title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0173/00 från Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen. Samarbete mellan EU och Mexiko för att betala av en bankräddningsskuld.

eurovoc_concepts:
Mexico
banking system
cooperation policy
economic situation
financial aid
financial intervention
intervention policy
monetary crisis

text: 21. 11. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 330 E/97 Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (27 mars 2000) De spanska myndigheterna har gentemot kommissionen f(cid:246)rbundit sig att inte till(cid:229)ta att elf(cid:246)retag till tredje man (cid:246)verl(cid:229)ter r(cid:228)tten till ers(cid:228)ttning f(cid:246)r kostnader f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ng till fri konkurrens, f(cid:246)rr(cid:228)n kommissionen har fattat ett slutligt beslut i fr(cid:229)gan. S(cid:229)dan (cid:246)verl(cid:229)telse (cid:228)r till(cid:229)ten enligt sj(cid:228)tte (cid:246)verg(cid:229)ngsbest(cid:228)mmelsen till den spanska lagen 54/1997, men hittills har de spanska myndigheterna inte gett tillst(cid:229)nd till s(cid:229)dana (cid:246)ver- l(cid:229)telser. Och (cid:228)ven om (cid:246)verl(cid:229)telse skulle ske, finns det best(cid:228)mmelser i den spanska lagen som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att justera ers(cid:228)ttningen f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ng till fri konkurrens till att omfatta endast kostnader som i praktiken inte (cid:228)r (cid:229)tervinningsbara. Kommissionen kommer att fatta beslutet om kostnader f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ng till fri konkurrens p(cid:229) det s(cid:228)tt som anges i utkastet till metodregler. I synnerhet kommer kommissionen att f(cid:246)rs(cid:228)kra sig om att best(cid:228)mmelserna om utbetalning av st(cid:246)det tar h(cid:228)nsyn till det framtida konkurrensl(cid:228)get. Konkurrensl(cid:228)get torde kunna bed(cid:246)mas utifr(cid:229)n m(cid:228)tbara faktorer s(cid:229)som pris, marknadsandelar och andra relevanta faktorer. (2000/C 330 E/107) SKRIFTLIG FR¯GA E-0173/00 fr(cid:229)n Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) till kommissionen (31 januari 2000) ˜mne: Samarbete mellan EU och Mexiko f(cid:246)r att betala av en bankr(cid:228)ddningsskuld De mexikanska myndigheterna kommer inom kort att investera cirka 840 miljoner dollar i obligationer f(cid:246)r att b(cid:246)rja uppfylla de (cid:229)taganden man gjort f(cid:246)r att r(cid:228)dda bankerna. P(cid:229) detta s(cid:228)tt vill man uppfylla de l(cid:246)ften man gav kreditinstituten i samband med denna r(cid:228)ddningsaktion. Efter finanskrisen 1995 har den mexikanska regeringen f(cid:246)rsett bankerna med resurser f(cid:246)r att undvika en kedjereaktion som skulle f(cid:229) finanssystemet p(cid:229) fall, i synnerhet genom att k(cid:246)pa upp f(cid:246)rfallna v(cid:228)rdepapper i utbyte mot skuldbevis. Kan kommissionen ange p(cid:229) vilket s(cid:228)tt den deltagit solidariskt i denna process, d(cid:228)r Mexiko nu f(cid:246)rs(cid:246)ker betala av sin bankr(cid:228)ddningsskuld, och vilka andra gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder har man vidtagit f(cid:246)r att hj(cid:228)lpa Mexiko, som (cid:228)r en s(cid:229) viktig partner f(cid:246)r EU, att definitivt l(cid:246)sa problemen fr(cid:229)n den mexikanska finanskrisen 1995? Svar fr(cid:229)n Pedro Solbes Mira p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (2 mars 2000) Gemenskapen bidrog inte till det krispaket med finansiellt st(cid:246)d som det internationella finansiella sam- fundet satte ihop 1995 som reaktion p(cid:229) den finansiella kris som Mexiko upplevde i slutet av 1994. Paketet inneh(cid:246)ll huvudsakligen bidrag fr(cid:229)n F(cid:246)renta staterna, Internationella valutafonden (IMF) och Kanada, (cid:228)ven om andra internationella finansiella institutioner (s(cid:228)rskilt V(cid:228)rldsbanken och Interamerikanska utvecklings- banken) ocks(cid:229) (cid:246)kade sin utl(cid:229)ning till Mexiko till f(cid:246)ljd av krisen. Sedan 1995 har man i Mexiko gjort betydande framsteg med att komma till r(cid:228)tta med de makroekon- omiska, finansiella och strukturella problem som bidrog till krisen 1995 och landet har nu (cid:229)ter ekonomisk tillv(cid:228)xt. Mexiko har ocks(cid:229) lyckats minska inflationen markant, (cid:246)ka det inhemska sparandet, bygga upp sin valutareserv igen och h(cid:229)lla det offentliga underskottet p(cid:229) en m(cid:229)ttlig niv(cid:229). Banksystemet (cid:228)r visserligen fortfarande k(cid:228)nsligt, men har f(cid:246)rst(cid:228)rkts avsev(cid:228)rt under de senaste fem (cid:229)ren. Reglerings- och tillsynsf(cid:246)rfar- andena har f(cid:246)rb(cid:228)ttrats och olika st(cid:246)dprogram f(cid:246)r banker och g(cid:228)lden(cid:228)rer har genomf(cid:246)rts. Mot denna bakgrund verkar det inte finnas n(cid:229)gon uppenbar anledning att p(cid:229) detta stadium (cid:246)verv(cid:228)ga ytterligare en omg(cid:229)ng finansiellt st(cid:246)d till Mexiko fr(cid:229)n det f(cid:246)r ins(cid:228)ttarskydd (IPAB) avser emittera skuldebrev till r(cid:246)rlig r(cid:228)nta vilka skall ers(cid:228)tta de fordringar som bankerna har p(cid:229) institutet till f(cid:246)ljd av r(cid:228)ddningen av bankerna 1995, vilket b(cid:246)r f(cid:246)rst(cid:228)rka tillg(cid:229)ngssidan p(cid:229) bankernas balansr(cid:228)kningar utan att ha n(cid:229)gon m(cid:228)rkbar effekt p(cid:229) statsbudgeten. Detta (cid:228)r en marknads- internationella samfundet. Institutet C 330 E/98 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 21. 11. 2000 baserad transaktion som i princip inte kr(cid:228)ver n(cid:229)got st(cid:246)d fr(cid:229)n andra l(cid:228)nder. Mexiko kan hur som helst fram till (cid:229)rsskiftet forts(cid:228)tta att utnyttja sitt stand-by-avtal med IMF. Det b(cid:228)sta s(cid:228)ttet att hj(cid:228)lpa Mexiko under nuvarande omst(cid:228)ndigheter (cid:228)r inte att ge ytterligare finansiellt st(cid:246)d utan att underl(cid:228)tta att landet integreras i v(cid:228)rldsekonomin. Best(cid:228)mmelserna i avtalet om ekonomiskt partnerskap, politisk samordning och samarbete med Mexiko, s(cid:228)rskilt de som g(cid:228)ller handel och finansiella tj(cid:228)nster, b(cid:246)r i detta h(cid:228)nseende utg(cid:246)ra en passande ram. De b(cid:246)r bidra till att fr(cid:228)mja handels- och investeringsfl(cid:246)dena mellan gemenskapen och Mexiko. (2000/C 330 E/108) SKRIFTLIG FR¯GA E-0178/00 fr(cid:229)n Erik Meijer (GUE/NGL) och Helmuth Markov (GUE/NGL) till kommissionen (31 januari 2000) ˜mne: Inst(cid:228)llning av t(cid:229)gtrafiken mellan Tyskland och Nederl(cid:228)nderna efter upprustningen av TEN-str(cid:228)ckan Nieuweschans (cid:129) Weener 1. K(cid:228)nner kommissionen till att persontrafiken p(cid:229) j(cid:228)rnv(cid:228)g mellan Groningen (Nederl(cid:228)nderna) och Bremen (Tyskland) fram till nu har varit begr(cid:228)nsad till tre t(cid:229)g i varje riktning per dag och att det till och med har varit tal om att l(cid:228)gga ned trafiken p(cid:229) denna str(cid:228)cka, vilket skulle inneb(cid:228)ra att det inte l(cid:228)ngre f(cid:246)rekommer n(cid:229)gon trafik med allm(cid:228)nna kommunikationsmedel mellan dessa b(cid:229)da l(cid:228)nders nordliga delar? 2. K(cid:228)nner kommissionen vidare till att det fr(cid:228)msta argumentet sedan m(cid:229)nga (cid:229)r f(cid:246)r denna begr(cid:228)nsning av transporttj(cid:228)nsterna har varit att j(cid:228)rnv(cid:228)gsstr(cid:228)ckan mellan gr(cid:228)nsorterna Nieuweschans (NL) och Weener (Tyskland, Niedersachsen) best(cid:229)r av ett enkelsp(cid:229)r som (cid:228)r i d(cid:229)ligt skick s(cid:229) att t(cid:229)ghastigheten p(cid:229) denna str(cid:228)cka m(cid:229)ste begr(cid:228)nsas till 30 km/h och att den n(cid:246)dv(cid:228)ndiga renoveringen av delstr(cid:228)ckan inte betraktas som l(cid:246)nsam? 3. Kan kommissionen bekr(cid:228)fta att j(cid:228)rnv(cid:228)gstrafiken p(cid:229) gr(cid:228)nsstr(cid:228)ckan fr(cid:229)n den 1 april 2000 skall stoppas helt i ett halv(cid:229)r (busstrafik ers(cid:228)tter) d(cid:228)rf(cid:246)r att denna nedg(cid:229)nga str(cid:228)cka nu (cid:228)ntligen skall renoveras f(cid:246)r 16,5 miljoner euro, s(cid:229) att trafikens hastighet sedan kan h(cid:246)jas till 120 km/h, med undantag f(cid:246)r den r(cid:246)rliga bron (cid:246)ver Ems mellan Papenburg och Leer, och att den tyska delen finansieras med medel f(cid:246)r de transeuropeiska n(cid:228)tverken? 4. K(cid:228)nner kommissionen till att Nederlandse Spoorwegwn (NS) har sagt upp hyresavtalet med Deutsche Bahn (DB) f(cid:246)r det fram till nu anv(cid:228)nda t(cid:229)gs(cid:228)ttet VT624 eftersom det nya regionala j(cid:228)rnv(cid:228)gsbolaget NoordNed skall (cid:246)verta trafiken, men att NoordNed inte har lyckats komma (cid:246)verens med provinsen Groningen och den tyska delstaten Niedersachsen om deras bidrag, och att det inte heller har best(cid:228)llts n(cid:229)gon tidtabell hos j(cid:228)rnv(cid:228)gsbolaget? 5. Vad avser kommissionen att f(cid:246)reta sig f(cid:246)r att f(cid:246)rhindra att persontrafiken p(cid:229) denna banstr(cid:228)cka inte (cid:229)terupptas d(cid:229) renoveringen avslutats i oktober 2000 p(cid:229) grund av att de b(cid:229)da ber(cid:246)rda nationella j(cid:228)rnv(cid:228)gsbolagen dragit sig ur och att de regionala bidragen (cid:228)r otillr(cid:228)ckliga, s(cid:229) att man i efterhand tvingas konstatera att renoveringen av TEN-f(cid:246)rbindelsen var (cid:246)verfl(cid:246)dig? Kompletterande svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (30 mars 2000) Kommissionen (cid:228)r medveten om att j(cid:228)rnv(cid:228)gsinfrastrukturen p(cid:229) den 17 km l(cid:229)nga str(cid:228)ckan mellan gr(cid:228)ns- orterna Nieuweschans, Weener och Ihrhove, som ing(cid:229)r i str(cid:228)ckan mellan Groningen (Nederl(cid:228)nderna) och Leer (Tyskland), (cid:228)r i d(cid:229)ligt skick, och att denna situation negativt p(cid:229)verkar j(cid:228)rnv(cid:228)gstj(cid:228)nsternas kvalitet (bland annat begr(cid:228)nsad hastighet)


