorrer dos respectivos mandatos, de participar em actividades pol(cid:237)ticas e campanhas eleitorais promovidas pelos partidos ou coliga(cid:231)ıes eleitorais a que pertencem? Nªo considera igualmente que, ao absterem-se de participar neste tipo de actividades, os ComissÆrios garantiriam o seu papel de representa(cid:231)ªo de todos os candidatos da Uniªo Europeia? (2000/C 225 E/150) PERGUNTA ESCRITA E-2628/99 apresentada por Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) e Gian Gobbo (TDI) (cid:224) Comissªo (12 de Janeiro de 2000) Objecto: Participa(cid:231)ªo do Presidente da Comissªo Romano Prodi na campanha eleitoral em ItÆlia Na sexta-feira 26 de Novembro de 1999, o Presidente da Comissªo Europeia Romano Prodi participou, em Bolonha, no com(cid:237)cio de encerramento da campanha eleitoral do candidato do l(cid:146)Olivier (Centro-esquerda) (cid:224)s elei(cid:231)ıes pol(cid:237)ticas suplementares para a C(cid:226)mara dos Deputados. 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/139 Nesta manifesta(cid:231)ªo pol(cid:237)tica participaram igualmente conhecidas figuras da coliga(cid:231)ªo governamental italiana, como por exemplo o SecretÆrio dos Democratas de esquerda Walter Veltroni. Nesta ocasiªo, o Presidente Prodi proferiu declara(cid:231)ıes a favor do candidato do l(cid:146)Olivier, Parisi. 1. Nªo considera a Comissªo inoportuna a participa(cid:231)ªo das suas figuras de proa (e, por maioria de razªo, do seu Presidente Prodi) em manifesta(cid:231)ıes de carÆcter declaradamente eleitoral, como no caso supramencionado? 2. Nªo considera este comportamento contrÆrio (cid:224) letra e ao esp(cid:237)rito do artigo 2131 do Tratado de Amesterdªo, e em particular do nœmero 2 que estipula que: Os membros da Comissªo exercerªo as suas fun(cid:231)ıes com total independŒncia, no interesse geral da Comunidade? PrevŒ o Presidente Prodi participar futuramente em outros com(cid:237)cios eleitorais em ItÆlia, eventual- 3. mente das outras duas coliga(cid:231)ıes eleitorais? Resposta comum (cid:224)s perguntas escritas E-2459/99, E-2600/99 e E-2628/99 dada pelo ComissÆrio Romano Prodi em nome da Comissªo (7 de Fevereiro de 2000) Como a Comissªo jÆ teve ocasiªo de relembrar por diversas vezes, em resposta (cid:224)s perguntas orais e escritas dos membros do Parlamento, os membros da Comissªo sªo homens e mulheres pol(cid:237)ticos (1) que desempenham uma fun(cid:231)ªo pol(cid:237)tica e que, no respeito pelas obriga(cid:231)ıes decorrentes da sua fun(cid:231)ªo, conservam a liberdade de exprimir, com total independŒncia e sob a sua responsabilidade, a sua opiniªo pessoal. (1) Ver, por exemplo, a resposta do Presidente Rey (cid:224) pergunta oral no 10/68 do Deputado. Habib-Deloncle e as respostas da Comissªo (cid:224)s perguntas escritas nos 44/83 do Deputado Gendebien (cid:129) JO C 197 de 25. 7. 1983, no 1682/85 do Deputado Vandemeulebroucke (cid:129) JO C 55 de 10. 3. 1986, E-1404/97 do Deputado Pasty (cid:129) JO C 391 de 23. 12. 1997 e E-2617/98 do Deputado Wibe (cid:129) JO C 96 de 8. 4. 1999. (2000/C 225 E/151) PERGUNTA ESCRITA E-2468/99 apresentada por Daniela Raschhofer (NI) (cid:224) Comissªo (16 de Dezembro de 1999) Objecto: Transposi(cid:231)ªo da Directiva 91/174/CEE Em 1997, a Federa(cid:231)ªo Austr(cid:237)aca de Apicultores apresentou uma queixa (cid:224) Comissªo pela nªo-transposi(cid:231)ªo da Directiva 91/174/CEE (1). (cid:129) TerÆ a Comissªo, neste contexto, dado in(cid:237)cio a um processo de averigua(cid:231)ªo? (cid:129) Ter-se-Æ a Repœblica Austr(cid:237)aca pronunciado sobre a matØria? (cid:129) TerÆ a Comissªo conclu(cid:237)do o referido processo de averigua(cid:231)ªo? (cid:129) Qual o resultado da averigua(cid:231)ªo levada a efeito? (1) JO L 85 de 5. 4. 1991, p. 37. Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (9 de Fevereiro de 2000) Na realidade, a Comissªo recebeu da parte da Federa(cid:231)ªo Austr(cid:237)aca de Apicultores uma queixa que denuncia o facto de as autoridades regionais da Baixa-`ustria, Car(cid:237)ntia e Est(cid:237)ria proibirem a cria(cid:231)ªo de abelhas da ra(cid:231)a Buckfast e colocarem a questªo da compatibilidade destas medidas com a Directiva 91/174/CEE do Conselho, de 25 de Mar(cid:231)o de 1991, relativa (cid:224)s condi(cid:231)ıes zootØcnicas e geneal(cid:243)gicas que regem a comercializa(cid:231)ªo de animais de ra(cid:231)a e que altera as Directivas 77/504/CEE e 90/425/CEE


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2617/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Britannian lammaskannan kasvun ympäristövaikutukset.

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/27 (2000/C 330 E/029) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2617/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Britannian lammaskannan kasvun ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutukset Britannian lampaiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on lis(cid:228)(cid:228)ntynyt sen j(cid:228)lkeen kun maa liittyi Euroopan talousyhteis(cid:246)(cid:246)n ja alkoi noudattaa yhteist(cid:228) maatalouspolitiikkaa. Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on t(cid:228)st(cid:228) kasvusta ja sen vaikutuksista luontotyyppien ja lajien runsaudelle? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (4. helmikuuta 2000) Lampaiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa pysyi kohtuullisen muuttumattomana ensimm(cid:228)i- sin(cid:228) vuosina maan liitytty(cid:228) yhteis(cid:246)(cid:246)n vuonna 1973, mutta alkoi sitten v(cid:228)hitellen kasvaa 1980-luvulla lampaanlihaa koskevan j(cid:228)rjestelyn k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottamisen j(cid:228)lkeen. Kyseisen(cid:228) ajankohtana vientimahdollisuudet kehittyiv(cid:228)t merkitt(cid:228)v(cid:228)sti, kun p(cid:228)(cid:228)sy Ranskan markkinoille helpottui. Lampaiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228) Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa kasvoi vuosien 1980 ja 1993 v(cid:228)lisen(cid:228) aikana 40 prosenttia. Vuonna 1993 toteutetun j(cid:228)rjestelyn uudistuksen ja tuottajakohtaisten enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rien k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottamisen seurauksena lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t pysyiv(cid:228)t vakaina, kunnes ne j(cid:228)lleen alkoivat kasvaa vuosina 1997 ja 1998 BSE-kriisin ja sit(cid:228) seuranneen lampaanlihan kysynn(cid:228)n kasvun vuoksi. Lampaiden lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n oletetaan v(cid:228)henev(cid:228)n vuosina 1999 ja 2000. Lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisest(cid:228) markkinaj(cid:228)rjestelyst(cid:228) 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1989 annetun asetuk- sen (ETY) N:o 3013/89 (1) 5 d artiklassa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n Yhdistyneen kuningaskunnan mahdollisuudesta sitoa suoran tuen maksaminen lampaanlihan tuotannossa ymp(cid:228)rist(cid:246)velvoitteiden noudattamiseen. Ison-Britannian viranomaiset ovat ilmoittaneet soveltaneensa edell(cid:228) mainittua s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:228) v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228)kseen yli- laiduntamisesta johtuvat ongelmat. Yhteisen maatalouspolitiikan (cid:228)skett(cid:228)isen uudistuksen yhteydess(cid:228) kysei- sen s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksen sis(cid:228)lt(cid:246)(cid:228) on edelleen vahvistettu huomattavasti asetuksen (EY) N:o 1259/1999 3 artiklassa. My(cid:246)s yhteis(cid:246)n luonnonsuojelulains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)ss(cid:228) (2) vahvistetaan asianmukaiset puitteet sen varmistamiseksi, ett(cid:228) lampaankasvatus ei johda ekologisiin h(cid:228)iri(cid:246)ihin Natura 2000 -verkkoon kuuluvilla luonnonsuojelulli- sesti arvokkailla alueilla. (1) EYVL L 296, 14. 10. 1989. (2) Neuvoston direktiivi 79/409/ETY luonnonvaraisten lintujen suojelusta (EYVL L 103, 25. 4. 1979) ja neuvoston direktiivi 92/43/ETY luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta (EYVL L 206, 22. 7. 1992). (2000/C 330 E/030) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2623/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Olivier Dupuis (TDI) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Lyonin, Torinon, Milanon, Veronan, Venetsian ja Triesten v(cid:228)lisen Euroopan laajuisen rautatieyhtey- den edistyminen Lyonin ja Triesten v(cid:228)lisen Euroopan laajuisen rautatieyhteyden tulisi suunnitelmien mukaan valmistua vuoteen 2010 menness(cid:228). Torinon ja Milanon v(cid:228)linen osuus valmistuu suunnitelmien mukaan vuonna 2006, Milanon ja Veronan sek(cid:228) Veronan ja Venetsian v(cid:228)liset osuudet vuonna 2008 ja Venetsian ja Triesten v(cid:228)linen osuus vuonna 2010. T(cid:228)m(cid:228) verkko on yksi nelj(cid:228)st(cid:228)toista unionin yhteisrahoituksella toteutettavasta Euroopan laajuisesta liiken- nehankkeesta. Unionin sis(cid:228)isten liikenneyhteyksien tulevan kehityksen kannalta se on yksi t(cid:228)rkeimmist(cid:228) akseleista. Se vahvistaa my(cid:246)s huomattavasti EU:n j(cid:228)senmaiden ja unioniin liittyvien Keski- ja Kaakkois- Euroopan maiden v(cid:228)lisi(cid:228) yhteyksi(cid:228). Sit(cid:228) paitsi se edesauttaa tavaroiden maantiekuljetusten aiheuttamien ymp(cid:228)rist(cid:246)ongelmien ratkaisemisessa etenkin Alppien alueella


title: WRITTEN QUESTION E-2637/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission. Democratisation and the changing of priorities at the World Trade Organisation.

