title: Neuvoston asetus (EY) N:o 175/2000, annettu 24 päivänä tammikuuta 2000, lopullisen polkumyyntitullin uudelleen ottamisesta käyttöön sellaisten Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien nahasta valmistettujen käsilaukkujen tuonnissa, joita tietyt vientiä harjoittavat tuottajat myyvät yhteisöön vietäviksi, ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1567/97 muuttamisesta

eurovoc_concepts: fancy leather goods and glove-making industry

formats: html pdf print

text: 27. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 22/25 NEUVOSTON ASETUS (EY) N:o 175/2000, annettu 24 päivänä tammikuuta 2000, lopullisen polkumyyntitullin uudelleen ottamisesta käyttöön sellaisten Kiinan kansantasavallasta joita tietyt vientiä harjoittavat peräisin olevien nahasta valmistettujen käsilaukkujen tuonnissa, tuottajat myyvät yhteisöön vietäviksi, ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1567/97 muuttamisesta EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka 3) ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 4 kohdan, ottaa huomioon komission ehdotuksen, joka on tehty komis- sion kuultua neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: 1) 2) A AIKAISEMPI MENETTELY Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1567/97 (2), jäljem- pänä ’lopullista polkumyyntitullia koskeva asetus’ käyt- töön 38 prosentin suuruisen lopullisen polkumyynti- ’Kiina’, tullin Kiinan kansantasavallasta, peräisin olevien nahasta valmistettujen käsilaukkujen tuonnissa lukuun ottamatta sellaisilta useilta vientiä harjoittavilta tuottajilta lähtöisin olevaa tuontia, joiden osalta neuvosto otti käyttöön yksilölliset tullit. jäljempänä B NYKYINEN MENETTELY Komissio vastaanotti myöhemmin lopullista polkumyyn- titullia koskevaan asetukseen liittyen viisi pyyntöä asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, 11 artiklan 4 kohdan mukaisen ’uuden viejän’ tarkastelun aloittamiseksi. Pyynnön esittivät Gainth Industrial Ltd, Macia Company Ltd, Yen Sheng Factory Ltd, Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd ja Panyu Simone Handbag Ltd, jäljempänä ’pyynnön esittäneet’. Pyynnön esittäneet väittivät, että ne täyttivät yksilöllistä kohtelua koskevat edellytykset, ne eivät olleet etuyhteydessä yhteenkään tarkasteltavana olevaa tuotetta koskevien, voimassa olevien toimenpiteiden alaiseen vientiä harjoit- tavaan tuottajaan ja että ne eivät olleet vieneet tarkastel- tavana olevaa tuotetta yhteisöön polkumyyntitoimenpi- teiden perusteena käytetyn tutkimusajanjakson aikana eli 1 päivän huhtikuuta 1995 ja 31 päivän maaliskuuta 1996 ’alkuperäinen tutkimusajanjakso’, vaan että ne olivat vieneet tarkastel- tavana olevaa tuotetta yhteisöön myöhemmin. jäljempänä välisenä aikana, (1) EYVL L 56, 6. 3. 1996, s. 1, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 905/98 (EYVL L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) EYVL L 208, 2. 8. 1997, s. 31, asetus sellaisena kuin se on muutet- tuna asetuksella (EY) N:o 2380/98 (EYVL L 296, 5. 11. 1998, s. 1). 4) 5) 6) 7) 8) Komissio tutki pyynnön esittäneiden antaman näytön ja piti sitä riittävänä perusteena perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisen tarkastelun panemiseksi vireille. annettuaan Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa asianomaiselle tilaisuuden esittää huomautuksia komissio pani asetuksella (EY) N:o 152/1999 (3) vireille lopullista polkumyyntitullia koske- vaan asetukseen liittyvän tarkastelun viiden pyynnön esittäneen osalta ja aloitti tutkimuksensa. ja tuotannonalalle yhteisön Asetuksella, jolla tarkastelu pantiin vireille, kumottiin myös lopullista polkumyyntitullia koskevalla asetuksella käyttöön otettu polkumyyntitulli pyynnön esittäneiden tuottaman ja yhteisöön viemän tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnin osalta, ja kehotettiin tulliviranomaisia perusasetuksen 14 artiklan 5 kohdan mukaisesti toteut- tamaan tarpeelliset toimenpiteet tällaisen tuonnin kirjaa- miseksi. Tarkastelun kohteena oli sama tuote kuin lopullista polkumyyntitullia koskevan asetuksen 1 artiklan 2 kohdassa määritelty tuote, käsilaukut, joissa joko on tai ei ole olkahihnaa, kahvattomat laukut mukaan lukien, joiden ulkopinta on nahkaa, tekonahkaa tai kiiltonahkaa ja joiden ensisijainen käyttötarkoitus on pienikokoisten henkilökohtaisten tavaroiden kuten avainten, lompa- koiden, kauneudenhoitovälineiden ja savukkeiden säilyt- täminen kyseisten käsilaukkujen koosta ja muodosta riippumatta. Komissio ilmoitti asiasta virallisesti viejämaan viran- omaisille. Lisäksi