title: 2000/73/EG: Besluit van de Commissie van 31 januari 2000 tot beëindiging van de antidumpingprocedure met betrekking tot de invoer van televisiecamerasystemen uit de Verenigde Staten van Amerika (kennisgeving geschied onder nummer C(2000) 208)

eurovoc_concepts:
United States
anti-dumping legislation
audiovisual equipment
import
originating product
recording equipment

formats: html pdf print

text: L 25/24 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 1. 2. 2000 II (Besluiten waarvan de publicatie niet voorwaarde is voor de toepassing) COMMISSIE BESLUIT VAN DE COMMISSIE van 31 januari 2000 tot beëindiging van de antidumpingprocedure met betrekking tot de invoer van televisiecamera- systemen uit de Verenigde Staten van Amerika (kennisgeving geschied onder nummer C(2000) 208) (2000/73/EG) DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EG) nr. 384/96 van de Raad van 22 december 1995 betreffende beschermende maatregelen tegen invoer met dumping uit landen die geen lid zĳn van de Euro- pese Gemeenschap (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 905/98 (2), inzonderheid op artikel 9, Na overleg met het Raadgevend Comité, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) (4) A. PROCEDURE De Commissie ontving op 7 december 1998 een klacht met betrekking tot vermeende schadelĳke dumping die het gevolg zou zĳn van de invoer van televisiecamera- systemen (hierna „TCS” genoemd), van oorsprong uit de Verenigde Staten van Amerika (hierna de „VS” genoemd). De klacht werd ingediend door Philips BTS Broadcast Television Systems BV (hierna „de indiener” genoemd) die een belangrĳk deel vertegenwoordigt van de commu- nautaire productie van TCS, overeenkomstig de artikelen 4, lid 1, en 5, lid 4, van Verordening (EG) nr. 384/96 (hierna „de basisverordening” genoemd). De klacht bevatte op het eerste gezicht bewĳsmateriaal inzake dumping en hieruit voortvloeiende aanmerkelĳke schade die voldoende werd geacht om de inleiding van een antidumpingprocedure te rechtvaardigen. De Commissie heeft derhalve, na overleg, door middel in het Publicatieblad van de Europese van een bericht Gemeenschappen (3), de inleiding aangekondigd van een (1) PB L 56 van 6. 3. 1996, blz. 1. (2) PB L 128 van 30. 4. 1998, blz. 18. (3) PB C 17 van 22. 1. 1999, blz. 4. antidumpingprocedure betreffende de invoer van TCS, die momenteel wordt ingedeeld onder de GN-codes 8525 30 90, 8537 10 91, 8537 10 99, 8529 90 81, 8529 90 88, 8543 89 95, 8528 21 14, 8528 21 16, 8528 21 90 van oorsprong uit de VS in de Gemeen- schap. De Commissie heeft de haar bekende exporterende producent en importeurs almede de vertegenwoordigers van het exportland en de communautaire producenten hiervan officieel in kennis gesteld. Rechtstreeks belang- hebbende partĳen werd de gelegenheid geboden hun standpunt schriftelĳk bekend te maken of te verzoeken om te worden gehoord binnen de in het bericht tot inleiding vermelde termĳn. De exporterende producent in het betrokken land, alsmede de communautaire producenten en importeurs maakten hun standpunt schriftelĳk bekend. Alle partĳen die hiertoe binnen de vastgestelde termĳn een verzoek hadden ingediend met vermelding van de specifieke redenen waarom hun verzoek zou moeten worden inge- willigd, werden gehoord. De Commissie heeft alle betrokken partĳen en alle andere ondernemingen die zich binnen de in het bericht tot inleiding vastgestelde termĳn bĳ haar bekend hadden gemaakt vragenlĳsten toegezonden. De Commissie heeft alle informatie verzameld en geve- rifieerd die zĳ noodzakelĳk achtte voor de vaststelling van dumping, schade en het belang van de Gemeen- schap en heeft onderzoek uitgevoerd ten kantore van de volgende ondernemingen: (5) (6) (7) (8) 1. 2. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 25/25 a) Communautaire producenten — Philips BTS Broadcast Television Systems BV (Breda, Nederland), — Thomson Broadcast Systems (Cergy-Saint Chris- (hierna „Thomson” genoemd); tophe, Frankrĳk) b) Importeurs — Sony Broadcast & Professional Europe (Basing- stoke, Verenigd Koninkrĳk); c) Exporterende producent — Sony Professional Products Company Ratón, VS) (hierna „Sony” genoemd). (Boca de periode dumpingonderzoek bestreek Het van 1 januari 1998 tot 31 december 1998 (hierna het „onderzoektĳdvak” schadeonderzoek genoemd). Het bestreek de periode van 1 januari 1995 tot het eind van het onderzoektĳdvak (hierna „de betrokken periode” genoemd). (9) B. PRODUCT EN SOORTGELĲK PRODUCT (10) De procedure heeft betrekking op hetzelfde product als dat waarop de procedure met betrekking tot TCS van oorsprong uit Japan (1) betrekking heeft, dat wil zeggen televisiecamerasystemen bestaande uit een combinatie van de volgende onderdelen, die gezamenlĳk of afzon- derlĳk worden ingevoerd: a) een camerakop met drie of meer sensoren (charge- coupled devices van 12 mm of meer), met meer dan 400 000 pixels per stuk die op een uitgangsadaptor kan worden aangesloten en die een signaal/ruisver- houding heeft van 55 dB of meer bĳ normale versterking; de camerakop en de adaptor kunnen zich in dezelfde behuizing of in afzonderlĳke behuizingen bevinden; b) een zoeker ( met een diagonaal van 38 mm of meer); c) een basisstation of camerabesturingseenheid (CCU) die door middel van een kabel met de camera is verbonden; d) een bedieningspaneel (OCP) voor het besturen van afzonderlĳke camera's (met name voor kleurinstel- ling, lensopening of diafragma); e) een centraal regelpaneel (MCP) of centrale regeleen- heid (MSU) met camerakeuzeaanduiding voor het overzicht en voor de afstandsbediening van verschil- lende camera's. (11) Dit product wordt momenteel ingedeeld onder GN- codes 8537 10 99, 8529 90 81, 8529 90 88, 8543 89 95, 8528 21 14, 8528 21 16, 8528 21 90. 8525 30 90, 8537 10 91, (12) De Commissie vond geen aanwĳzingen van verschillen in de fysische en technische basiskenmerken en toepas- sing van de in de VS geproduceerde TCS die op de binnenlandse markt van de VS worden verkocht of naar de Gemeenschap worden uitgevoerd. Het onderzoek wees tevens uit dat de door de communautaire bedrĳfs- tak vervaardigde en op de communautaire markt verkochte producten en de producten die in de Gemeen- schap vanuit de VS werden ingevoerd dezelfde basistech- (1) Verordening (EG) nr. 1015/94 van de Raad van 29 april 1994 tot instelling van een definitief antidumpingrecht op de invoer van tele- visiecamerasystemen van oorsprong uit laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 193/1999 (PB L 22 van 29. 1. 1999, blz. 10). Japan, nologie bezitten en beide werden geproduceerd overeen- komstig industrienormen die over de gehele wereld worden toegepast. Beide producten hadden dezelfde toepassingen en waren derhalve uitwisselbaar en concur- reren met elkaar. In het licht van het bovenstaande zĳn de in de VS vervaardigde TCS die op de binnenlandse markt worden verkocht of naar de Gemeenschap worden uitgevoerd en de door de communautaire bedrĳfstak vervaardigde TCS die op de communautaire markt worden verkocht soortgelĳke producten in de zin van artikel 1, lid 4, van de basisverordening. C. DUMPING (13) Het onderzoek wees het bestaan van dumping uit met betrekking tot de enige exporterende producent in deze procedure. D. SCHADE EN OORZAKELĲK VERBAND (14) Het betrokken product wordt in de Gemeenschap vervaardigd door de indiener van de klacht en Thomson. Beide ondernemingen verleenden hun medewerking aan het onderzoek. Zĳ vormen derhalve de communautaire bedrĳfstak omdat zĳ de volledige communautaire productie van het betrokken product vertegenwoordigen in de zin van artikel 4, lid 1, van de basisverordening. (15) Het onderzoek wees uit dat de communautaire bedrĳfs- tak aanmerkelĳke schade had geleden in de zin van artikel 3, lid 1, van de basisverordening. Tevens werd vastgesteld dat deze schade was veroorzaakt door de met dumping ingevoerde producten uit de VS. E. VERVOLG VAN DE PROCEDURE (16) Nadat de procedure was ingeleid deelde de enige expor- terende producent in kwestie, dat wil zeggen Sony, de Commissie mede dat hĳ zĳn productieactiviteiten van TCS in de VS definitief staakte en deze definitief zou overbrengen naar de Gemeenschap. De diensten van de Commissie brachten een bezoek aan de kantoren en de productiefaciliteit van Sony in de VS om deze informatie na te trekken. Tĳdens dit verificatiebezoek bleek inder- daad dat Sony zĳn productie van TCS in de VS gelei- delĳk aan het afbouwen was met het oog op de volledige opheffing van de productiefaciliteiten voor TCS in de VS per september 1999 en de verhuizing ervan naar de Gemeenschap. De onderneming kondigde dit op 27 september 1999 aan en verklaarde dat deze overdracht uiterlĳk vóór december zou worden afgerond. (17) Omdat er geen andere producenten van TCS in de VS zĳn en de productie van het betrokken product in de VS definitief wordt stopgezet zal de invoer van TCS uit de VS met ingang van december 1999 worden gestaakt. Onder deze omstandigheden is het derhalve niet nodig beschermende maatregelen in te voeren. F. BEËINDIGING VAN DE PROCEDURE (18) De communautaire bedrĳfstak werd op de hoogte gebracht van de essentiële feiten en overwegingen op basis waarvan de Commissie voornemens is deze proce- dure communautaire bedrĳfstak maakte zĳn standpunt bekend dat vervolgens uitvoerig werd onderzocht door de Commissie, te beëindigen. De L 25/26 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 1. 2. 2000 BESLUIT: Enig artikel De antidumpingprocedure met betrekking tot de invoer van televisiecamerasystemen die momenteel worden ingedeeld onder GN-codes 8525 30 90, 8537 10 91, 8537 10 99, 8529 90 81, 8529 90 88, 8543 89 95, 8528 21 14, 8528 21 16, 8528 21 90, van oorsprong uit de Verenigde Staten van Amerika wordt hierbĳ beëindigd. Gedaan te Brussel, 31 januari 2000. Voor de Commissie Pascal LAMY Lid van de Commissie