eurovoc_concepts:
World Trade Organisation
common commercial policy
democratisation

text: C 303 E/86 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 The Commission shares the Honourable Member(cid:146)s view that failure to wear a belt makes it impossible to derive the full benefits from the additional road safety provided by such retention systems. Recent studies carried out in the Member States have shown that, even with a rate of use of seat belts close to 85 % in the front seats, half of accident victims are among the 15 % who did not fasten their belt. However, the solution proposed by the Honourable Member is likely to be difficult to implement at the moment. It would require a system which is able to detect which seats are occupied, which could not be bypassed, e. g. by fastening the belt without passing it around the body, and which did not in itself pose a serious accident risk, e. g. by causing the engine to switch off automatically if the belt is unfastened while the vehicle is in motion. Manufacturers are studying other ways of increasing seat belt use, notably through the use of particularly irksome visual and audible warning systems, which could be widely introduced within a relatively short period of time. The Commission does, however, believe that, as Directive 91/671/EEC indicates, the Member States already have the legislative instruments necessary to ensure stricter control of the wearing of seat belts throughout their territory. (1) OJ L 220, 29. 8. 1977. (2) OJ L 373, 31. 12. 1991. (2000/C 303 E/078) WRITTEN QUESTION E-2637/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission (12 January 2000) Subject: Democratisation and the changing of priorities at the World Trade Organisation A constantly growing movement (1 200 organisations, from an original 85) is opposed to the Seattle talks, and considers that the structure of the World Trade Organisation (WTO) is particularly undemocratic, damaging for the environment and runs counter to employment law etc. In the view of this movement, human rights, multilateral agreements on the environment and employment law should not be subordi- nated to (cid:145)free(cid:146) market trade, but vice versa. the European Union(cid:146)s embargo on beef containing hormones, The WTO(cid:146)s practice to date and the decisions of the Dispute Settlement Body (the United States(cid:146) appeal against the appeal of Venezuela oil companies against environmental protection bodies, and others) do indeed raise question marks over the body(cid:146)s democratic nature. The same is true of the agreement on trade-related intellectual property rights (TRIPS), on the subject of which this year(cid:146)s UN report on human development states that after signature of the agreement, traditional production methods are subject to strict international rules, with negative consequences for Third World countries and to the benefit of multinational companies. Does the Commission intend to place the democratisation and the changing of priorities at the World Trade Organisation at the forefront at Seattle? Answer given by Mr Lamy on behalf of the Commission (16 February 2000) The Honourable Member raises the issue of the opposition from a number of non-governmental organisations (NGOs) to the World trade organisation (WTO). The Commission is well aware of the concerns expressed by parts of civil society regarding the impact of WTO rules on sensitive issues such as the environment, social standards, or health. This is why the Community has proposed a broad agenda for 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/87 a new round of trade negotiations, encompassing the issues specifically mentioned by the Honourable Member, including a clarification of the relationship between the WTO and multilateral environmental agreements, and joint work by the International labour organisation (ILO) and WTO to take forward the issue of core labour standards. Unfortunately, the WTO ministerial meeting in Seattle did not agree on launching this new round of negotiations so progress in the areas identified above will have to wait. The Commission is committed to pursuing the objective of a comprehensive round, an objective endorsed by the Council and the Parliament. As regards the Honourable Member(cid:146)s view that the WTO is undemocratic, the Commission would recall that the WTO takes its decisions at the General Council, in which each WTO Member has a vote. Most decisions are taken by consensus and therefore have to carry each Member(cid:146)s agreement. The representa- tives in the General Council represent the Members(cid:146) sovereign governments. The WTO is therefore no more (cid:145)undemocratic(cid:146) than the United Nations (UN) or other similar international organisations. Regarding the Honourable Member(cid:146)s comments on dispute settlement, the Commission would point out that dispute settlement in the WTO is primarily intended to settle differences between WTO members on the basis of their commitments. In principle, therefore, dispute settlement panel conclusions only assist in the implementation of WTO agreements to which the Members have signed up following the above rules. As far as the Agreement on Trade-related intellectual property rights (TRIPs) is concerned, it does not allow for the patenting of traditional production methods. It only provides intellectual property protection for inventions that meet the very strict criteria of novelty, industrial application and inventiveness. The Commission does, however, agree with the Honourable Member that the functioning of the WTO needs to be improved. It submitted a series of proposals concerning transparency and public scrutiny of the WTO and other reform issues before the Seattle ministerial conference. The Commission is in favour of holding meetings of parliamentarians from WTO Member States, as a means to facilitate democratic control of WTO activities, as proposed by the Members of the Parliament present in Seattle. The Commission is in the process of preparing a further set of proposals which it intends after consultation of Member States and discussion with the Parliament, to transmit to the WTO in the near future. (2000/C 303 E/079) WRITTEN QUESTION E-2638/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission Subject: The health sector and the new millennium (12 January 2000) The American representative at the World Trade Organisation, Charlene Barshefsky, referring to the Seattle Ministerial Conference, emphasised that the public sector was responsible for health services in many foreign countries and that US private firms active in the health sector therefore had difficulty in penetrating those markets. Given that views which favour further privatisations and the facilitation of the entry of foreign capital are diametrically opposed to the welfare state approach and structure as found in most European Union countries, what position does the Commission intend to adopt on this proposal? Answer given by Mr Lamy on behalf of the Commission (10 February 2000) Health services are already covered by the General agreement on trade in services (GATS) and will therefore be part of the forthcoming negotiations which are foreseen to start this year. The Community has undertaken very limited commitments under this sector


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2629/99 från Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) och Gian Gobbo (TDI) till kommissionen. Kommissionsordförande Romano Prodis deltagande i vänsterpartiledarnas internationella toppmöte.

eurovoc_concepts:
President of the Commission
duties of civil servants

text: C 46 E/2 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 13. 2. 2001 Alla utbetalningar som g(cid:246)rs av kommissionen grundas p(cid:229) de fysiska objekt som tas upp i beslutet. Det finns s(cid:229)ledes ingen kumulering av st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r samma utgift. Den f(cid:246)rsta projektfasen har avslutats enligt den tidplan som gjordes upp vid beslutet om medfinansiering. Parkeringsplatserna var redan planerade d(cid:229) det ursprungliga beslutet fattades, f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra fordons- parkering p(cid:229) det skyddade omr(cid:229)det. ¯teruppbyggnaden av muren kring parken har planerats i andra projektfasen. St(cid:246)rre delen av denna restaurering (cid:228)r nu klar. Trafikf(cid:246)rbud p(cid:229) den v(cid:228)g som genomkorsar parken (cid:148)Casa de Campo(cid:148) (cid:228)r en (cid:229)tg(cid:228)rd som inte f(cid:246)reslagits i n(cid:229)gon av projektets tv(cid:229) faser. (2001/C 46 E/002) SKRIFTLIG FR¯GA E-2036/99 fr(cid:229)n Glyn Ford (PSE) till kommissionen (3 november 1999) ˜mne: Knorr Bremse och europeisk finansiering Knorr Bremse har tillk(cid:228)nnagett ett hundratal frist(cid:228)llningar i Kingswood, Bristol (F(cid:246)renade kungariket), med syfte att (cid:246)verf(cid:246)ra en del av sin verksamhet till fabriker i Frankrike, Italien, Tyskland och Ungern. Kan kommissionen uppge om n(cid:229)gon form av finansiellt bist(cid:229)nd har efterfr(cid:229)gats av eller getts till detta f(cid:246)retag f(cid:246)r att skapa arbetstillf(cid:228)llen i Frankrike, Italien och Tyskland, eller genom programmen Tacis och Phare i Ungern? Kompletterande svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 maj 2000) P(cid:229) grundval av de uppgifter som (cid:246)verl(cid:228)mnats av Europeiska socialfondens kontor i Frankrike, mottog filialen Knorr Dahl Freinage bel(cid:228)gen i Lisieux (Basse-Normandie) enligt m(cid:229)l 4 under 1997 och 1998 ett utbildningsst(cid:246)d (kompetensutveckling p(cid:229) olika omr(cid:229)den) som uppgick till 909 000 FF. Det r(cid:246)r sig inte om ett st(cid:246)d f(cid:246)r skapande av arbetstillf(cid:228)llen vilket ledamoten var intresserad av att f(cid:229) veta. I Tyskland har ett belopp p(cid:229) 533 000 utbetalats till f(cid:246)retaget Hasse & Wrede GmbH i Berlin, som (cid:228)r ett dotterbolag till Knorr Bremse AG, f(cid:246)r investeringar i maskiner och utrustning, fr(cid:228)mst i syfte att bevara de befintliga arbetstillf(cid:228)llena i f(cid:246)retaget. Ingen medfinansiering fr(cid:229)n gemenskapen har tilldelats Italien f(cid:246)r n(cid:228)mnda f(cid:246)retag. Enligt kommissionens vetskap har Knorr Bremse aldrig ans(cid:246)kt om eller mottagit n(cid:229)got gemenskapsst(cid:246)d enligt Phare-programmet i Ungern, ett land som inte omfattas av Tacis-programmet. F(cid:246)retaget Knorr Bremse har inte mottagit n(cid:229)gon finansiering enligt gemenskapsinitiativen Adapt eller Emploi. (2001/C 46 E/003) SKRIFTLIG FR¯GA E-2629/99 fr(cid:229)n Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) och Gian Gobbo (TDI) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: Kommissionsordf(cid:246)rande Romano Prodis deltagande i v(cid:228)nsterpartiledarnas internationella toppm(cid:246)te L(cid:246)rdagen den 20 och s(cid:246)ndagen den 21 november 1999 deltog Romano Prodi i egenskap av kommis- sionens ordf(cid:246)rande i v(cid:228)nsterpartiledarnas internationella toppm(cid:246)te tillsammans med bland annat Jospin, d(cid:146)Alema, Clinton och Blair. 13. 2. 2001 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 46 E/3 Anser ordf(cid:246)rande Prodi att han vid detta m(cid:246)te till fullo representerade de olika politiska och kulturella inriktningarna inom Europeiska unionen och dess institutioner? Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (21 februari 2000) Ordf(cid:246)rande Romano Prodi deltog s(cid:246)ndagen den 21 november 1999 som observat(cid:246)r vid ett m(cid:246)te mellan stats- och regeringscheferna f(cid:246)r v(cid:228)nster- och mittenpartierna i fr(cid:229)gor som har direkt att g(cid:246)ra med unionens utveckling i f(cid:246)rh(cid:229)llande till globaliseringen. Han talade vid inledningen den 20 november 1999, som var avskild fr(cid:229)n den formella delen av programmet. Ordf(cid:246)rande Prodis inl(cid:228)gg handlade om hans visioner och tankar om den europeiska samh(cid:228)llsmodellen och kampen mot arbetsl(cid:246)sheten. Ordf(cid:246)randen har vid flera tillf(cid:228)llen redovisat sina st(cid:229)ndpunkter, bland annat inf(cid:246)r Europaparlamentet. Som kommissionens ordf(cid:246)rande innehar han ett politiskt (cid:228)mbete. Under iakttagande av de skyldigheter han (cid:228)r (cid:229)lagd i sin (cid:228)mbetsut(cid:246)vning, har han r(cid:228)tt att helt oberoende och p(cid:229) eget ansvar framf(cid:246)ra sina politiska (cid:229)sikter. (2001/C 46 E/004) SKRIFTLIG FR¯GA P-2711/99 fr(cid:229)n Francesco Turchi (UEN) till kommissionen (11 januari 2000) ˜mne: Buller Alla m(cid:228)nniskor som bor i n(cid:228)rheten av bullerk(cid:228)llor l(cid:246)per en h(cid:228)lsorisk. Konsekvenserna kan variera enligt bullrets fysiska karakt(cid:228)rsdrag samt n(cid:228)r det h(cid:246)rs och p(cid:229) vilket s(cid:228)tt man uts(cid:228)tts f(cid:246)r bullret. F(cid:246)ljderna kan klassificeras som skadeverkningar, st(cid:246)rningar och besv(cid:228)r. Om man uts(cid:228)tts f(cid:246)r buller kan det ha allvarliga f(cid:246)ljder f(cid:246)r h(cid:246)rseln, men (cid:228)ven leda till tankspriddhet, talst(cid:246)rningar, nedsatt koncentrationsf(cid:246)rm(cid:229)ga, tr(cid:246)tt- hetsk(cid:228)nslor, stark huvudv(cid:228)rk samt allm(cid:228)n matthet, irritation och oro. S(cid:246)mnbrist p. g. a. bullret medf(cid:246)r ytterligare problem eller st(cid:246)rningar. Kan kommissionen uppge vad man har gjort och vad man kommer att g(cid:246)ra i Europa f(cid:246)r att skydda alla medborgares h(cid:228)lsa? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder har man vidtagit f(cid:246)r att minska bullret och r(cid:229)da bot p(cid:229) detta problem? Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 februari 2000) tr(cid:246)tthetsk(cid:228)nsla, retlighet m. m. beskrivs utf(cid:246)rligt i den medicinska Bullerskador s(cid:229)som minnesf(cid:246)rlust, litteraturen. De har l(cid:228)nge varit ett folkh(cid:228)lsoproblem. Att f(cid:229) ned bullerniv(cid:229)n i omgivningen, i bostads- omr(cid:229)den eller p(cid:229) arbetsplatser (cid:228)r ett arbete som m(cid:229)ste drivas p(cid:229) l(cid:229)ng sikt. I flera EG-r(cid:228)ttsakter regleras bullerst(cid:246)rningar med hj(cid:228)lp av gr(cid:228)nsv(cid:228)rden. De viktigaste (cid:228)r r(cid:229)dets direktiv 86/594/EEG av den 1 december 1986 om luftburet buller fr(cid:229)n hush(cid:229)llsapparater (1) och r(cid:229)dets direktiv 86/188/EEG av den 12 maj 1986 om skydd f(cid:246)r arbetstagare mot risker vid exponering f(cid:246)r buller i arbetet (2). Det sistn(cid:228)mnda direktivet kommer att ses (cid:246)ver inom kort som ett led i arbetet med att se (cid:246)ver direktivet om h(cid:228)lsoskydd f(cid:246)r arbetstagare mot vibrationer, buller och elektromagnetiska f(cid:228)lt (3). Direktivet har delats och endast (cid:148)vibra- tions(cid:148)-delen diskuteras f(cid:246)r n(cid:228)rvarande i r(cid:229)det. Om det buller som allm(cid:228)nheten uts(cid:228)tts f(cid:246)r handlar en gr(cid:246)nbok Framtidens bullerpolitik (cid:129) Kommissionens gr(cid:246)nbok av den 4 november 1996 (4). Kommissionen arbetar f(cid:246)r (cid:246)vrigt p(cid:229) att begr(cid:228)nsa buller fr(cid:229)n flygplan med hj(cid:228)lp av ljudd(cid:228)mpare, via gemenskapens (cid:229)tg(cid:228)rdsprogram avseende milj(cid:246)relaterade sjukdomar (5)