title: QUESTION ÉCRITE E-0185/00 posée par Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) à la Commission. Non respect, par la Grèce, de la directive communautaire 92/43.

eurovoc_concepts:
Greece
infringement of EU law
protected area
protection of animal life
protection of plant life

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/197 RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (9 mars 2000) Le rapport annuel sur le contr(cid:244)le de l(cid:146)application du droit communautaire ØlaborØ par la Commission reprend l(cid:146)ensemble des procØdures en manquement ouvertes par la Commission sur base de l(cid:146)article 226 (ex article 169) du traitØ CE soit sur plainte, soit d(cid:146)office, (cid:224) l(cid:146)encontre d(cid:146)un (cid:201)tat membre, pour non-respect du droit communautaire. (cid:192) la date du 31 dØcembre 1998, il existait 241 procØdures en cours (cid:224) charge de la GrŁce. Au 31 dØcembre 1999, ce nombre Øtait de 259. Pour de plus amples renseignements sur la nature des infractions constatØes (cid:224) charge de la GrŁce en 1999, l(cid:146)Honorable Parlementaire voudra bien se rØfØrer au XVIIe rapport annuel actuellement en cours d(cid:146)Ølabora- tion, qui sera communiquØ au Parlement dans les semaines (cid:224) venir. (2000/C 280 E/230) QUESTION (cid:201)CRITE E-0185/00 posØe par Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Non respect, par la GrŁce, de la directive communautaire 92/43 (31 janvier 2000) Aux termes de l(cid:146)arrŒt C-329/96, la GrŁce a ØtØ condamnØe pour n(cid:146)avoir pas adoptØ, en temps utile, les mesures portant transposition de la directive 92/43 (1) sur la conservation des habitats naturels, ainsi que de la flore et de la faune sauvages. La Commission peut-elle indiquer si, aprŁs cet arrŒt, la GrŁce s(cid:146)est conformØe (cid:224) la directive prØcitØe? Dans la nØgative, quelles actions la Commission compte-t-elle entre- prendre pour garantir l(cid:146)harmonisation de la lØgislation grecque avec la lØgislation communautaire? (1) JO L 206 du 22. 7. 1992, p. 7. RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (22 fØvrier 2000) En exØcution de l(cid:146)arrŒt de la Cour de justice du 26 juin 1997 (1), les autoritØs hellØniques ont communiquØ (cid:224) la Commission en janvier 1999 la dØcision ministØrielle commune no 33318/3028 du 11 dØcembre 1998 qui transpose en droit hellØnique la directive 92/43/CEE du Conseil, du 21 mai 1992, concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages. (1) Affaire C-329/96. (2000/C 280 E/231) QUESTION (cid:201)CRITE E-0192/00 posØe par Raffaele Costa (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: TØlØphones cellulaires et risques pour la santØ (31 janvier 2000) Durant ces derniers mois, les rØsultats des nombreuses Øtudes effectuØes sur les dommages causØs (cid:224) la santØ par les Ømissions de radiations provenant des tØlØphones cellulaires montrent (cid:224) l(cid:146)Øvidence la gravitØ du phØnomŁne. DerniŁrement, une recherche rØcente menØe par des scientifiques suØdois tend (cid:224) dØmontrer que diffØrentes formes de tumeur ainsi que le dysfonctionnement d(cid:146)organes reproducteurs sont souvent des pathologies imputables (cid:224) l(cid:146)utilisation habituelle de tØlØphones cellulaires et aux ondes ØlectromagnØtiques qu(cid:146)ils dØgagent. La diffusion de la tØlØphonie mobile est un phØnomŁne de masse tout rØcent et le dØveloppement de ce marchØ est, (cid:224) ce jour, loin d(cid:146)Œtre achevØ, tant sur le plan quantitatif que qualitatif (il suffit de penser (cid:224) la technologie Umts qui devrait sous peu conjuguer les services de tØlØphonie mobile avec ceux qui sont liØs au rØseau Internet, avec tout ce que cela implique en termes de services)


title: Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet - Detailbetalinger i det indre marked

eurovoc_concepts:
credit transfer
electronic money
harmonisation of standards
intra-EU payment
single market