title: WRITTEN QUESTION E-2699/99 by Ole Krarup (EDD) to the Commission. Purposes of the ECB's currency reserves.

text: 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/93 that: (cid:145)In approving the Protocol on asylum for nationals of Member States of the European Union, Belgium declares that, in accordance with its obligations under the 1951 Geneva Convention and the 1967 New York Protocol, it shall, in accordance with the provision set out in point (d) of the sole Article of that Protocol, carry out an individual examination of any asylum request made by a national of another Member State. (cid:146) (1) (1) See the Treaty of Amsterdam, Declarations of which the Conference took note No 5, declaration by Belgium on the Protocol on asylum for nationals of Member State of the European Union. (2000/C 303 E/084) WRITTEN QUESTION E-2699/99 by Ole Krarup (EDD) to the Commission (12 January 2000) Subject: Purposes of the ECB(cid:146)s currency reserves The Euro is a floating currency for which in relation to fixed currencies there is no need for intervention via buying or selling. The currency reserve the ECB is establishing on a decentralised basis via the national central banks therefore does not have the purpose of fixing the price of the Euro in relation to the US dollar for example. The ECB annual report for 1998 advances a number of other functions for the currency reserve (page 74). May it be assumed from this that, in addition to these functions, the only purpose of the currency reserve is to guarantee the financial standing of the ECB, or is there any reason to expect that parts of the currency reserve may also be used for non-conventional purposes, e. g. for financial equalisation between regions to offset an inadequate EU fiscal policy? If the latter is not the case, can the Commission then confirm that the currency reserve will be used only for purposes which have already been announced in the Treaties or by the ECB? Answer given by Mr Solbes Mira on behalf of the Commission (17 February 2000) The main objective of the European System of Central Banks (ESCB) is to maintain stable prices. Whether the euro has fixed or floating exchange rates, variation in its external value could have an impact on inflation. The European Central Bank must be able to intervene on the exchange market, which means that it must hold exchange reserves. Article 3(1) of Protocol No 3 on the Statute of the European System of Central Banks and of the European Central Bank specifies that, among others, the task of the European System of Central Banks is to conduct foreign exchange operations consistent with the provisions of Article 109 of the Treaty. The Treaty does not make provision for the use of the reserve (cid:145)for non-conventional purposes. (cid:146) (2000/C 303 E/085) WRITTEN QUESTION E-2707/99 by Ian Hudghton (Verts/ALE) to the Commission (12 January 2000) Subject: Fisheries: Fleet size and MAGPs Can the Commission provide a comparative analysis of the methods used to calculate fleet size and fulfilment of MAGPs in different Member States?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2665/99 från Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) till kommissionen. Omstrukturering av ABB ALSTOM POWER.

eurovoc_concepts:
eligibility criteria
industrial restructuring
job creation
merger

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/97 Tv(cid:229) politiska personligheter av f(cid:246)rsta rangen har f(cid:246)rsvunnit under de senaste m(cid:229)naderna: Jurij Zacharenko (f(cid:246)rre inrikesministern) f(cid:246)rsvann i maj 1999 och Viktor Gontjar (vice ordf(cid:246)rande i Vitrysslands 13:e h(cid:246)gsta r(cid:229)d) i september 1999. Vi har inga upplysningar om var de kan befinna sig. Fallet med den tredje h(cid:246)ga politikern (cid:228)r l(cid:246)st. Tamara Vinnikova, centralbankens f. d. ordf(cid:246)rande, f(cid:246)renade sig med sin son i F(cid:246)renade kungariket i slutet av 1999. Mot bakgrund av denna utveckling kan r(cid:229)det inte h(cid:228)va restriktionerna fr(cid:229)n 1997. EU framh(cid:229)ller vid varje l(cid:228)mpligt tillf(cid:228)lle sin st(cid:229)ndpunkt f(cid:246)r Vitryssland och ut(cid:246)var p(cid:229)tryckningar f(cid:246)r att uppn(cid:229) fler demokratiska reformer (bes(cid:246)ket av trojkan av h(cid:246)gre tj(cid:228)nstem(cid:228)n i Minsk den 12 november och m(cid:246)tet mellan stats- sekreterare Blomberg och utrikesminister Latypov i Istanbul den 18 november, demarscher fr(cid:229)n delega- tionscheferna n(cid:228)r det beh(cid:246)vs). Dessutom kommer det nyligen undertecknade Tacis-programmet f(cid:246)r utveckling av det civila samh(cid:228)llet att bidra till den demokratiska reformprocessen i Vitryssland. F(cid:246)r EU (cid:228)r det fr(cid:228)msta m(cid:229)let att det h(cid:229)lls fria, r(cid:228)ttvisa och internationellt bevakade och erk(cid:228)nda val (cid:229)r 2000. R(cid:229)det har noterat president Lukasjenkos engagemang f(cid:246)r s(cid:229)dana val och kommer inte att l(cid:229)ta n(cid:229)got tillf(cid:228)lle g(cid:229) sig ur h(cid:228)nderna att p(cid:229)minna honom om detta. F(cid:246)r att kunna s(cid:228)tta ig(cid:229)ng valprocessen (cid:228)r en dialog mellan regeringen och oppositionen n(cid:246)dv(cid:228)ndig. EU st(cid:246)der till fullo OSSE:s anstr(cid:228)ngningar eftersom det (cid:228)r det enda organ i st(cid:229)nd att inleda denna dialog. (2000/C 280 E/098) SKRIFTLIG FR¯GA E-2665/99 fr(cid:229)n Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) till kommissionen ˜mne: Omstrukturering av ABB ALSTOM POWER (12 januari 2000) Ledningen f(cid:246)r koncernen (cid:148)ABB ALSTOM POWER(cid:148), som skapades genom en fusion som genomf(cid:246)rdes den 30 juni i (cid:229)r, har meddelat om omstruktureringar. Det har redan meddelats om indragningar av arbets- platser i vissa l(cid:228)nder d(cid:228)r f(cid:246)retaget verkar. Har denna koncern och/eller de som ligger bakom denna fusion erh(cid:229)llit st(cid:246)d av EU? Om s(cid:229) (cid:228)r fallet, kan kommissionen precisera st(cid:246)dets belopp och p(cid:229) vilka villkor det tilldelats? Var en f(cid:246)ruts(cid:228)ttning f(cid:246)r detta st(cid:246)d att arbetsplatser skulle skapas? ˜r kommissionen beredd att kr(cid:228)va en (cid:229)terbetal- ning av st(cid:246)den? Svar fr(cid:229)n Michel Barnier p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (10 februari 2000) Kommissionen kommer att inh(cid:228)mta n(cid:246)dv(cid:228)ndiga upplysningar hos de olika medlemsstaterna och d(cid:228)refter snarast m(cid:246)jligt vidarebefordra resultaten av unders(cid:246)kningarna. (2000/C 280 E/099) SKRIFTLIG FR¯GA E-2667/99 fr(cid:229)n Olivier Dupuis (TDI) till r(cid:229)det (13 januari 2000) ˜mne: Framtidsutsikterna f(cid:246)r Azerbajdzjans anslutning till Europar(cid:229)det och utvecklingen av relationerna mellan EU och Azerbajdzjan Kan EU:s representant f(cid:246)r den gemensamma utrikes-och s(cid:228)kerhetspolitiken ge all n(cid:246)dv(cid:228)ndig information om hur l(cid:229)ngt man har kommit med Azerbajdzjans anslutningsf(cid:246)rfarande till Europar(cid:229)det? Kan EU:s representant p(cid:229) ett mera allm(cid:228)nt s(cid:228)tt ange p(cid:229) vilket s(cid:228)tt EU avser utveckla sina relationer till detta land?


title: Verordening (EG) nr. 65/2000 van de Commissie van 12 januari 2000 betreffende de afgifte van certificaten voor de invoer van bananen in het kader van de tariefcontingenten en de invoer van traditionele ACS-bananen, voor het eerste kwartaal van 2000 (tweede periode) (Voor de EER relevante tekst)

eurovoc_concepts:
ACP countries
import licence
tariff quota
tropical fruit

text: L 9/8 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 13. 1. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 65/2000 VAN DE COMMISSIE van 12 januari 2000 betreffende de afgifte van certificaten voor de invoer van bananen in het kader van de tariefcontin- genten en de invoer van traditionele ACS-bananen, voor het eerste kwartaal van 2000 (tweede periode) (Voor de EER relevante tekst) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 404/93 van de Raad van 13 februari 1993 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector bananen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1257/1999 (2), Gelet op Verordening (EG) nr. 2362/98 van de Commissie van 28 oktober 1998 houdende uitvoeringsbepalingen van Veror- dening (EEG) nr. 404/93 van de Raad betreffende de regeling voor de invoer van bananen in de Gemeenschap (3), gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 756/1999 (4), en met name op artikel 18, lid 2, Overwegende hetgeen volgt: in artikel 2 en de bĳlage van Verordening (EG) nr. 2697/1999 van de Commissie (5) zĳn voor het eerste kwartaal van 2000 de hoeveelheden vastgesteld die beschikbaar zĳn met het oog op de tweede periode voor de indiening van de aanvragen als bedoeld in artikel 18 van Verordening (EG) nr. 2362/98; (1) (2) welke hoeveelheden voor de betrokken oorsprongsge- bieden certificaten kunnen worden afgegeven; (3) deze verordening moet onmiddellĳk in werking treden, om de certificaten zo snel mogelĳk te kunnen afgeven, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de nieuwe aanvragen als bedoeld in artikel 18 van Veror- dening (EG) nr. 2362/98 worden, voor de tweede periode van het eerste kwartaal van 2000, in het kader van de invoerrege- ling voor bananen, de tariefcontingenten en de invoer van ACS-bananen invoercertificaten afgegeven voor: 1. de in de certificaataanvraag vermelde hoeveelheid, met dien verstande dat voor de oorsprong „Panama” een verminde- ringscoëfficiënt van 0,3606 wordt toegepast; 2. de in de aanvraag vermelde hoeveelheid, wanneer de aanvraag geldt voor een andere oorsprong dan die bedoeld in punt 1. Artikel 2 op grond van artikel 18, lid 2, van Verordening (EG) nr. 2362/98 moet op basis van de in de tweede periode ingediende aanvragen onverwĳld worden bepaald voor Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeen- schappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 12 januari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 47 van 25. 2. 1993, blz. 1. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 80. (3) PB L 293 van 31. 10. 1998, blz. 32. (4) PB L 98 van 13. 4. 1999, blz. 10. (5) PB L 326 van 18. 12. 1999, blz. 47


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2625/99 esittäjä(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle. Yhteisön varat Umbrian maanjäristyksen uhrien auttamiseksi.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
Italy
Umbria
aid to disaster victims
earthquake

text: C 303 E/84 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Bustarviejon kunta antoi Valle de los abedules S. L -rakennuttajalle luvan rakentaa retkeilymajan urheilu- ja ulkoilukeskukseen. Lupa kuuluu asiakirjoihin, joita paikallinen toimintaryhm(cid:228) Galsinma tarvitsee voidak- seen my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) tukea, johon se saa yhteis(cid:246)n rahoitusta. Yhteis(cid:246)n tuen my(cid:246)nt(cid:228)misen edellytyksen(cid:228) on, ett(cid:228) my(cid:246)nt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n retkeilymajalle toimiluvan viranomaiset noudattavat asiaankuuluvaa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Rakennus- otettava huomioon yhteis(cid:246)n direktiivit. ja toimilupaan sovellettavan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n perustana on kansallinen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246), jossa on Yhten(cid:228) edellytyksen(cid:228) on niiden ehtojen t(cid:228)ytt(cid:228)minen, jotka sis(cid:228)ltyv(cid:228)t Direcci(cid:243)n General de Educacion y prevenci(cid:243)n Ambiental -viraston laatimaan raporttiin. Jos n(cid:228)it(cid:228) ehtoja ei t(cid:228)ytet(cid:228), toimilupaa ei pit(cid:228)isi antaa. On syyt(cid:228) muistaa, ett(cid:228) Bustarviejon kyl(cid:228) sijaitsee hyvin l(cid:228)hell(cid:228) (parin kilometrin p(cid:228)(cid:228)ss(cid:228)) Cuenca del Rio Lozoya y Sierra Norten aluetta (ES3110002), jota Espanja on ehdottanut Natura 2000 -verkostoon luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY mukaisesti. Komissio ei voi p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228) parlamentin j(cid:228)senen antamien tietojen eik(cid:228) h(cid:228)nen mainitsemiensa luonnonsuojelu- ja muiden j(cid:228)rjest(cid:246)jen perustelujen perusteella, ettei tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ymp(cid:228)rist(cid:246)- vaikutusten arvioinnista 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1985 annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 85/337/ETY tai direktiivi(cid:228) 92/43/EY olisi noudatettu. (2000/C 303 E/076) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2625/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Yhteis(cid:246)n varat Umbrian maanj(cid:228)ristyksen uhrien auttamiseksi Umbrian syyskuussa 1997 mullistaneesta maanj(cid:228)ristyksest(cid:228) saakka tuhannet j(cid:228)ristyksien vuoksi kotinsa menett(cid:228)neet kansalaiset el(cid:228)v(cid:228)t viel(cid:228)kin parakeissa. Maanj(cid:228)ristysalueen j(cid:228)lleenrakentamista, muutamia histo- riallisia muistomerkkej(cid:228) lukuun ottamatta, ei ole viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n aloitettu, ja asukkaat ovat uuden talven kynnyksell(cid:228) uupuneita. Euroopan unioni on varannut varoja t(cid:228)llaisten luonnonkatastrofien uhrien auttami- seksi. Voisiko komissio kertoa, 1. onko se itse asiassa my(cid:246)nt(cid:228)nyt Italian valtiolle varoja vuonna 1997 tapahtuneen maanj(cid:228)ristyksen vuoksi? 2. kuinka paljon t(cid:228)llaisia avustuksia on annettu? 3. mihin kyseiset varat oli tarkoitus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)? 4. mihin avustukset todellisuudessa k(cid:228)ytettiin? 5. aikooko se perustaa maanj(cid:228)ristyksen uhreja auttavien henkil(cid:246)iden oikeuksia k(cid:228)sittelev(cid:228)n tutkintakomi- tean, jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on tarkastaa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n varat on todella k(cid:228)ytetty evakuoitujen auttamiseen ja alueen j(cid:228)lleenrakentamiseen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Kansalliset viranomaiset ja komissio vahvistivat tavoitteeseen 5b perustuvia yhteis(cid:246)n rakenteellisia toimen- piteit(cid:228) Marchen ja Umbrian alueilla koskevien yhten(cid:228)isten ohjelma-asiakirjojen (YOA) hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) tehtyjen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten muuttamisesta 4. 8. 1998 tehdyill(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksill(cid:228) kyseisiin yhten(cid:228)isiin ohjelma- 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/85 asiakirjoihin perustuvat uudet toimenpiteet, joiden tarkoituksena on auttaa vuoden 1997 maanj(cid:228)ristyksen koettelemien alueiden j(cid:228)lleenrakentamista. Edell(cid:228) mainituissa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)dettiin 500 miljoonan euron ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isten rahoitusvarojen my(cid:246)nt(cid:228)misest(cid:228) siten, ett(cid:228) 325 miljoonaa euroa my(cid:246)nnettiin Umbrian alueen yhten(cid:228)isen ohjelma-asiakirjan perusteella ja 175 Marchen alueen yhten(cid:228)isen ohjelma-asiakirjan perusteella. Varat saatiin erityisesti Italian muiden alueiden yhteisvastuuavustuksesta. Kyseiset alueet olivat suostuneet v(cid:228)hent(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n niiden k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) olevien yhteis(cid:246)n varojen alkuper(cid:228)ist(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Pelk(cid:228)st(cid:228)(cid:228)n Umbrian alueelle my(cid:246)nnetty Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) rahoitusosuus oli 190 miljoonaa euroa ja EAKR:n osuus 102 miljoonaa euroa. Euroopan sosiaalisrahastosta (ESR) rahoitetaan kohdennettuja koulutustoimia j(cid:228)ljelle j(cid:228)(cid:228)neell(cid:228) osuudella. Varojen suuntaamisesta n(cid:228)ill(cid:228) kahdella alueella voin todeta, ett(cid:228) EMOTR:sta yhteisrahoitettujen toimenpi- teiden tarkoituksena on maatalouden tuotantomahdollisuuksien, maanviljelij(cid:246)iden p(cid:228)(cid:228)asiallisten asuntojen ja maaseudun infrastruktuurin kunnostaminen sek(cid:228) maaseudun kylien arkkitehtonisen perinn(cid:246)n j(cid:228)lleenra- kentaminen. EAKR:sta yhteisrahoitettujen toimenpiteiden tarkoituksena on muun kuin maataloustuotannon liittyv(cid:228)n tuotantomahdollisuuksien kohentaminen sek(cid:228) pieniin ja keskisuuriin yrityksiin (pk-yritykset) infrastruktuurin j(cid:228)lleenrakentaminen sek(cid:228) julkisen ja yksityisen arkkitehtonisen perinn(cid:246)n j(cid:228)lleenrakentami- nen ja kunnostaminen (yhdennetyt hankkeet). N(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet ovat tukikelpoisia ainoastaan maanj(cid:228)ris- tyksen koettelemilla alueilla. Komissio hankkii jatkuvasti tietoja rakennerahastojen varojen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n liittyvist(cid:228) menettelyist(cid:228) rahoitus- kumppanuuden yhteydess(cid:228) ja erityisesti niiden seurantakomiteoiden kautta, joissa rahastot ovat mukana. Umbrian alueen seurantakomitea on viimeksi kokoontunut 9. 12. 1999, jolloin komitealle ilmoitettiin, ett(cid:228) alue kykeni sitomaan sille m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n kokonaisuudessaan s(cid:228)(cid:228)detyss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ajassa. Koska j(cid:228)lleenrakennustoimenpiteet p(cid:228)(cid:228)ttyv(cid:228)t vasta 31. 12. 2001, t(cid:246)iden etenemist(cid:228) koskevat tiedot eiv(cid:228)t ole tyhjent(cid:228)vi(cid:228) eiv(cid:228)tk(cid:228) lopullisia. ˜skett(cid:228)in tehdyn arvion mukaan kyseisell(cid:228) alueella on valittu ja rahoitettu noin 3 000 j(cid:228)lleenrakennushanketta, joista noin kolmannes on edennyt fyysisen toteuttamisen vaiheeseen. Komissio ei t(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa aio perustaa tilap(cid:228)ist(cid:228) tutkintakomiteaa, koska se katsoo, ett(cid:228) toteutettujen toimien seuranta ja valvonta rakennerahastojen toimenpiteist(cid:228) annetuissa asetuksissa s(cid:228)(cid:228)detyiss(cid:228) rajoissa on riitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228). (2000/C 303 E/077) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2627/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Francesco Speroni (TDI) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Turvavy(cid:246)t moottoriajoneuvoissa Moottoriajoneuvojen turvav(cid:246)iden k(cid:228)yt(cid:246)st(cid:228) saatava hy(cid:246)ty menetet(cid:228)(cid:228)n liian usein siksi, ettei turvav(cid:246)iden k(cid:228)ytt(cid:246)pakkoa noudateta. Eik(cid:246) komission mielest(cid:228) olisi suotavaa antaa lakeja, jotka pakottaisivat valmistajat suunnittelemaan laitteita, jotka est(cid:228)isiv(cid:228)t moottoriajoneuvojen liikkumisen, mik(cid:228)li turvavy(cid:246)t eiv(cid:228)t ole kiinnitettyj(cid:228)? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (24. helmikuuta 2000) Moottoriajoneuvoissa noudatettavat turvav(cid:246)it(cid:228) koskevat tekniset standardit sis(cid:228)ltyv(cid:228)t moottoriajoneuvojen turvav(cid:246)it(cid:228) ja turvaj(cid:228)rjestelmi(cid:228) koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 28 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1977 annettuun neuvoston direktiiviin 77/541/ETY (1) ja sen muuttamisesta annettuihin s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksiin. Turvavy(cid:246)n k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) ja erityisesti k(cid:228)ytt(cid:246)pakkoa hallinnoidaan v(cid:228)hemm(cid:228)n kuin 3,5 tonnia painavien ajoneuvojen turvav(cid:246)iden pakollista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 16 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) joulukuuta 1991 annetulla neuvoston direktiivill(cid:228) 91/671/ETY (2). Sen mukaan j(cid:228)senvaltiot ovat vastuussa siit(cid:228), ett(cid:228) liikenteess(cid:228) olevan ajoneuvon kuljettaja ja istuimilla istuvat matkustajat todella k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t turvavy(cid:246)t(cid:228)