formats: html pdf

text: KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER Bruxelles, den 31. 01. 2000 KOM(2000) 36 endelig MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET DETAILBETALINGER I DET INDRE MARKED MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL RÅDET OG EUROPA-PARLAMENTET DETAILBETALINGER I DET INDRE MARKED RESUME Den Europæiske Union har et indre marked og euroen. Den har endnu ikke "et indre marked for betalinger". Betalinger af store beløb (engrosbetalinger) kan nu effektueres på tværs af lands grænser, hvorimod grænserne næsten lige så hurtigt og billigt som inden for et grænseoverskridende betalinger af småbeløb (detailbetalinger) er mindre pålidelige, normalt tager længere tid at effektuere og koster betydeligt mere end indenlandske betalinger. Inden den 1. januar 2002 må og skal der ske en betydelig forbedring i effektiviteten i grænseoverskridende betalinger af småbeløb, ligesom der må og skal sikres en væsentlig reduktion i gebyrerne for grænseoverskridende betalinger for kunderne. Denne meddelelse slår til lyd for, at effektive, sikre og billige detailbetalingstjenester i det indre marked er nødvendige som akkompagnement til indførelsen af euroen. Kommissionen er klar over, at detailbetalingstjenester og de betingelser, hvorunder de tilbydes, er af stor betydning for sikringen af forbrugernes tillid til elektronisk handel. Nogle af de spørgsmål, der tages op i denne meddelelse, er relevante i denne sammenhæng. Betalingstjenesternes rolle i forbindelse med udbygningen af den elektroniske handel behandles dog ikke i denne meddelelse, men vil blive behandlet i et særskilt dokument. Hovedvægten skal lægges på mindre pengeoverførsler. Gennemførelsen af direktivet om grænseoverskridende pengeoverførsler er et væsentligt første skridt i denne retning. Fælles tekniske standarder vil også være en hjælp, og bankerne bør forpligte sig til at gennemføre de eksisterende standarder om international kontonummerering og betalingsinstrukser senest den 1. januar 2002. Kommissionen vil også foreslå, at der senest den 1. januar 2002 indføres en fælles minimumsundtagelse for betalingsbalancestatistik, hvorunder grænseoverskridende betalinger ikke skal indberettes. En forbedring af effektiviteten i detailoverførsler på tværs af grænserne afhænger dog i sidste instans af, at der etableres effektive grænseoverskridende overførselsforbindelser. Banker eller grupper af banker opfordres til at fremsætte forslag om dette punkt senest ved udgangen af september 2000. Kommissionen vil derefter vurdere dem i samarbejde med ESCB og holde en rundbordsdrøftelse i efteråret 2000 for at vurdere de forskellige muligheder. Kommissionen vil eventuelt også på ny overveje at reducere maksimumsudførelsestiden for grænseoverskridende overførsler yderligere for at bringe dem bedre på linje med indenlandske overførsler. Forskellen mellem gebyrerne for grænseoverskridende og indenlandsk brug af betalingskort er meget mindre markant end for pengeoverførsler. Bankerne opfordres alligevel kraftigt til at udligne de forskelle, der endnu findes. Bankerne bør også forbedre de oplysninger, de giver kunderne om de almindelige betingelser og vilkår, gebyrer, omkostninger og (for andre valutaer end euroen) omregningskurser. Kommissionen har til hensigt at udarbejde en konkurrencemeddelelse, der redegør for mulighederne og grænserne for samarbejdet mellem bankerne om betalingskort. Bankerne opfordres ligeledes kraftigt til at sikre interoperabilitet for de elektroniske betalingsmidler og især til, at elektroniske punge kan benyttes på tværs af grænserne senest den 1. januar 2002. 2 Forskellene i gebyrerne mellem indenlandsk og grænseoverskridende brug af check er større end for noget andet betalingsmiddel. Bankerne opfordres til at overveje, hvordan de kan opfylde offentlighedens behov for den type grænseoverskridende fjernbetalingsfacilitet, som eurochecksystemet frembyder. Kommissionen er fortsat bekymret over gebyrniveauet ved veksling inden for euroområdet af nationale pengesedler på tværs af grænserne og har anmodet bankerne og vekselkontorerne om offentligt at publicere deres gebyrer. Kommissionen gentager sin opfordring til bankerne især for mindre transaktioner. For at om at tage deres gebyrer op til fornyet revision, opmuntre til en positiv reaktion agter Kommissionen at gøre opmærksom på tilfælde af for høje eventuel fortsætte konkurrencebegrænsende praksis på området. gebyrer. Kommissionen undersøgelser sine vil af En ny meddelelse om bedrageribekæmpelse er under udarbejdelse. Kommissionen vil for betalinger, og overvåge betalingssektorens bestræbelser på at skabe sikre rammer bl. a. meddelelsen informationsudveksling, uddannelsesprogrammer og oplysningsmateriale. foranstaltninger, forebyggende fokusere andre også vil på 3 INDLEDNING Den Europæiske Union har et indre marked og euroen. Den har endnu ikke "et indre marked for betalinger". Betalinger af store beløb (engrosbetalinger) kan nu effektueres på tværs af lands grænser, hvorimod grænserne næsten lige så hurtigt og billigt som inden for et grænseoverskridende betalinger af småbeløb (detailbetalinger) er mindre pålidelige, normalt tager længere tid at effektuere og koster betydeligt mere end indenlandske betalinger. Handlingsplanen for etablering af en ramme for de finansielle markeder1, som har fået tilslutning fra Rådet og Europa-Parlamentet, slår til lyd for integrerede detailbetalings- systemer, der kan tilvejebringe sikre og konkurrencedygtige grænseoverskridende overførsler af småbeløb, der kan sammenlignes med den service, der præsteres i de indenlandske betalingssystemer. sammenhæng tager Kommissionen i vid udstrækning udgangspunkt i en markedsbaseret approach, der forudsætter et frivilligt samarbejde fra banksektorens side og investeringer, som skulle blive forretningsmæssigt rentable på lang sigt. Disse bør være indført før afslutningen på overgangsperioden for indførelsen af euroen (dvs. inden begyndelsen af 2002). I denne Kommissionens målsætninger deles af Den Europæiske Centralbank, hvilket fremgår af dens udtalelse2. Mens ECB's udtalelse alene fokuserer på grænseoverskridende pengeoverførsler, behandler denne meddelelse ikke kun dette væsentlige spørgsmål, men også andre elektroniske betalingsmidler, check og kontanter. Den behandler også problematikken i den bredere sammenhæng af Den Europæiske Union og ikke kun euroområdet og andre spørgsmål som konkurrence, bedrageribekæmpelse og udvidelsen. Efter Kommissionens opfattelse er det nødvendigt med en koordineret indsats med ESCB, de øvrige EU-institutioner og den private sektor for at sikre, at målsætningerne i handlingsplanen opfyldes. I denne meddelelse opstilles en strategi, der giver mulighed for at opfylde dem via en række identificerede foranstaltninger, som de forskellige aktører (fra den private og den offentlige sektor) skal gennemføre. 1. MÅLSÆTNINGER Inden den 1. januar 2002 må og skal der ske en betydelig forbedring i effektiviteten i mindre grænseoverskridende betalinger, ligesom der må og skal sikres en væsentlig reduktion i gebyrerne en markedsbaseret approach, som hurtigt kan give resultater. De offentlige myndigheder bør supplere den ved at fjerne de administrative hindringer og sikre pålidelighed og sikkerhed i systemerne. Der bør være syv målsætninger3: for grænseoverskridende betalinger for kunderne. Dette forudsætter 1. 1 2 3 Effektiviteten og omkostningseffektiviteten i betalinger, især pengeoverførsler, skal forbedres. Forbedringer i den basale infrastruktur for pengeoverførsler kan også få central betydning for forbedringer inden for andre områder som direkte betalinger og andre debetoverførsler. “Finansielle tjenesteydelser: Etablering af en ramme for de finansielle markeder: en handlingsplan. “ KOM(1999) 232 af 11. 5. 1999. ECB udsendte en udtalelse den 13. 9. 1999 med titlen "Forbedring af de grænseoverskridende detailbetalingstjenester i euroområdet: Eurosystems synspunkt". Målsætningerne er identiske med målsætningerne i ECB's udtalelse, hvilket er resultatet af et tæt samarbejde mellem de to institutioner. 4 2. 3. 4. 5. 6. 7. Gebyrerne for grænseoverskridende overførsler bør reduceres betydeligt hen imod det gebyrniveau, der findes for tilsvarende indenlandske pengeoverførsler. Fristen for afregning af grænseoverskridende betalinger bør om muligt ikke være længere end fristen for afregning af indenlandske betalinger. Komplet effektuering af en grænseoverskridende betaling bør ikke tage mere end én dag længere end effektueringen af en indenlandsk betaling. Gebyrerne for en grænseoverskridende betaling i et system bør normalt afholdes fuldt ud af ordregiveren og ikke i overensstemmelse med indenlandsk praksis i de fleste overførselssystemer i EU. af betalingsmodtageren, hvilket er Der bør ikke findes for mange standarder. Gældende standarder bør gennemføres snarest muligt. Der bør være åben adgang til grænseoverskridende betalingssystemer. Disse forbedringer i retning af effektive systemer bør være gennemført senest den 1. januar 2002. Det er også vigtigt, at disse målsætninger opfyldes med henblik på udvidelsen af EU. En moderne detailbetalingsinfrastruktur vil kunne fungere som model for de tiltrædende lande. 2. PENGEOVERFØRSLER Pengeoverførsler anvendes til at overføre midler fra en afsenders konto til en modtagers konto. Gebyrerne for detailpengeoverførsler på tværs af grænserne er stadig flere gange større end de tilsvarende gebyrer for indenlandske overførsler. Selv om gebyrerne for overførsler på tværs af grænserne har haft en tendens til at falde i løbet af de sidste fem år, ligger det typiske gebyr4 for en overførsel af et meget lavt beløb på 100 EUR for tiden på omkring 12 EUR, selv om det i nogle tilfælde kan ligge helt nede på 5 EUR og i andre helt oppe på 20 EUR (og endda i særlige tilfælde over dette beløb). Gebyret for en tilsvarende indenlandsk detailoverførsel ligger betydeligt under 1 EUR i alle medlemsstaterne og kan normalt måles i cent. Desuden beregnes gebyrerne for indenlandske overførsler pr. transaktion uanset det overførte beløb, mens gebyrerne for overførsler på tværs af grænserne i almindelighed er baseret på en procentdel af beløbet eller en kombination af et fast gebyr og et gebyr i forhold til beløbet. en analyse tilbundsgående Omkostningerne ved og den manglende effektivitet i grænseoverskridende pengeoverførsler har været genstand for overvejelser i Kommissionen i mange år. Helt tilbage i 1990 foretog Kommissionen - "Betalingssystemer i det indre marked") og slog til lyd for, at der i løbet af 1990'erne blev opbygget strukturer, som kunne sikre betalingstjenester mellem medlemsstaterne, der er lige så billige, hurtige og pålidelige som de indenlandske systemer. I 1992 udarbejdede Kommissionen et arbejdsprogram (SEC(92) 621 - "Easier cross-border payments: breaking down the barriers"), som pegede på, at der var behov for at forbedre de grænseoverskridende detailbetalingstjenester inden fuldførelsen af ØMU. I 1994 blev KOM(94) 436 med titlen "Pengeoverførsler i EU: gennemsigtighed, effektivitet og stabilitet" offentliggjort, og denne problematikken (KOM(90) 447 af 4 Skøn baseret på delvise og foreløbige data fra nogle af EU-banksammenslutningerne sammen med resultaterne af klager, som Kommissionen har modtaget i de første måneder af 1999. 