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2625/99 af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen. Fællesskabsmidler til jordskælvet i Umbria.

text: C 303 E/84 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (10. februar 2000) Tilladelsen til at bygge et vandrerhjem i sports- og naturcentret blev givet til bygherren »Valle de los abedules S. L. « af de kommunale myndigheder i Bustarviejo og er en af foruds(cid:230)tningerne for, at den lokale aktionsgruppe Galsinma kan yde stłtte, der medfinansieres af EU-fondene. Det er en betingelse for ydelse af EU-stłtte, at myndighederne giver tilladelse til at drive dette vandrerhjem under overholdelse af alle g(cid:230)ldende bestemmelser. Den nationale lovgivning, der danner grundlag for gennemfłrelsesbestemmelserne for byggetilladelsen og driftstilladelsen, skal v(cid:230)re forenelig med EU-direktiverne. Et af kravene er forpligtelsen til at opfylde de betingelser, der er fastsat i den rapport, som »Direcci(cid:243)n General de Educacion y prevenci(cid:243)n Ambiental« har udarbejdet. Hvis disse betingelser ikke er opfyldt, kan der ikke gives nogen driftstilladelse. Det skal bem(cid:230)rkes, at landsbyen Bustarviejo ligger meget t(cid:230)t (1-2 km) ved »Cuenca del Rio Lozoya y Sierra Norte, ES3110002«, som Spanien har foresl(cid:229)et som en lokalitet af jf. R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af f(cid:230)llesskabsbetydning i Natura 2000, naturtyper samt vilde dyr og planter. Kommissionen kan ikke ud fra de oplysninger, som det (cid:230)rede medlem har givet, og de i forespłrgslen fremfłrte argumenter fra miljłorganisationer og andre organisationer konkludere, at R(cid:229)dets direktiv 85/ 337/E(cid:216)F af 27. juni 1985 om vurdering af visse offentlige og private projekters indvirkning p(cid:229) miljłet og R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F ikke er blevet overholdt. (2000/C 303 E/076) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2625/99 af Cristiana Muscardini (UEN) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: F(cid:230)llesskabsmidler til jordsk(cid:230)lvet i Umbria Siden september 1997, hvor Umbria blev ramt af et jordsk(cid:230)lv, har i tusindvis af borgere, der som fłlge af jordsk(cid:230)lvet mistede hus og hjem, boet i containere. Bortset fra nogle historiske monumenter er genop- bygningen af de jordsk(cid:230)lvsramte omr(cid:229)der endnu ikke p(cid:229)begyndt, og nu p(cid:229) t(cid:230)rsklen til en ny vinter er befolkningen udmattet. Den Europ(cid:230)iske Union har afsat midler til stłtte for den katastroferamte befolk- ning. Kan Kommissionen oplyse: 1. om den rent faktisk har overfłrt midler til den italienske stat i forbindelse med 1997-jordsk(cid:230)lvet? 2. hvor store belłb der er tale om? 3. 4. til hvilke form(cid:229)l de p(cid:229)g(cid:230)ldende belłb var bestemt? til hvilke form(cid:229)l stłtten reelt er blevet anvendt? 5. om den agter at neds(cid:230)tte en undersłgelseskommission om menneskerettigheder for at hj(cid:230)lpe den jordsk(cid:230)lvsramte befolkning og kontrollere, om f(cid:230)llesskabsmidlerne er blevet anvendt til stłtte for de hjemlłse og for genopbygningen? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (17. februar 2000) Kommissionen vedtog den 4. august 1998 beslutningerne om (cid:230)ndring af beslutningerne om de samlede programmeringsdokumenter (SPD) for EF(cid:146)s strukturinterventioner i forbindelse med m(cid:229)l 5b i regionerne Marche og Umbrien. Med vedtagelsen af disse beslutninger har de nationale myndigheder og Kommis- 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/85 sionen banet vej for nye strukturinterventioner i henhold til n(cid:230)vnte SPD(cid:146)er med henblik p(cid:229) at bidrage til genopbygningen af de omr(cid:229)der, der ramtes af jordsk(cid:230)lvet i 1997. I henhold til disse beslutninger tildeles der yderligere finansielle ressourcer p(cid:229) 500 mio. EUR, hvoraf 325 mio. skal anvendes i forbindelse med SPD for regionen Umbria og 175 mio. i forbindelse med SPD for regionen Marche. Disse midler hidrłrer hovedsagelig fra solidarisk stłtte fra de łvrige italienske regioner, som har indvilget i en reducering af f(cid:230)llesskabstilskud, der oprindelig var afsat til dem. Alene i Umbria andrager bidraget fra Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL, Udviklingssektionen) 190 mio. EUR, og bidraget fra Den Europ(cid:230)iske Fond for Regionaludvikling (EFRU) andrager 102 mio. EUR. Den Europ(cid:230)iske Socialfond (ESF) bidrager med de resterende midler, som er afsat til m(cid:229)lrettede uddannelsesforanstaltninger. I de to regioner er stłtten fra EUGFL rettet mod at genopbygge landbrugets produktionspotentiale, landbrugernes boliger og infrastrukturen i landdistrikterne og at restaurere den arkitektoniske kulturarv i de sm(cid:229) byer i landdistrikterne. Den stłtte, der medfinansieres af EFRU, er dels rettet mod at genopbygge det produktionspotentiale, som ikke har relation til landbruget, samt infrastrukturer af betydning for sm(cid:229) og mellemstore virksomheder, dels at genopbygge og restaurere b(cid:229)de offentligt ejede og privatejede bevaringsv(cid:230)rdige bygningsv(cid:230)rker (via integrerede projekter). Disse foranstaltningerne er udelukkende bestemt for omr(cid:229)der ramt af jordsk(cid:230)lvet. Takket v(cid:230)re partnerskabssystemet og is(cid:230)r deltagelsen i overv(cid:229)gningsudvalg holdes Kommissionen konstant orienteret om anvendelsen af strukturfondene. P(cid:229) sit seneste młde den 9. december 1999 blev overv(cid:229)g- ningsudvalget for regionen Umbria orienteret om, at regionen var i stand til at anvende hele den tildelte stłtte inden for de fastsatte tidsrammer. Da genopbygningsarbejdet ikke vil v(cid:230)re fuldfłrt fłr den fastsatte tidsfrist, den 31. december 2001, vil oplysningerne om status for arbejdet hverken v(cid:230)re fyldestgłrende eller endelige. Ifłlge et skłn, der for nylig er foretaget, har regionen imidlertid p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt udvalgt og finansieret ca. 3 000 genopbygningsprojekter, hvoraf ca. en tredjedel befinder sig p(cid:229) det fysiske gennemfłrselsstadie. Kommis- sionen agter ikke p(cid:229) nuv(cid:230)rende stadie af forlłbet at neds(cid:230)tte en s(cid:230)rlig undersłgelseskommission, idet den finder, at disse aktioner opfłlges og kontrolleres tilstr(cid:230)kkeligt inden for rammerne af de forskrifter, der g(cid:230)lder for interventioner under strukturfondene. (2000/C 303 E/077) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2627/99 af Francesco Speroni (TDI) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Sikkerhedsseler i biler Det sker alt for ofte, at forpligtelsen til at sp(cid:230)nde sikkerhedsselerne i biler ikke overholdes. Mener Kommissionen, at det ville v(cid:230)re hensigtsm(cid:230)ssigt at udstede bestemmelser med det form(cid:229)l at forpligte bilfabrikanterne til at montere anordninger, der głr det umuligt at starte en bil, hvis ikke sikkerhedsselerne er sp(cid:230)ndt? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Erkki Liikanen (24. februar 2000) De tekniske standarder for sikkerhedsseler, som motorkłretłjer skal v(cid:230)re i overensstemmelse med, er indeholdt i R(cid:229)dets direktiv 77/541/E(cid:216)F af 28. juni 1977 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedsseler og fastholdelsesanordninger i motordrevne kłretłjer (1) og efterfłlgende (cid:230)ndringer. Brug af sikkerhedsseler, is(cid:230)r hvad ang(cid:229)r deres obligatoriske anvendelse, er underlagt R(cid:229)dets direktiv 91/ 671/E(cid:216)F af 16. december 1991 om indbyrdes tiln(cid:230)rmelse af medlemsstaternes lovgivning vedrłrende obligatorisk anvendelse af sikkerhedsseler i kłretłjer p(cid:229) under 3,5 tons (2). Dette direktiv p(cid:229)byder medlemsstaterne at słrge for, at fłreren og passagerer, der benytter s(cid:230)derne i kłretłjer, under kłrslen anvender sikkerhedssele


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2686/99 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission. Umsetzung der Nitratrichtlinie in der Flämischen Region.

eurovoc_concepts:
Belgium
Flanders (Belgium)
application of EU law
fertiliser
fertiliser industry
pollution from agricultural sources

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/103 Anhang II Nr. 10 Buchstabe k sind (cid:132)Bauten des K(cid:252)stenschutzes zur Bek(cid:228)mpfung der Erosion und meerestechnische Arbeiten, die geeignet sind, Ver(cid:228)nderungen der K(cid:252)ste mit sich zu bringen (zum Beispiel Bau von Deichen, Molen, Hafend(cid:228)mmen und sonstigen K(cid:252)stenschutzbauten), mit Ausnahme der Unter- haltung und Wiederherstellung solcher Bauten(cid:147) genannt. Sofern die von der Frau Abgeordneten angespro- chenen Arbeiten als solches Projekt betrachtet werden k(cid:246)nnen, w(cid:228)re eine entsprechende Pr(cid:252)fung erforder- lich gewesen. Die Kommission wird einschl(cid:228)gige Informationen einholen, um sicherzustellen, da(cid:223) die einschl(cid:228)gigen Rechtsvorschriften der Gemeinschaft eingehalten werden. (1) ABl. L 73 vom 14. 3. 1997. (2000/C 280 E/106) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2686/99 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Umsetzung der Nitratrichtlinie in der Fl(cid:228)mischen Region In der Fl(cid:228)mischen Region soll nach Angaben der fl(cid:228)mischen Umweltgesellschaft (Vlaamse MilieuMaat- schappij) im Jahre 2000 doppelt so viel D(cid:252)nger erzeugt werden wie zul(cid:228)ssig ist. Die gesamte D(cid:252)ngerer- zeugung betr(cid:228)gt 90 000 Tonnen Phosphat, es sind jedoch nur Fl(cid:228)chen f(cid:252)r 50 000 Tonnen vorhanden. Dadurch wird die Umsetzung der europ(cid:228)ischen Nitratrichtlinie bis Januar 2003 gef(cid:228)hrdet. Der Vollst(cid:228)n- digkeit halber sei erw(cid:228)hnt, da(cid:223) bereits 1996 82 Millionen Kilogramm Phosphat erzeugt wurden, davon 37 Millionen in der Rinderhaltung, 32 Millionen in der Schweinehaltung und 11 Millionen in der Gefl(cid:252)gel- haltung. Hinzu kamen noch 5 Millionen Kilogramm Kunstd(cid:252)nger. Die 700 000 Kilogramm Phosphat von Schafen, Ziegen und Nerzen wurden dabei nicht ber(cid:252)cksichtigt. 1. Ist der Kommission die zunehmende D(cid:252)ngererzeugung in der Fl(cid:228)mischen Region bekannt? a) Wenn ja, welche Haltung hat die Kommission angesichts der nachteiligen Folgen f(cid:252)r die Umsetzung der Nitratrichtlinie zu dieser Entwicklung eingenommen? b) Wenn nein, wie bewertet die Kommission die Umsetzung der Nitratrichtlinie in der Fl(cid:228)mischen Region? 2. Welche Argumente und Standpunkte hat die Kommission in ihrem j(cid:252)ngsten Schreiben an Belgien hinsichtlich der Umsetzung der europ(cid:228)ischen Nitratrichtlinie angef(cid:252)hrt? Enth(cid:228)lt dieses Schreiben der Kommission Vorschl(cid:228)ge und einen Zeitplan f(cid:252)r die vollst(cid:228)ndige ordnungsgem(cid:228)(cid:223)e Umsetzung der Nitrat- richtlinie in Belgien und insbesondere in der Fl(cid:228)mischen Region? Wenn ja, welche? Antwort von Frau Wallstr(cid:246)m im Namen der Kommission (22. Februar 2000) Die Kommission ist (cid:252)ber die schwerwiegenden Probleme der Fl(cid:228)mischen Region Belgiens informiert, die sich aus den gro(cid:223)en N(cid:228)hrstoffmengen (Phosphor und Stickstoff) ergeben, die in Form k(cid:252)nstlicher D(cid:252)nge- mittel ((cid:252)ber 300 kg Stickstoff je Hektar) und Dung (ebenfalls (cid:252)ber 300 kg Stickstoff je Hektar) auf landwirtschaftlichen Fl(cid:228)chen ausgebracht werden. Diese Mengen sind zu hoch und verursachen eine diffuse Verschmutzung des Grundwassers (cid:129) was auch aus den Berichten der Vlaamse Milieumaatschappij (Fl(cid:228)mische Umweltgesellschaft) hervorgeht (cid:129) sowie die Eutrophierung der meisten Oberfl(cid:228)chengew(cid:228)sser; sie tragen ferner zur Eutrophierung der Nordsee bei. Trotz dieser Sachlage hat die Fl(cid:228)mische Region Belgiens nach Kenntnis der Kommission nicht alle entsprechenden Gebiete ihres geographischen Bereichs gem(cid:228)(cid:223) Artikel 3 der Richtlinie 91/676/EWG des Rates vom 12. Dezember 1991 zum Schutz der Gew(cid:228)sser vor Verunreinigung durch Nitrat aus landwirt- schaftlichen Quellen (1) als gef(cid:228)hrdet ausgewiesen. Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 5 der Richtlinie mu(cid:223) jedoch f(cid:252)r die gef(cid:228)hrdeten Gebiete ein Aktionsprogramm mit Ma(cid:223)nahmen festgelegt werden, die sicherstellen, da(cid:223) die j(cid:228)hrlich (einschlie(cid:223)lich durch die Tiere selbst) ausgebrachten Dung- und G(cid:252)llemengen je Betrieb bzw. C 280 E/104 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 Zuchtbetrieb eine bestimmte Menge je Hektar nicht (cid:252)berschreiten. Diese entspricht der Menge, die 210 kg Stickstoff (f(cid:252)r den Zeitraum 1999-2002) bzw. 170 kg Stickstoff (ab 2001) enth(cid:228)lt. Diese H(cid:246)chstwerte werden zu einer Verringerung der auf die B(cid:246)den aufgebrachten G(cid:252)lle- und Dungmengen (und somit Phosphormengen) f(cid:252)hren. Gem(cid:228)(cid:223) Anhang III der Richtlinie mu(cid:223) in den Aktionsprogrammen ferner festgelegt sein, welche H(cid:246)chstmengen an N(cid:228)hrstoffen gem(cid:228)(cid:223) dem voraussichtlichen Bedarf der Pflanzen ausgebracht werden d(cid:252)rfen, womit ein vern(cid:252)nftiger Einsatz mineralischer und organischer D(cid:252)ngemittel vorgeschrieben ist. Im Rahmen des Vertragsverletzungsverfahrens, das gegen Belgien eingeleitet wurde, hat die Kommission an Belgien die mit Gr(cid:252)nden versehene Stellungnahme gem(cid:228)(cid:223) Artikel 226 (ex-Artikel 169) des EG-Vertrages gerichtet. Sollten die von der belgischen Regierung (cid:252)bermittelten Bemerkungen nicht zufriedenstellend sein, k(cid:246)nnte die Kommission die Angelegenheit vor den Europ(cid:228)ischen Gerichtshof bringen. Die Kommission ver(cid:246)ffentlicht grunds(cid:228)tzlich keine Einzelheiten (cid:252)ber die Vertragsverletzungsverfahren. Allerdings hat sie anl(cid:228)(cid:223)lich ihres Beschlusses, an Belgien die genannte mit Gr(cid:252)nden versehene Stellung- nahme zu richten, eine Pressemitteilung (2) ver(cid:246)ffentlicht, aus der hervorgeht, da(cid:223) Belgien nach Ansicht der Kommission bei der Ausweisung der gef(cid:228)hrdeten Gebiete nicht die Kriterien der Richtlinie zugrundegelegt hat. So hat die belgische Regierung Gebiete nicht ausgewiesen, bei denen eine Nitratverschmutzung in Br(cid:252)ssel und angegeben worden war. Ferner sind die fl(cid:228)mischen Aktionsprogramme unvollst(cid:228)ndig, Wallonien gibt es sie (cid:252)berhaupt nicht. Das (cid:220)berwachungssystem ist unzureichend, ebenso der erste Durchf(cid:252)hrungsbericht Belgiens. Abschlie(cid:223)end ist festzustellen, da(cid:223) die Kommission in eine mit Gr(cid:252)nden versehene Stellungnahme weder Vorschl(cid:228)ge noch Zeitpl(cid:228)ne f(cid:252)r die von dem jeweiligen Mitgliedstaat zu ergreifenden Ma(cid:223)nahmen zur Umsetzung der von der Stellungnahme betroffenen Richtlinie aufnimmt, da das von den Mitgliedstaaten zu erreichende Ziel und die entsprechende Frist in der Richtlinie selbst genannt sind. Daher ist es Aufgabe der Kommission, zu (cid:252)berpr(cid:252)fen, ob die von den Mitgliedstaaten ergriffenen Ma(cid:223)nahmen den Bestimmungen der jeweiligen Richtlinie entsprechen. (1) ABl. L 375 vom 31. 12. 1991. (2) IP 99/450 vom 2. 7. 1999. (2000/C 280 E/107) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2689/99 von Ingo Friedrich (PPE-DE) an die Kommission (11. Januar 2000) Betrifft: Schaffung eines Ordnungsrahmens f(cid:252)r Ma(cid:223)nahmen der Gemeinschaft im Bereich der Wasserpolitik (KOM(98) 76 (cid:129) Schadstoffe Artikel 2 Nr. 27 i. V. m. Anhang Ist es richtig, da(cid:223) die Verwendung von Bentonit oder (cid:228)hnlichen nat(cid:252)rlichen Stoffen im Rahmen von 1. Tiefbauma(cid:223)nahmen bei Anwendung der besten verf(cid:252)gbaren Technik (BAT) keine nachhaltigen Auswirkun- gen auf das Grundwasser erwarten l(cid:228)(cid:223)t? Ist es richtig, da(cid:223) bei dem Begriff (cid:132)Schwebstoffe(cid:147) gem(cid:228)(cid:223) Anhang VIII Nr. 10 zwischen Schwebstoffen, 2. die sch(cid:228)dlichen Auswirkungen auf die Umwelt haben k(cid:246)nnen, und solchen, die z. B. auf nat(cid:252)rlichen Tonmineralien basieren (wie z. B. Bentonit) und damit umweltunsch(cid:228)dlich sind, differenziert werden mu(cid:223)? 3. W(cid:252)rde es der Gew(cid:228)sserschutz-Rahmenrichtlinie widersprechen, wenn aus Gr(cid:252)nden der Rechtsklarheit in Anhang VIII Nr. 10 der Begriff (cid:132)Schwebstoffe(cid:147) mit (cid:132)Suspensionen, die umweltsch(cid:228)dliche Schwebstoffe enthalten(cid:147), konkretisiert w(cid:252)rde, oder sollte diese Konkretisierung in dem jeweiligen Wasserrecht der Mitgliedstaaten erfolgen? 4. Sollte der Begriff Schwebstoffe in Anhang VIII des Vorschlags f(cid:252)r eine Gew(cid:228)sserschutzrahmenricht- linie bei den weiteren Beratungen nicht weiter konkretisiert werden, w(cid:228)re es dann Aufgabe der Mitglied- staaten, f(cid:252)r die Anwendung von Bentonit oder (cid:228)hnlichen Schwebstoffen eine vorherige Genehmigung durch allgemein verbindliche Regeln entsprechend Art. 13 Abs. 3 f der Gew(cid:228)sser- schutzrahmenrichtlinie zu ersetzen? im nationalen Recht