5 indeholdt forslaget til direktiv om grænseoverskridende pengeoverførsler. Sidstnævnte blev vedtaget i 1997. For at sikre opfyldelse af Kommissionens langsigtede målsætning er der blevet identificeret fire primære indsatsområder: gennemførelse af direktivet om grænseoverskridende penge- overførsler alt standarder, betalingssysteminfrastrukturen. (97/5/EF)5, indberetning frem for tekniske og Gennemførelse af direktivet om grænseoverskridende pengeoverførsler Datoen for gennemførelse af direktivet om grænseoverskridende pengeoverførsler, som omhandler pengeoverførsler op til 50 000 EUR, er den 14. august 1999. Det fastsætter, at: • kunden på forhånd skal have oplyst en takst for enhver type pengeoverførsel, som han kan forstå uden problemer • overførslen skal krediteres modtagerens konto inden for en nøje fastlagt tidsperiode • overførsler, for hvilke ordregiveren betaler alle omkostningerne ("OUR"-metoden), skal være reglen, medmindre andet er fastsat. Den formidlende eller modtagende bank må ikke beregne yderligere gebyrer, især ikke i forhold til modtageren, og • hvis en overførsel går tabt, skal der være en "pengene tilbage"-garanti på op til 12 500 EUR. Gennemførelsen af direktivet om grænseoverskridende pengeoverførsler vil bidrage til at effektivisere detailoverførslerne. Gennemførelsen af "OUR"-metoden sammen med "pengene systematiske tilbage"-garantien gør det nødvendigt arrangementer for effektuering af detailoverførsler på tværs af grænserne. I henhold til bestemmelserne om gennemsigtighed i direktivet skal bankerne forbedre effektueringen af overførsler, så de reelt opfylder de betingelser, de tilbyder kunderne, ligesom bestemmelserne vil skærpe konkurrencen ved at muliggøre sammenligninger af gebyrer, overholdelse af tidsfrister og andre vilkår. Kunderne bør udnytte den øgede gennemsigtighed ved at sammenligne de forskellige bankers vilkår, så de opnår størst mulig valuta for pengene. indføre mere for bankerne at Indsatsområde: Direktivet skal nu gennemføres i alle medlemsstaterne, omsættes korrekt til national ret og overholdes af alle banker. Bankerne skal på forhånd informere kunderne om gebyrer, frister og alle andre relevante vilkår. En umiddelbar forbedring i opbygningen af mange bankers grænseoverskridende detailoverførselsprocedurer vil blive den operationelle konsekvens. Kommissionen vil overvåge udviklingen. Tekniske standarder Der skal gennemføres tekniske standarder for at skabe bedre betingelser for et fælles marked for detailbetalinger. Dette gælder især for bankidentifikationskoder og kontonummererings- systemer, hvor det er yderst vanskeligt at dirigere en betalingsordre direkte og automatisk fra ordregiverens bank i et land til modtagerens pengeinstitut i et andet. Den Europæiske Komité for Bankstandarder (ECBS) har allerede udarbejdet standarder, og af særlig betydning i denne 5 EFT L 43 af 14. 2. 1997, s. 25. 6 sammenhæng er IBAN-standarden (International Bank Account Number)6 og IPI-standarden Instruction)7. Disse skal gennemføres snarest muligt af alle (International Payment implicerede parter. Indsatsområde: Bankerne bør forpligte sig til at gennemføre IBAN og IPI snarest muligt og senest den 1. januar 2002 og bør derfor nå til enighed om en tidsfrist herfor på nationalt plan og EU-plan. Bankkunderne bør informeres om den hurtige behandlingstid og de omkostningsmæssige fordele, som disse standarder medfører. De bør tilskyndes til at benytte dem, umiddelbart efter at de indføres. De nationale centralbanker vil gennem ESCB kunne spille en koordinerende rolle både med hensyn til at fremskynde beslutninger om standarder og ved at opmuntre bankerne til at gennemføre dem. Indberetningskrav Bankerne skal indberette grænseoverskridende overførsler i både indgående og udgående medlemsstater med henblik på betalingsbalancestatistikker. Dette indberetningskrav giver ekstraarbejde med behandlingen af overførsler, hvilket forøger omkostningerne og behandlingstiden. Indberetningskravene og de statistiske metoder varierer fra medlemsstat til lang tid været udfoldet bestræbelser på at revurdere og medlemsstat. Der har i meget harmonisere metoderne for Indberetningen af grænseoverskridende overførsler skal strømlines, hvis processen skal gøres lettere og mindre omkostningstung for bankerne og i sidste ende kunderne. Det er politisk uacceptabelt at vente med at indføre strømlinede indberetningskrav til efter 2002. indsamling af betalingsbalancestatistik8. Indsatsområde: Kommissionen vil sammen med ECB og de øvrige kompetente myndigheder fortsætte med at arbejde på at skabe enighed om en strategi for strømlining af indberetningskravene og om en tidsplan for gennemførelsen. I afventning af en definitiv reform af den statistiske rapportering vil Kommissionen foreslå, at der senest den 1. januar 2002 indføres en fælles minimums- undtagelsesgrænse i form af et passende højt fast beløb, under hvilket det ikke vil være nødvendigt at foretage indberetning af grænseoverskridende betalinger med henblik på betalingsbalancestatistikker. Udvikling af betalingsinfrastrukturen Selv når alle disse forbedringer er gennemført i fuldt omfang, vil de ikke i sig selv være tilstrækkelige til at opfylde målsætningerne i meddelelsen. Hovedårsagen til, at grænse- overskridende detailoverførsler er dyrere og mindre effektive end indenlandske detail- overførsler, er, at udviklingen af grænseoverskridende betalingskanaler er sakket bagud i forhold til den indenlandske udvikling af elektroniske overførselssystemer. Mens detail- 6 7 8 IBAN opfordrer bankerne til at føje en landekode og to kontrolcifre til de eksisterende numre. En sådan kode vil hjælpe bankerne til at dirigere grænseoverskridende transaktioner automatisk. IPI er en standardformular til brug for pengeoverførselsordrer. Den vil bidrage til at øge den praktiske anvendelse af IBAN. ikke kræves For indberetning, mens der ikke er nogen afregningsbaserede indberetningskrav i Storbritannien, Finland og Irland (deres data er baseret på stikprøveundersøgelser). I de andre medlemsstater opereres der i de afregningsbaserede indberetningssystemer med grænser af forenklingshensyn. i nogle få medlemsstater, under hvilke der tiden er der undtagelsesgrænser 7 overførsler inden for medlemsstaterne er blevet automatiseret og mere effektive, er der stadig behov for manuel indgriben på næsten hvert eneste stadium af pengeinstitutternes interne behandling af grænseoverskridende overførsler. Endvidere findes der på nuværende tidspunkt ikke omfattende automatiserede forbindelser mellem de indenlandske systemer og de grænseoverskridende systemer. En forudsætning for, at de enkelte banker skal kunne nedsætte gebyrerne til deres detailkunder, er i vid udstrækning, at effektiviteten i grænseoverskridende detailoverførsler forbedres. Dette forudsætter både forbedringer i pengeinstitutternes interne behandlings- procedurer og udvikling af mere effektive grænseoverskridende overførselsforbindelser. De interne behandlingsprocedurer kunne forbedres ved at udvikle STP-kompatible ("straight- through-processing") interne systemer og implementere STP-kompatible meddelelsesformater som f. eks. SWIFT's MT102/103. Hovedmulighederne for at effektivisere de grænse- overskridende forbindelser falder i det væsentlige i to kategorier: overordnede netværks- løsninger og kombinerede netværksløsninger. Handlingsplanen for finansielle tjenesteydelser fastslår allerede i denne sammenhæng, at udbedringen af "hullerne" i infrastrukturen for at få løst de tekniske og kommercielle problemer kræver en koordineret strategi, der skal have støtte fra højeste politiske plan, herunder også EU-institutionerne, ESCB og den private sektor. Der bør som en hastesag igangsættes en koordineret indsats for at tilvejebringe en teknisk sikker og operationel løsning. Overordnede netværksløsninger Overordnede netværksløsninger er løsninger, hvor det store flertal af alle deltagerne i betalingssystemerne forbindes på tværs af grænserne. Dette er løsninger, som forbinder nationale systemer, som alle eller de fleste af bankerne tilhører, eller som alternativt skaber et nyt EU-dækkende clearingsystem for overførsler på tværs af grænserne, som de fleste EU- banker skulle deltage i. ESCB's TARGET-system9 effektuerer med fuld endelig afregning på tværs af grænserne betalinger i løbet af få minutter fra den effektuerende til den modtagende bank. TARGET kan benyttes til betalinger i alle beløbsstørrelser, men eftersom det er udformet til primært at håndtere betalinger af store beløb, er det måske ikke den bedst egnede løsning til håndtering af grænseoverskridende detailoverførsler. Dette skyldes, at a) de direkte og indirekte omkostninger for bankerne i forbindelse med tidstro håndtering, som ikke kan ske ved gruppekørsel, muligvis er for høje til, at det økonomisk kan svare sig at håndtere detail- betalinger, og at b) det potentielle antal betalinger af denne type kunne overstige TARGET's kapacitet. TARGET kunne dog spille en supplerende rolle som kanal for afregning af detailoverførsler (f. eks. hastende betalinger). Automatiserede clearingcentraler (ACH) er centraler, gennem hvilke automatiserede betalinger kanaliseres, cleares og afregnes indenlands i de fleste medlemsstater. Effektiviteten i grænseoverskridende overførsler kunne forbedres kraftigt, hvis der enten blev etableret forbindelser mellem de automatiserede clearingcentraler på EU-plan eller blev etableret en ny og separat europæisk automatiseret clearingcentral. Disse løsninger med automatiserede clearingcentraler skulle fremmes med EU's banksektor som den primære drivkraft og med 9 "Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system. 8 støtte fra de offentlige myndigheder, indberetningskravene. Kombinerede netværksløsninger f. eks. vedrørende standarder, regelgrundlaget og Kombinerede netværksløsninger kunne, selv om de er mindre universelle end de overordnede netværksløsninger som TARGET eller ACH, også være lovende løsninger i betragtning af de erfaringer, som industrien allerede har gjort med allerede bestående ordninger baseret på grænseoverskridende samarbejde. Kombinerede netværksløsninger kunne også være et første skridt i retning af en senere overordnet netværksløsning. Blandt mulighederne kan nævnes følgende: Euro 1-systemet under Eurobanksammenslutningen (Euro Banking Association, EBA) effektuerer i dag mellemstore til store pengeoverførsler i euro. EBA foreslår at gå frem i to faser: • Første fase er at udvide det bestående Euro 1-system til at omfatte detailbetalinger i euro. Efter EBA's opfattelse vil denne fase kunne gennemføres hurtigt. • Anden fase kan tænkes at bestå i oprettelse af en automatiseret clearingcentral. De internationale kreditkortsystemer (VISA, Mastercard, Eurocard) har den fordel, at de specielt er udformet til at håndtere alle faser i betalingsforløbet og bygger på ensartede internationale tekniske standarder, som de har anvendt fra begyndelsen. Disse betalingskort har et særegent identifikationssystem, der er genkendeligt og kan fungere i alle retsområder uden tilpasninger. Hvis denne effektive infrastruktur blev tilpasset til effektuering af pengeoverførsler, så ville enhver, der har et internationalt betalingskort, kunne modtage eller sende penge til enhver anden kortindehaver. Det ville være nødvendigt at foretage betydelige ændringer for at opnå dette, men de grundlæggende netværksstrukturer findes allerede. i de operationelle procedurer Adskillige grupper af banker (f. eks. Eurogiro, TIPANET, Unico, S-Interpay) har allerede i de seneste år bevæget sig fra "traditionel" bankvirksomhed til mere udbygget korrespondent- bankvirksomhed ved at indgå i mere systematiske grænseoverskridende overførsels- arrangementer med andre banker. Selv om de tidligere nævnte overordnede netværksløsninger ville give adgang til grænseoverskridende clearingmuligheder for alle kreditinstitutter i EU, kan det også være hensigtsmæssigt at overveje initiativer, som er begrænset til visse grupper af institutter, forudsat at de fungerer effektivt og ikke påfører kunderne store omkostninger. Automatiseringen af betalingsmidlerne og infrastrukturen bør dog kombineres med effektive forbindelser (gateways) til andre netværk. Indsatsområder: Bankerne opfordres til inden slutningen af september 2000 at indsende konkrete forslag til Kommissionen og ECB om forbedring af effektiviteten i detailoverførsler på tværs af grænserne, så målsætningerne i denne meddelelse kan opfyldes, især på en sådan måde, at der skabes mulighed for en betydelig nedsættelse af gebyrerne for kunderne ved afslutningen på overgangsperioden (1. januar 2002). Kommissionen vil i samarbejde med ESCB overveje, om bankernes forslag til forbedring af effektiviteten i grænseoverskridende detailoverførsler opfylder målsætningerne i denne meddelelse. 9 Kommissionen vil lægge op til en bred debat og vil afholde en rundbordsdrøftelse i efteråret 2000 for at overveje de forskellige valgmuligheder, der er skitseret i denne meddelelse, eller som i mellemtiden måtte blive foreslået fra banksektorens side. Kommissionen vil eventuelt også i direktivet om grænseoverskridende pengeoverførsler nyvurdere maksimumsudførelsestiden for grænseoverskridende kredit- og debetoverførsler (som nu, hvis ikke andet gælder, er 5+1 dag) for at bringe den bedre på linje med, hvad der gælder ved indenlandske overførsler. Kommissionen vil forbindelse med grænse- overskridende overførsler og gennemførelsen af standarder og vil offentliggøre resultatet heraf i resultattavlen for det indre marked. regelmæssigt vurdere gebyrniveauet i 3. ANDRE ELEKTRONISKE BETALINGSMIDLER Elektroniske betalingsmidler omfatter ud over pengeoverførsler en række forskellige instrumenter, bl. a. dem, der omfatter brug af et plastickort og en magnetstribe og/eller en mikroprocessorchip. Forskellene i omkostningerne for henholdsvis grænseoverskridende og indenlandsk brug af betalingskort er meget mindre markant end for pengeoverførsler (den ekstrapris, som kortindehaveren skal betale ved betalinger i udlandet, ligger på omkring 2%). Kommissionen hilser visse bankers beslutning om ikke at opkræve ekstragebyr for grænseoverskridende brug af kreditkort velkommen. I indenlandske betalinger er direkte debitering en praktisk og stadig mere benyttet måde at foretage gentagne betalinger på (f. eks. abonnementer, forsikringspræmier osv. ), men den betalende part skal kunne fæste lid til, at hans konto ikke debiteres uretmæssigt af den forbindelse med betalingsmodtagende grænseoverskridende betalinger. Direkte debitering kræver den samme basale infrastruktur som pengeoverførsler, så det vil formentlig være muligt at kombinere arbejdet med disse systemer og betalingsformer. Der kan også være juridiske spørgsmål, der skal løses. part. Denne garanti svær yde er at i Elektroniske punge er inde i en voldsom udvikling i nogle medlemsstater. Da der imidlertid ikke findes fælles tekniske standarder og systemaftaler, er den elektroniske pung i mindre grad praktisk anvendelig til grænseoverskridende betalinger end en udenlandsk pengeseddel (som i det mindste kan veksles til et lovligt betalingsmiddel). De for nylig fastlagte specifikationer for elektroniske punge (CEPS) kan være et lovende skridt i retning af at få fastlagt fælles standarder. Direktivforslaget om e-pengeinstitutter10 vil nærmere præcisere, efter hvilke tilsynsregler institutter, der har fået meddelt tilladelse hertil, kan udbyde e-pengetjenester, og vil derved tilvejebringe det fornødne retsgrundlag for denne form for virksomhed såvel indenlands som på tværs af grænserne. Kommissionen opfordrer Rådet og Parlamentet til at vedtage det hurtigst muligt. Tre elementer udgør forudsætningen for at nå målsætningen om et indre marked for alle elektroniske betalingsmidler, nemlig en høj grad af gennemsigtighed, en ny approach i konkurrencepolitikken og forstærket interoperabilitet. 10 KOM(1998) 461 endelig udg. : "Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om adgang til at etablere og udøve virksomhed som e-pengeinstitut og tilsyn med en sådan virksomhed". 10 Gennemsigtighed - gennemførelse af henstilling 97/489/EF Kommissionens henstilling fra 1997 om transaktioner med elektroniske betalingsmidler11 indfører større gennemsigtighed i vilkårene for betalingskort samt i transaktionspriserne. Den indeholder desuden regler om fastlæggelse af fælles ansvar for udstedere og indehavere af elektroniske betalingsmidler. Gennemførelsen af henstillingen kan være uensartet: der vil blive iværksat en undersøgelse for at kontrollere overholdelsen. Konkurrencepolitik Transaktioner, der gennemføres ved hjælp af betalingskort, kræver ofte samarbejde mellem bankerne. Dette gælder især, hvis den udstedende bank udstyrer sine kunder med betalingsmidlet og afregner transaktionerne på deres konti, mens den "modtagende bank" på den anden side behandler kortbetalingstransaktionerne, typisk fra de detailhandlere, der modtager sådanne betalinger. Arrangementer af denne art skal være i overensstemmelse med konkurrencereglerne i EF-traktaten og den afledte ret. Kommissionen vurderer for øjeblikket forskellige konkurrencespørgsmål, både prisspørgsmål og andre spørgsmål, i forbindelse med en række anmeldte nationale og internationale betalingskortsystemer. Når disse sager er færdigbehandlet, vil Kommissionen være i stand til at udsende en generel meddelelse om konkurrencen inden for betalingskortområdet. Sikring af interoperabilitet Interoperabilitet bør også være den generelle regel for alle funktioner, der udføres ved hjælp af eksisterende elektroniske betalingsmidler, herunder betalingskort. Elektroniske punges interoperabilitet er af afgørende betydning for udviklingen af dette nye betalingsmiddel og denne nye teknologi. Indsatsområder: Efter indførelsen af euroen opfordres bankerne og andre udbydere af betalingsmidler på det kraftigste til at undersøge, hvorledes de eksisterende elektroniske betalingsmidler fungerer, så der sikres grænseoverskridende interoperabilitet for alle funktioner, der udføres ved hjælp af disse betalingsmidler. De bør endvidere undersøge mulighederne for synergier med udvik- lingen inden for overførselsinfrastrukturen. Bankerne og de øvrige udbydere inden for denne sektor opfordres indtrængende til at sikre - især ved at implementere fælles standarder og udvikle en åben grænseoverskridende clearing og afregning, der sikrer interoperabilitet - at elektroniske punge kan benyttes på tværs af grænserne så snart som muligt og senest den 1. januar 2002. Kommissionen vil udsende mulighederne og begrænsningerne for samarbejde på betalingskortområdet. en konkurrencemeddelelse, som generelt vil skitsere Bankerne opfordres indtrængende til at udfase den stadig eksisterende diskrimination i henseende til gebyrer for grænseoverskridende brug af kort og til den indenlandske brug af kort. Kommissionen vil overvåge udviklingen på dette felt. Bankerne bør forbedre informationsformidlingen til kunderne om de almindelige betingelser og vilkår, gebyrer, omkostninger og (for andre valutaer end euroen) omregningskurser. Hvis 11 EFT L 208 af 2. 8. 1997, s. 52. 11 der opstår alvorlige problemer med gennemførelsen af henstilling 97/489/EF, vil Kommissionen foreslå, at den ændres til en bindende retsakt. 4. CHECK Check er den ældste form for "kontopenge", der anvendes i dag. Check benyttes i stærkt varierende grad i medlemsstaterne (30% af alle detailbetalinger i UK og 46% i Frankrig mod kun 5-10 % i Tyskland og Belgien). I alle landene repræsenterer check dog en papirbaseret betalingsteknologi, som bankerne sigter mod gradvis at afskaffe eller i det mindste mindske brugen af, så hurtigt som det kan lade sig gøre. Forskellen i gebyrer mellem indenlandsk og grænseoverskridende brug af check er større end for noget andet betalingsinstrument. Omkostningerne ved indløsning over grænserne af en indenlandsk check kan ligge helt oppe på 40 EUR, selv for check på et lille beløb. Eurochecksystemet opererer med clearinggebyrer, der ligger væsentligt under gebyrerne for grænseoverskridende brug af indenlandske check. Hvis eurochecksystemet bliver begrænset i 2001 (dets garantifunktion vil muligvis ikke længere eksistere)12, så vil der kraftigt sandsynligvis blive behov for et erstatningsinstrument. Indsatsområde: Bankerne opfordres til at overveje, hvordan de kan imødekomme offentlighedens behov for den type grænseoverskridende fjernbetalingsfacilitet, som eurochecksystemet frembyder. Kommissionen vil overvåge og vurdere, i hvor høj grad offentlighedens behov for et alternativ til eurochecksystemet bliver imødekommet. Skulle der opstå alvorlige problemer, vil Kommissionen fremsætte forslag til løsning af dem. 5. KONTANTER De gebyrer, der opkræves for veksling af nationale pengesedler i euroområdet, kritiseres kraftigt af borgerne overalt i EU. Gebyrerne har indtil for nylig været (helt eller delvis) skjult i kursforskellen mellem bankernes købs- og salgskurser. Efter indførelsen af euroen har til at anvende en fast omregningskurs ved omregning mellem de bankerne fået pligt deltagende valutakurser og således klart og tydeligt vise alle gebyrer særskilt. Problemet i euroområdet vil forsvinde fra den 1. januar 2002, hvor de nationale pengesedler bliver erstattet af europengesedler. I den mellemliggende periode er opfattelsen i offentligheden dog stadig den, at gebyrerne er blevet øget, selv om fjernelsen af valutarisikoen skulle have sænket dem. Der høres især hyppigt klager, når småbeløb skal veksles, idet den relative effekt af et fast gebyr er forholdsvis større for småbeløb. Kommissionen har allerede henledt bankernes opmærksomhed på borgernes bekymringer med hensyn til gebyrstørrelsen i forbindelse med veksling af pengesedler og andre grænseoverskridende transaktioner. Den har opfordret dem til at give offentligheden oplysninger om ændringerne i gebyrstørrelsen efter indførelsen af euroen. Selv om der er en tendens til, at bankernes oplysninger viser en generel nedgang i gebyrniveauet i tråd med fjernelsen af valutakursrisikoen, er omkostningsniveauet for meget små transaktioner ikke 12 Kommissionen finder, at fordelene ved det eksisterende eurochecksystem, især dets standardiserede checkformat og dets clearingfaciliteter i alle europæiske lande, ikke bør gå tabt. 12 faldet og er i mange tilfælde steget. Inden de veksler valutaer, bør kunderne selvfølgelig orientere sig om, hvilke gebyrer der vil blive opkrævet. Men Kommissionen gentager sin opfordring til bankerne om at tage deres omkostningsstruktur op til fornyet revision, især for transaktioner i småbeløb. Hvis bankerne ikke imødekommer denne opfordring, kan det påvirke offentlighedens accept af euroen negativt, og Kommissionen vil bekæmpe ethvert tilfælde af misbrug, der kommer til dens kendskab. indledt en undersøgelse for at Kommissionen har finde ud af, om bankerne og banksammenslutningerne har en hemmelig aftale om enten at fastsætte gebyrernes form (fast gebyr, procentgebyr osv. ) eller gebyrernes størrelse for veksling af valuta inden for euroområdet. Indsatsområder: Bankerne opfordres på det kraftigste til at tage deres omkostningsstruktur op til fornyet vurdering og følge en gennemsigtig, kundevenlig prispolitik, der i særlig grad er opmærksom på gebyrerne for transaktioner omfattende småbeløb. For at opmuntre til en positiv reaktion agter Kommissionen at gøre opmærksom på tilfælde af for høje gebyrer og fortsætte sine undersøgelser af eventuel konkurrencebegrænsende praksis. 6. BEKÆMPELSE AF BEDRAGERI Arbejdet med forebyggelse af bedrageri på EU-plan fokuserer hovedsagelig på betalingskort. I gennemsnit forekommer bedrageri i forbindelse med kredit- og betalingskort i 50% flere tilfælde, når det drejer sig om grænseoverskridende korttransaktioner, end når det drejer sig om indenlandske transaktioner. Alt i alt beløb tabene som følge af kortbedrageri inden for EU sig i 1998 til omtrent 440 mio. EUR ud af et samlet transaktionsbeløb på 1 100 mia. EUR. Ved at nedbringe dette grænseoverskridende kortbedrageri skulle det være muligt at få nedbragt omkostningerne og gebyrerne i forbindelse med grænseoverskridende kortbetalinger i nogen grad (selv om dette bedrageris samlede andel af omkostningerne ikke skal overvurderes). I 1998 udsendte Kommissionen en meddelelse, der gav en foreløbig vurdering af dette problems omfang. Den var et første skridt i retning af at skabe et sikkert miljø for betalingsmidler. Der er yderligere et initiativ undervejs: et lovforslag om harmonisering af de strafferetlige bestemmelser i alle medlemsstaterne ("rammeafgørelse") er til drøftelse i Rådet. Som et supplement hertil vil Kommissionen iværksætte følgende foranstaltninger: Indsatsområde: En ny meddelelse om bedrageribekæmpelse er under udarbejdelse. Kommissionen agter at overvåge betalingssektorens bestræbelser på at skabe et sikkert miljø. Meddelelsen vil også fokusere på andre forebyggende foranstaltninger, såsom informationsudveksling (både inden for betalingssystemerne og mellem sektoren og de offentlige myndigheder), uddannelses- programmer (for bankpersonale, detailhandlere, politifolk) og oplysningsmateriale. i overensstemmelse med konklusionerne fra det nyligt afholdte Disse initiativer er Europæiske Råd forebyggende som understregede vigtigheden af foranstaltninger, samarbejde og udveksling af bedste praksis i bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet. i Tammerfors, KONKLUSIONER 13 Der er behov for at forbedre effektiviteten i grænseoverskridende betalinger af småbeløb. Rådet og Europa-Parlamentet har givet deres tilslutning til handlingsplanen for etablering af en ramme for de finansielle markeder. Denne meddelelse har peget på, hvilke initiativer der skal iværksættes inden for detailbetalinger for at opfylde borgernes og de små og mellemstore virksomheders behov - og forventninger - til et "indre marked for betalinger", dvs. hvor de kan foretage betalinger af småbeløb på tværs af grænserne næsten lige så let og billigt som inden for deres egne lande. Den private og den offentlige sektor har hver sin rolle at spille. Kommissionen vil holde Parlamentet og Rådet løbende orienteret om, hvilket fremskridt der sker med de spørgsmål, der er blevet draget frem i denne meddelelse. 14