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2665/99 di Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) alla Commissione. Ristrutturazione del gruppo ABB ALSTOM POWER.

text: 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/97 Negli ultimi mesi sono scomparse due personalit(cid:224) politiche di primo piano: il sig. Zakharenko (ex Ministro dell(cid:146)interno) nel maggio 1999 e il sig. Gontchar (vicepresidente del 13o Soviet supremo) nel settembre 1999. Non disponiamo di alcuna informazione su dove si trovano. ¨ invece risolto il caso di una terza personalit(cid:224) di primo piano, la sig. ra Vinnikova (ex presidente della Banca centrale di Bielorussia), che ha raggiunto il figlio nel Regno Unito alla fine del 1999. Alla luce di questi sviluppi, il Consiglio non Ł in grado di sopprimere le restrizioni del 1997. L(cid:146)UE coglie ogni occasione appropriata per far presente la propria posizione alla Bielorussia ed esercita pressioni a favore di maggiori riforme democratiche (visita della troika di funzionari ad alto livello dell(cid:146)1/2 novembre a Minsk, riunione fra il Sottosegretario di Stato Blomberg e il Ministro degli esteri Latypov del 18 novembre a Istanbul e iniziative dei Capi missione ove necessario). Inoltre, il programma TACIS per lo sviluppo della societ(cid:224) civile, recentemente firmato, contribuir(cid:224) a migliorare il processo di riforma democratica in Bielorussia. L(cid:146)obiettivo principale dell(cid:146)UE Ł lo svolgimento, con osservazione elettorale internazionale, nel 2000 di elezioni libere e regolari, riconosciute a livello internazionale. Il Consiglio ha preso atto dell(cid:146)impegno del Presidente Lukashenko di tenere siffatte elezioni e ne chieder(cid:224) il rispetto. Per mettere in moto il processo elettorale Ł indispensabile un dialogo fra il governo e l(cid:146)opposizione. L(cid:146)UE appoggia pienamente gli sforzi dell(cid:146)OSCE, che considera la sola organizzazione in grado di dare avvio a tale dialogo. (2000/C 280 E/098) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2665/99 di Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Ristrutturazione del gruppo «ABB ALSTOM POWER» (12 gennaio 2000) La direzione del gruppo «ABB ALSTOM POWER», che risulta da una fusione realizzata il 30 giugno scorso, ha annunciato una ristrutturazione. In alcuni dei paesi in cui tale impresa Ł presente si comunica che verranno soppressi dei posti di lavoro. Pu(cid:242) dire la Commissione se l(cid:146)UE ha fornito aiuti a tale gruppo e/o a coloro che sono alla base di questa fusione? In caso di risposta affermativa, pu(cid:242) la Commissione precisare l(cid:146)importo e le condizioni di assegnazione di tali aiuti? Inoltre, pu(cid:242) dire se erano subordinati alla creazione di posti di lavoro? Infine, Ł la Commissione disposta a chiederne il rimborso? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (10 febbraio 2000) La Commissione raccoglie dai diversi Stati membri comunicare i risultati delle ricerche nei termini piø brevi possibili. le informazioni necessarie e non mancher(cid:224) di (2000/C 280 E/099) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2667/99 di Olivier Dupuis (TDI) al Consiglio (13 gennaio 2000) Oggetto: Prospettive di adesione dell(cid:146)Azerbaigian al Consiglio d(cid:146)Europa e sviluppo delle relazioni UE/ Azerbaigian Pu(cid:242) l(cid:146)Alto Rappresentante per la politica estera e di sicurezza comune fornire tutte le informazioni utili di cui dispone in merito allo stato di avanzamento della procedura di adesione dell(cid:146)Azerbaigian al Consiglio d(cid:146)Europa? Piø in generale, pu(cid:242) egli indicare in che modo l(cid:146)UE intende sviluppare le proprie relazioni con tale paese?


title: WRITTEN QUESTION E-2613/99 by Horst Schnellhardt (PPE-DE) to the Commission. Pharmaceuticals for veterinary medicine.

eurovoc_concepts:
EU policy
veterinary drug

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/81 What stage has the procedure reached? What are the specific reasons prompting the Commission to tighten up the intervention criteria? Is the Commission aware that in climatically unfavourable regions (cid:129) coastal areas, for example (cid:129) the intervention criteria can only be satisfied at considerable technical cost, and hence with significantly higher production costs? Is the Commission aware that if the criteria are made more stringent farmers in the regions described will have to suffer permanent disadvantages and losses of income, even though their product is in no way inferior? Is the Commission planning a regionally graduated approach or a hardship scheme to compensate for climatic disadvantages? Answer given by Mr Fischler on behalf of the Commission (7 February 2000) The Commission(cid:146)s purpose in launching a debate on the minimum quality of cereals offered for intervention was to bring cereal stocks more into line with (particularly export) demand. Discussion started in October 1999 and is currently continuing. It should be borne in mind that the moisture content limit (currently 14,5 %) is set with a view to ensuring satisfactory intervention storage over a relatively long period. Dispensations up to 15 % have been granted during the last few marketing years. The open domestic and export markets generally require lower moisture content, so that toxins do not build up and jeopardise quality. The market accepts higher moisture content only for immediate use, or at a discount to offset the cost of drying. There are no grounds for proceeding differently with regard to intervention, which (cid:129) it must be remembered (cid:129) is not in itself a market but just a publicly-funded intermediate stage. Regardless of region or harvest weather conditions, producers can sell their cereals provided that they satisfy the market(cid:146)s quality criteria (cid:129) if need be by drying to reduce moisture content. Climatic risk is inherent in all forms of crop production and has to be taken into account. (2000/C 280 E/084) WRITTEN QUESTION E-2613/99 by Horst Schnellhardt (PPE-DE) to the Commission Subject: Pharmaceuticals for veterinary medicine (12 January 2000) In the legislative procedure for the adoption of a European Parliament and Council regulation on pharmaceuticals for rare illnesses, the text now available represents a satisfactory result for all parties concerned. As far as human medicine is concerned, the regulation creates a framework which will considerably facilitate the fight against rare diseases. The EU has closed a gap with the USA and Japan which were able to adopt similar legislation at a much earlier date. In my opinion, however, similar conditions need to be created in other areas of pharmaceutical science; in I believe, particular in veterinary medicine. A number of veterinary pharmaceutical products have, C 280 E/82 Official Journal of the European Communities EN 3. 10. 2000 disappeared from the market in recent years. As a result, specific preventive or therapeutic use is now possible only under certain conditions. This situation has arisen for purely economic reasons. In my opinion, the development of the veterinary pharmaceutical market in Europe is critical and it can be compared with the situation of orphan drugs in human medicine. 1. Does the Commission share this assessment of the veterinary pharmaceutical market? 2. Does the Commission intend to take any legislative initiative? What action may be expected? 3. What are the Commission(cid:146)s reasons for not taking any legislative initiatives? Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (22 February 2000) The Commission recognizes that there are certain similarities between the problems of availability of medicines in both human and veterinary markets and in many ways the lack of availability of veterinary medicines to treat (cid:145)minor species(cid:146) mirrors the availability of human medicines to treat patients with (cid:145)rare diseases(cid:146). In both these parts of the markets, research, development and marketing of the necessary medicinal products is hampered by the absence of potential profits and hence by the unwillingness of the pharmaceutical industry to invest. In the particular case of veterinary medicines, the problem is aggravated by the existence of different target animal species for which additional scientific data must be generated. Additionally, in the case of food producing animals, the evaluation of residue data requires significant supplementary investment from industry. Currently no incentives are available. The Commission is currently working on a proposal to amend Council Regulation (EEC) 2377/90 of 26 June 1990 laying down a Community procedure for the establishment of maximum residue limits of veterinary medicinal products in foodstuffs of animal origin (1) and Council Directive 81/851/EEC of 28 September 1981 on the approximation of the laws of the Member States relating to veterinary medicinal products (2), in order to solve the problem of the existing lack of veterinary medicines for minor species and for certain indications (minor uses). This proposal will be sent as soon as possible to the Council and the Parliament. Additional legislation regarding the particular case of horses foresees an appropriate mechanism for the separation of equidae intended for slaughter for human consumption which are subject to the medication rules for food producing animals, and those equidae which are specifically marked either to definitively exclude them from the food chain or to allow their slaughter under the condition that any such treatment is recorded in the special section of a (cid:145)horse passport(cid:146) and that a general withdrawal period of six months is observed. Finally, in the context of a general evaluation of the veterinary medicines approval system, the Commission has recently contracted a third party to perform the evaluation of the entire system of authorisation and supervision of medicinal products in the Community. Based on this evaluation, a proposal for a new system will be submitted to the Council and Parliament in 2001. (1) OJ L 224, 18. 8. 1990. (2) OJ L 317, 6. 11. 1981


title: WRITTEN QUESTION E-2638/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission. The health sector and the new millennium.