title: QUESTION ÉCRITE E-0154/00 posée par Cristiana Muscardini (UEN) à la Commission. Indemnisation au titre des dommages subis à la suite de la suppression des formalités douanières aux frontières intérieures.

eurovoc_concepts:
EU financing
Italy
Liguria
customs profession
industrial conversion
vocational retraining

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/187 RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (18 fØvrier 2000) Le projet TAXIS constitue une partie importante du programme opØrationnel pour la modernisation de l(cid:146)administration publique cofinancØe par le Fonds uropØen de dØveloppement rØgional (FEDER), le Fonds social europØen (FSE) et les autoritØs grecques. Selon les informations fournies par les autoritØs grecques, les normes de l(cid:146)Øquipement technologique utilisØ dans le cadre de ce projet ont ØtØ con(cid:231)ues pour rØpondre aux besoins opØrationnels d(cid:146)un systŁme informatique fiscal intØgrØ, dØcentralisØ, hautement complexe, utilisØ par un grand nombre de directions des services financiers (bureaux des contributions) en GrŁce. Sur la base des dispositions prØvues dans les contrats existants, ces normes ont ØtØ adaptØes, au moment de l(cid:146)installation, compte tenu des derniers dØveloppements technologiques. Le SecrØtariat gØnØral pour les systŁmes informatiques du ministŁre des finances a organisØ des cours intensifs de formation (cid:224) trois niveaux afin de rØpondre aux besoins opØrationnels du projet TAXIS: en premier lieu, la familiarisation technologique des opØrateurs avec le systŁme dans son ensemble; ensuite, une formation sur des applications spØcifiques dans le domaine fiscal, et enfin une formation pratique dans des conditions de travail rØelles. Les retards importants au niveau de la mise en (cid:156)uvre enregistrØs au cours de la phase prØparatoire sont justifiØs par la nature et la complexitØ du projet dans son ensemble. Cependant, dans le cadre des rØunions du ComitØ de suivi, le nouveau calendrier et les repŁres qui ont ØtØ fixØs pour la conclusion effective du projet en 2001 ont ØtØ respectØs jusqu(cid:146)(cid:224) prØsent. (2000/C 280 E/217) QUESTION (cid:201)CRITE E-0154/00 posØe par Cristiana Muscardini (UEN) (cid:224) la Commission (31 janvier 2000) Objet: Indemnisation au titre des dommages subis (cid:224) la suite de la suppression des formalitØs douaniŁres aux frontiŁres intØrieures Avec la disparition des frontiŁres intØrieures, l(cid:146)activitØ Øconomique dans les zones oø s(cid:146)effectuaient les formalitØs douaniŁres s(cid:146)est profondØment transformØe et, dans certaines de ces zones, par exemple (cid:224) Vintimille, des sociØtØs commerciales ayant pour finalitØ l(cid:146)organisation des services de reprØsentation en douane ont dŁs lors ØtØ fortement pØnalisØes. Nombre d(cid:146)entre elles sont en fait en cours de liquidation et celles qui subsistent, ayant rØduit leur activitØ au minimum, seront contraintes de les suivre. En se rØfØrant en particulier au rŁglement (CEE) no 3904/92 (1) concernant les mesures d(cid:146)adaptation de la profession des agents et commissionnaires en douane au marchØ intØrieur, la Commission pourrait-elle dire: (cid:129) si les mesures annoncØes dans ledit rŁglement ont ØtØ Øgalement demandØes pour la zone de Vintimille? (cid:129) dans l(cid:146)affirmative, (cid:224) qui ces mesures ont-elles ØtØ appliquØes? (cid:129) dans la nØgative, (cid:224) qui incombe la responsabilitØ de leur oubli Øventuel? (cid:129) si elle ne considŁre pas qu(cid:146)en plus des mesures destinØes aux salariØs, le rŁglement prØvoyait Øgalement des actions de soutien aux entreprises? (cid:129) dans l(cid:146)hypothŁse oø les (cid:201)tats n(cid:146)auraient pas mis en (cid:156)uvre ledit rŁglement, si elle ne considŁre pas qu(cid:146)il serait opportun de prØvoir la crØation d(cid:146)un fonds d(cid:146)indemnisation au titre des dommages subis par les sociØtØs qui ont vu dispara(cid:238)tre la raison mŒme de leur profession, sans la possibilitØ d(cid:146)autres alternatives? (1) JO L 394 du 31. 12. 1992, p. 1. C 280 E/188 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (2 mars 2000) L(cid:146)aide financiŁre accordØe par la Commission (cid:224) l(cid:146)Italie pour financer des projets qui entrent dans le cadre du rŁglement (CEE) no 3904/92 du Conseil, du 17 dØcembre 1992, concernant des mesures d(cid:146)adaptation de la profession des agents et commissionnaires en douane au marchØ intØrieur (1) s(cid:146)est ØlevØe (cid:224) 4,4 millions d(cid:146)euros par rapport au coßt total du programme de 15 888 millions de Lires. Les projets financØs en Ligurie se sont ØlevØs (cid:224) 17 % du total, soit 2 707 millions de Lires. 97 % des interventions financØes ont ØtØ faites au bØnØfice des petites et moyennes entreprises (PME). Les contributions ont alimentØ les investisse- ments pour des reconversions, des modernisations ou agrandissements, la qualification du personnel, la crØation de nouvelles activitØs de substitution, et la diversification du marchØ. Ce rŁglement Øtait d(cid:146)application pendant une annØe (cid:224) partir du 1er janvier 1993. (1) JO L 394 du 31. 12. 1992. (2000/C 280 E/218) QUESTION (cid:201)CRITE E-0155/00 posØe par Erik Meijer (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (31 janvier 2000) Objet: RØflexions de la Commission europØenne sur l(cid:146)opportunitØ de limiter rigoureusement l(cid:146)accŁs du public aux documents politiques La Commission se souvient-elle qu(cid:146)au cours de la pØriode de la PrØsidence finlandaise du Conseil, s(cid:146)est 1. manifestØe la volontØ d(cid:146)Øtendre aux documents de l(cid:146)Union europØenne les meilleures rŁgles de publicitØ en matiŁre de gestion, telles qu(cid:146)elles existent dans les divers (cid:201)tas membres? La Commission a-t-elle pris connaissance de l(cid:146)article intitulØ «L(cid:146)Union europØenne veut le secret des 2. documents», tel que publiØ dans le quotidien nØerlandais «De Volkskrant» du 4 janvier 2000? La Commission peut-elle expliquer comment ces rØflexions peuvent Œtre conciliØes avec l(cid:146)article 255 traite du droit d(cid:146)accŁs des citoyens aux documents du Conseil, de la 3. du traitØ d(cid:146)Amsterdam qui Commission et du Parlement? Pour Œtre plus prØcis, il s(cid:146)agit: a) b) des documents de travail et piŁces des dossiers (cid:224) l(cid:146)examen, y compris ceux qui relŁvent de la «libertØ de penser» et d(cid:146)autres documents, parmi politiques? lesquels les documents/rapports qui dØboucheront sur des dØcisions La Commission estime-t-elle qu(cid:146)aprŁs le dØpart de la Commission prØcØdente, 4. la publicitØ et la transparence revŒtent prØcisØment un intØrŒt essentiel? Estime-t-elle que c(cid:146)est Øgalement l(cid:146)une des condi- tions (cid:224) fixer, si les diverses instances de l(cid:146)Union europØenne veulent Œtre prises au sØrieux par les citoyens? 5. La Commission peut-elle indiquer comment, compte tenu de ses rØflexions, telles que rapportØes dans l(cid:146)article du Volkskrant, il sera encore possible (cid:224) l(cid:146)avenir, pour des structures sociales et des individus, de prendre vraiment part au processus de dØcision dØmocratique et de pouvoir exercer une influence sur le pouvoir de dØcision europØen? RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (2 mars 2000) La Commission se rappelle trŁs bien que sous la PrØsidence finlandaise du Conseil, la volontØ d(cid:146)Øtendre aux documents de l(cid:146)Union les meilleures rŁgles en matiŁre d(cid:146)«open government» existait dans les (cid:201)tats membres. C(cid:146)est d(cid:146)ailleurs pour cette raison qu(cid:146)elle a attentivement procØdØ (cid:224) une analyse comparative des lØgislations en vigueur dans les (cid:201)tats membres en matiŁre d(cid:146)accŁs aux documents, et s(cid:146)est basØe sur les meilleures pratiques en vigueur dans les (cid:201)tats membres les plus avancØs en termes de transparence pour rØdiger la proposition de rŁglement mettant en (cid:156)uvre l(cid:146)article 255 (ex-article 191 A) du traitØ CE, adoptØe par la Commission le 26 janvier 2000 (1)


title: Avis du Conseil, du 31 janvier 2000, relatif au programme de stabilité actualisé de la Finlande pour 1999-2003

eurovoc_concepts:
Finland
economic stabilisation
public finance

text: 2. 3. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 60/3 AVIS DU CONSEIL du 31 janvier 2000 relatif au programme de stabilitØ actualisØ de la Finlande pour 1999-2003 (2000/C 60/03) Le Conseil loue la stratØgie budgØtaire du programme de stabi- litØ actualisØ qui, s’appuyant sur le programme prØcØdent, a pour objectif d’atteindre des excØdents supØrieurs (cid:224) 4 % du produit intØrieur brut en rØduisant les dØpenses publiques en proportion du produit intØrieur brut, tout en allØgeant la pres- sion fiscale. Le Conseil constate avec satisfaction que la dette pourrait main- tenant effectivement se rØduire dans des proportions supØ- rieures (cid:224) ce qu’annonce le programme actualisØ, puisque les privatisations (dont les recettes sont directement affectØes (cid:224) la rØduction de la dette) sont plus importantes que ne le prØvoit ce dernier. La Finlande a dØj(cid:224) satisfait aux critŁres du pacte de stabilitØ et de croissance en 1999. Il continuera d’en Œtre ainsi durant toute la pØriode d’application du programme actualisØ, car l’excØdent visØ (4,7 % du produit intØrieur brut en 2003) est de toute Øvidence suffisant pour fournir une marge de sØcuritØ contre un dØpassement du seuil de 3 % du produit intØrieur brut en cas de fluctuations conjoncturelles normales. En outre, le Conseil considŁre que la poursuite des efforts d’assainissement budgØtaire prØvue dans le programme actualisØ se justifie Øgale- ment, compte tenu des effets (cid:224) venir du vieillissement de la population. Le Conseil se fØlicite que le programme actualisØ aborde la question des rØformes structurelles. Une rØforme de la fiscalitØ et du marchØ du travail est nØcessaire pour rØduire la forte charge fiscale et parafiscale globale qui pŁse sur le travail. En ce qui concerne les dØpenses publiques, il serait opportun de revoir les droits (cid:224) prestations et la structure du systŁme de retraite. La rØduction des dØpenses et des recettes publiques en proportion du produit le programme est elle-mŒme compatible avec la progression de l’emploi, que le gouvernement considŁre comme son principal objectif Øconomique. La poursuite des rØformes structurelles dans le domaine des services marchands et sur le marchØ du travail favoriserait Øgalement la crØation d’emplois. Le Conseil recommande que ces rØformes soient mises en (cid:156)uvre de maniŁre Ønergique et cohØrente. intØrieur brut prØvue par LE CONSEIL DE L’UNION EUROP(cid:201)ENNE, vu le traitØ instituant la CommunautØ europØenne, vu le rŁglement (CE) no 1466/97 du Conseil du 7 juillet 1997 relatif au renforcement de la surveillance des positions budgØ- taires ainsi que de la surveillance et de la coordination des politiques Øconomiques (1), et notamment son article 5, para- graphe 3, vu la recommandation de la Commission, aprŁs consultation du ComitØ Øconomique et financier, A RENDU LE PR(cid:201)SENT AVIS: des Le 31 janvier 2000, le Conseil a examinØ le programme de stabilitØ actualisØ de la Finlande, qui couvre la pØriode 1999-2003. Le Conseil note avec satisfaction que le solde est administrations publiques financier devenu excØdentaire en 1998 et que, aprŁs avoir tout juste dØpassØ 3 % du produit intØrieur brut en 1999, conformØment aux prØvisions, il devrait enregister des excØdents supØrieurs (cid:224) 4 % durant toute la pØriode 1999-2003, et que le ratio de la dette publique devrait continuer de baisser. En outre, le Conseil juge ce programme conforme aux grandes orientations de poli- tique Øconomique. finlandaises salue les rØsultats de la mise en (cid:156)uvre du Le Conseil programme de 1998 (2), dont les prØvisions concernant l’amØ- lioration du solde budgØtaire et la rØduction de la dette publique ont ØtØ dØpassØes. Le scØnario macroØconomique prØsentØ dans le programme de stabilitØ actualisØ semble rØaliste pour 1999 et 2000, mais il comporte un risque de surchauffe de l’Øconomie, qui pourrait menacer la stabilitØ des prix en cas de rela(cid:136)chement de la modØ- ration salariale. La poursuite de la modØration salariale est donc essentielle. (1) JO L 209 du 2. 8. 1997, p. 1. (2) Le premier programme de stabilitØ de la Finlande, qui couvrait la pØriode 1998-2002, a fait l’objet d’un avis du Conseil le 12 octobre 1998 (JO C 372 du 2. 12. 1998, p. 1)


title: QUESTION ÉCRITE E-0150/00 posée par Emmanouil Mastorakis (PSE) à la Commission. Initiative communautaire Interreg.

eurovoc_concepts:
EU programme
Epirus
Greece
Peloponnese
cross-border cooperation
eligible region

text: 20. 2. 2001 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 53 E/1 I (Communications) PARLEMENT EUROP(cid:201)EN QUESTIONS (cid:201)CRITES AVEC R(cid:201)PONSE (2001/C 53 E/001) QUESTION (cid:201)CRITE E-0150/00 posØe par Emmanouil Mastorakis (PSE) (cid:224) la Commission (31 janvier 2000) Objet: Initiative communautaire Interreg Quoique le montant qui sera affectØ au programme Interreg pour la pØriode courant de 2000 (cid:224) 2006 ait ØtØ augmentØ par rapport (cid:224) la pØriode prØcØdente, des efforts sont (cid:224) l(cid:146)Øvidence dØployØs pour ne pas modifier, hormis quelques trŁs rares exceptions, la liste des rØgions du groupe A, ce dans le but manifeste de concentrer l(cid:146)action. Toutefois, l(cid:146)existence mŒme d(cid:146)exceptions dØmontre que le besoin se fit sentir d(cid:146)Øliminer des injustices et des omissions commises prØcØdemment. Il est une omission essentielle dans la liste des rØgions grecques: il s(cid:146)agit des nomes d(cid:146)Arta et d(cid:146)(cid:201)lide. Ils ne figurent pas sur la liste alors que les nomes limitrophes, dont les caractØristiques sont identiques, y figurent. La Commission pourrait-elle faire preuve de comprØhension et rØexaminer l(cid:146)ØventualitØ de l(cid:146)inscription sur la liste de ces deux nomes, dont l(cid:146)absence n(cid:146)est pas justifiØe? (2001/C 53 E/002) QUESTION (cid:201)CRITE E-0229/00 posØe par Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Exclusion du nome d(cid:146)Arta de l(cid:146)initiative communautaire Interreg (4 fØvrier 2000) Selon les renseignements que j(cid:146)ai en ma possession, le nome d(cid:146)Arta n(cid:146)a pas ØtØ pris en compte dans les plans opØrationnels communiquØs par la Commission au titre de l(cid:146)engagement no 1 de l(cid:146)initiative commu- nautaire Interreg. Or, le nome d(cid:146)Arta remplit la condition fondamentale d(cid:146)admission fixØe en la matiŁre ((cid:224) savoir, l(cid:146)existence de frontiŁres terrestres ou maritimes extØrieures), dŁs lors que le golfe Amvrakikos en constitue l(cid:146)extrØmitØ sud et qu(cid:146)il fait partie, parallŁlement, de la mer Ionienne. La Commission peut-elle indiquer ce qu(cid:146)il en est et prØciser si, en dØfinitive, le nome en question sera ou non intØgrØ dans l(cid:146)initiative Interreg, comme le reste du nord-ouest de la GrŁce? (2001/C 53 E/003) QUESTION (cid:201)CRITE E-0336/00 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (14 fØvrier 2000) Objet: Exclusion du nome d(cid:146)Arta des actions de l(cid:146)initiative communautaire Interreg 2000-2006 Il y a peu la Commission publiait un projet de communication aux (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne (cid:224) propos de l(cid:146)initiative communautaire Interreg 2000-2006