eurovoc_concepts:
GATS
common commercial policy
health care system
liberalisation of the market
tariff negotiations

text: 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/87 a new round of trade negotiations, encompassing the issues specifically mentioned by the Honourable Member, including a clarification of the relationship between the WTO and multilateral environmental agreements, and joint work by the International labour organisation (ILO) and WTO to take forward the issue of core labour standards. Unfortunately, the WTO ministerial meeting in Seattle did not agree on launching this new round of negotiations so progress in the areas identified above will have to wait. The Commission is committed to pursuing the objective of a comprehensive round, an objective endorsed by the Council and the Parliament. As regards the Honourable Member(cid:146)s view that the WTO is undemocratic, the Commission would recall that the WTO takes its decisions at the General Council, in which each WTO Member has a vote. Most decisions are taken by consensus and therefore have to carry each Member(cid:146)s agreement. The representa- tives in the General Council represent the Members(cid:146) sovereign governments. The WTO is therefore no more (cid:145)undemocratic(cid:146) than the United Nations (UN) or other similar international organisations. Regarding the Honourable Member(cid:146)s comments on dispute settlement, the Commission would point out that dispute settlement in the WTO is primarily intended to settle differences between WTO members on the basis of their commitments. In principle, therefore, dispute settlement panel conclusions only assist in the implementation of WTO agreements to which the Members have signed up following the above rules. As far as the Agreement on Trade-related intellectual property rights (TRIPs) is concerned, it does not allow for the patenting of traditional production methods. It only provides intellectual property protection for inventions that meet the very strict criteria of novelty, industrial application and inventiveness. The Commission does, however, agree with the Honourable Member that the functioning of the WTO needs to be improved. It submitted a series of proposals concerning transparency and public scrutiny of the WTO and other reform issues before the Seattle ministerial conference. The Commission is in favour of holding meetings of parliamentarians from WTO Member States, as a means to facilitate democratic control of WTO activities, as proposed by the Members of the Parliament present in Seattle. The Commission is in the process of preparing a further set of proposals which it intends after consultation of Member States and discussion with the Parliament, to transmit to the WTO in the near future. (2000/C 303 E/079) WRITTEN QUESTION E-2638/99 by Alexandros Alavanos (GUE/NGL) to the Commission Subject: The health sector and the new millennium (12 January 2000) The American representative at the World Trade Organisation, Charlene Barshefsky, referring to the Seattle Ministerial Conference, emphasised that the public sector was responsible for health services in many foreign countries and that US private firms active in the health sector therefore had difficulty in penetrating those markets. Given that views which favour further privatisations and the facilitation of the entry of foreign capital are diametrically opposed to the welfare state approach and structure as found in most European Union countries, what position does the Commission intend to adopt on this proposal? Answer given by Mr Lamy on behalf of the Commission (10 February 2000) Health services are already covered by the General agreement on trade in services (GATS) and will therefore be part of the forthcoming negotiations which are foreseen to start this year. The Community has undertaken very limited commitments under this sector. C 303 E/88 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 The Community objective in the forthcoming GATS negotiations is not to provoke privatisation or a general deregulation of the health sector (cid:129) or any other sector where the interest of consumers is protected by public policy objectives (cid:129) and the Community will not accept anything which could undermine its public policy objectives in those service sectors covered by GATS which are exclusively or partly linked to the state, such as health services. The Commission has no intention to support deregulation of the health sector as a result of liberalisation within the framework of GATS. The negotiations must not undermine the universal availability and high standards of health services in Member States, nor the different regulatory models adopted in Member States. However, on the other hand, we should not rule out negotiating access for European providers to the market-based segment of such sectors in third countries. (2000/C 303 E/080) WRITTEN QUESTION E-2647/99 by Armando Cossutta (GUE/NGL) to the Commission Subject: Awarding of a contract for a service that is already covered (12 January 2000) The Commission has recently published an invitation to tender (1), for the creation of an interinstitutional terminology base for the Luxembourg Translation Centre, which would be financed by the Industry Directorate-General (ex DG III) for the sum of EUR 1,5 million. The three largest European institutions (the Council, Parliament, and the Commission) already have their own terminology bases (TIS, Euterpe and Eurodiautom) and these are electronically interconnected. At the Commission there is even an interface (one-stop-terminology) developed by the internal terminology department that enables term searches with simultaneous consultation of the three databases mentioned above and others (JIAMCATT, FAO, ITU etc. ), and the use of Internet search engines. It is not clear from the contract(cid:146)s technical specifications if the project is designed to create a terminology base from scratch or simply to create a common interface for access to the databases mentioned above, with the addition of a validation and control function. Can the Commission answer the following: 1. Why does the Commission plan to create a structure that parallels existing ones? How can it reconcile this decision with Regulation (EC) No 2610/95 (2), amending Regulation (EC) No 2965/94 (3), the text of which affirms the need to strengthen administrative collaboration between the institutions and bodies of the Union with a view to making overall savings by avoiding superfluous work and parallel structures? 2. Why does the Commission intend to entrust the implementation and supervision of a project of this kind to the Translation Centre, given that (cid:129) as its director has publicly admitted (cid:129) it does not have either the experience or the necessary specific knowledge in the fields of terminology and informatics? (1) OJ S 163, 24. 8. 1999. (2) OJ L 268, 10. 11. 1995, p. 1. (3) OJ L 314, 7. 12. 1994, p. 1. Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (24 February 2000) The three largest European institutions already have their own terminology bases (TIS, Euterpe and Eurodicautom), but these are not electronically interconnected. The Commission does indeed have an interface that enables term searches with simultaneous consultation of the three major databases and others (one-stop terminology), but it is internal to the Commission. While a single access mechanism of this type could be made more widely available and comprehensive, it provides only a partial solution to


title: QUESTION ÉCRITE E-2639/99 posée par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à la Commission. Proposition de la Commission pour l'OCM du coton.

eurovoc_concepts:
Greece
agri-monetary policy
agricultural production
common organisation of markets
cotton
producer co-responsibility
production quota
reform of the CAP

text: 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/31 (2000/C 330 E/033) QUESTION (cid:201)CRITE E-2639/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Proposition de la Commission pour l(cid:146)OCM du coton (12 janvier 2000) La production du coton en GrŁce excŁde depuis longtemps la quantitØ nationale garantie (QNG), fixØe (cid:224) 782 000 tonnes; les producteurs sont ainsi pØnalisØs par de fortes «amendes» et voient leurs revenus chuter de fa(cid:231)on dramatique. Les nouveaux changements que la Commission se propose d(cid:146)apporter au rØgime du coton ne touchent ni (cid:224) la QNG ni au montant global des dØpenses (770 millions d(cid:146)euros) financØes sur le budget communautaire; qui plus est, il est envisagØ de renforcer encore la «coresponsabilitØ» en cas de dØpassement du budget annuel. En GrŁce, le coton reprØsente une culture fondamentale qui s(cid:146)Øtend sur quelque 450 000 hectares, occupe plus de 200 000 familles, productions primaire, secondaire et tertiaire confondues, et attire des investisse- ments considØrables. ParallŁlement, la production communautaire de coton est particuliŁrement dØficitaire. Dans ces conditions, la Commission: 1. 2. rØexaminera-t-elle ses propositions dans le sens d(cid:146)une augmentation de la quantitØ maximale garantie (QMG) et de la ligne budgØtaire correspondante, de maniŁre que l(cid:146)une et l(cid:146)autre correspondent au vØritable volume de production, s(cid:146)abstiendra-t-elle d(cid:146)amplifier les rØductions appliquØes en cas de dØpassement des quantitØs de rØfØrence, 3. prendra-t-elle des mesures pour permettre aux petits producteurs de coton de bØnØficier de l(cid:146)ensemble des subventions sans diminution au titre de la «coresponsabilitØ», et 4. envisage-t-elle d(cid:146)autres mesures pour soutenir les petits producteurs, plus spØcialement touchØs par les fortes «amendes»? Si tel est le cas, quelles sont ces mesures? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (10 fØvrier 2000) En rØponse aux aspects prioritaires que lors du compromis sur le paquet prix 1998/1999 le Conseil souhaitait traiter (cid:224) l(cid:146)occasion de l(cid:146)examen du rØgime, la Commission a proposØ une rØforme de l(cid:146)organisa- tion commune de marchØ du coton. Tout en apportant une forte simplification lØgislative, la proposition vise un statu quo sur le principe fondamental du rØgime d(cid:146)aide que constitue le systŁme de deficiency paiement, ainsi que sur le niveau des prix institutionnels et des quantitØs nationales garanties. Le maintien des quantitØs nationales garanties inchangØes et, par consØquent, de la quantitØ maximale garantie rØpond notamment (cid:224) des considØrations d(cid:146)ordre environnemental dans la mesure oø il entra(cid:238)ne un effet stabilisateur sur l(cid:146)extension des superficies, dØj(cid:224) limitØes par les disponibilitØs en eau. Sur le plan budgØtaire, les dØpenses actuelles du secteur, supØrieures (cid:224) 900 millions d(cid:146)euros, montrent qu(cid:146)il peut exister des conditions de nature (cid:224) mettre en difficultØ le respect de la discipline budgØtaire globale. Les producteurs de coton, qui sont (cid:224) prØsent les seuls (cid:224) bØnØficier d(cid:146)une protection totale vis-(cid:224)-vis de la fluctuation des prix mondiaux, doivent en contrepartie s(cid:146)efforcer de ne pas aggraver la situation budgØtaire par leur dØpassement des quantitØs nationales garanties. (cid:192) cette fin, la hausse proposØe du pourcentage d(cid:146)abattement est un facteur de responsabilisation des agriculteurs vis-(cid:224)-vis de la production totale. Dans un tel contexte, il serait par consØquent incohØrent d(cid:146)exempter les petits producteurs de coton du la Commission n(cid:146)envisage pas d(cid:146)introduire des mesures de mØcanisme de coresponsabilitØ. Par ailleurs, soutien spØcifiques en leur faveur. Il est rappelØ (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire que le rØgime d(cid:146)aide forfaitaire (cid:224) l(cid:146)hectare en faveur des petits producteurs de coton a ØtØ supprimØ, au cours de la campagne 1995/1996, afin de mettre fin (cid:224) l(cid:146)utilisation inefficace et non souhaitable des fonds communautaires constatØe. Ces fonds ont ØtØ toutefois intØgrØs dans le budget total allouØ actuellement au secteur