osapuolille, joita asia suoraan koski, annettiin tilaisuus esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Komissio lähetti kyselylomakkeen pyynnön esittäneille. Kaikki viisi pyynnön esittänyttä vastasi kyselyyn, ja kaksi niistä myös pyysi markkinatalousasemaa. Tutkimuksen aikana Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd perui tarkastelua koskevan pyyntönsä. Tämän johdosta sen tiloissa ei enää määrittämiseksi suoritettu paikalla suoritettujen tarkastusten jälkeen ’uuden viejän’ asemaa ja vientihintoja koskevaa tarkastusta. markkinatalousaseman ’uuden viejän’ tutkimuksensa Komissio hankki kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot ja suoritti tarkas- tuksia seuraavien yritysten toimitiloissa: tarkasti kaikki ja (3) EYVL L 18, 23. 1. 1999, s. 10. L 22/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 1. 2000 — Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd, Dongguan ja Peking, Kiina, — York Star Co. Ltd. , Hongkong (Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd:n osalta), — Dongguan Hsin Wan Foreign Trade Development Co. , Dongguan, Kiina (Dongguan All Be Right Leat- hern Products Co. Ltd:n osalta), — Panyu Simone Handbag Ltd, Guangzhou, Kiina, — Simone Accessories Collection Ltd. , Kyungki-do, Korean tasavalta (Panyu Simone Handbag Limitedin osalta), — Gainth Industrial Ltd, Hongkong, — Macia Company Ltd, Hongkong, ja Yen Sheng Factory Ltd, Hongkong (koska nämä kaksi pyynnön esittänyttä ovat toisiinsa etuyhteydessä, pyynnöt käsi- teltiin yhdessä). 9) Nykyisen tutkimuksen tutkimusajanjakso oli 1 päivän huhtikuuta 1996 ja 31 päivän joulukuuta 1998 välinen ajanjakso, jäljempänä ’nykyinen tutkimusajanjakso’. 10) 11) 12) C ’UUDEN VIEJÄN’ ASEMA tarkasteltavana olevaa Komissio tutki, täyttivätkö pyynnön esittäneet yksilöl- listä kohtelua koskevat edellytykset, olivatko ne etuyh- teydessä tuotetta koskevien, voimassa olevien toimenpiteiden alaisiin vientiä harjoit- taviin tuottajiin, olivatko ne vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön alkuperäisen tutkimusajan- jakson aikana ja olivatko ne vieneet tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön alkuperäisen tutkimusajan- jakson jälkeen. Pyynnön esittäneitä koskevat päätelmät ovat seuraavat: 1. Gainth Industrial Ltd kappaletta alkuperäisen olevaa tutkimusajanjakson Gainth Industrial Ltd. väitti alunperin, että se oli vienyt tuotetta 6 400 tarkasteltavana yhteisöön jälkeen. Tutkittaessa tämä luku todettiin virheelliseksi. Pyynnön esittänyt myönsi alunperin antamansa tiedon vääräksi ja lopulta väitti, että tarkasteltavana olevaa tuotetta oli viety yhteisöön 86 kappaletta. Näiden 86 kappaleen osalta on kyse yhdestä tuotemallista. Pyynnön esittäneen antamista ja paikalla tarkastetuista tiedoista kävi ilmi, että asianomainen tuotemalli oli asia- kirjalaukku tai -salkku eikä käsilaukku. Se on osa yksin- omaan nahkasalkuista koostuvaa mallistoa. Asiaan liitty- vässä kauppalaskussa oli maininta nahasta valmistetuista asiakirjalaukuista, ilmoittanut yhtenäisessä hallinnollisessa asiakirjassa asianomaisen tuotemallin toisin sanoen CN-koodiin 4202 11 90 kuuluvaksi, (vanity-cases), matka-arkut, matkalaukut, attasealaukut, ja niiden kaltaiset säilytysesineet. salkut, koululaukut toalettilaukut ja tuoja oli 13) Pyynnön esittänyt asianomaisen tuotemallin mukaisen asiakirjalaukun luokittelun ja esitti kaksi väitettä: kiisti — Pyynnön esittäneen mukaan tosiasiassa viedyt tuot- teet olivat alkuperäisen nahkasalkkumalliston uudel- ja asian- leen suunnitellun tuotemallin mukaisia, omainen tuotemalli ei salkkua. tästä syystä enää muistuta Tämän osalta olisi korostettava, että pyynnön esit- tänyt on toimittanut asianomaisen tuotemallin määrittelystä eri versioita ja se ei kyennyt esittämään kiistatonta näyttöä tosiasiassa viedyn tuotemallin fyysisestä ulkomuodosta. Nämä mallimäärittelyt eivät kuitenkaan missään tapauksessa eroa huomattavasti mallistoon kuuluvien muiden asiakirjalaukkujen tai -salkkujen määrittelyistä. Tuojan antama selvitys vahvistaa lisäksi sen, että asianomainen tuotemalli ei ole nahasta valmistettu käsilaukku, koska tuojan suunnitteli naisjohtajien laukkuihin suunnittelija sellaisten huomioiden vaatimukset kohdistuvat monikäyttöisten laukkujen malliston, joissa voi säilyttää samoin kuin pikkutavaroita. Edellä esitetyn perusteella asianomainen tuotemalli ei vastaa koskevassa asetuksessa annettua tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää. polkumyyntitullia asiakirjoja lopullista — Pyynnön esittänyt väitti annetun lisäksi, että asianomainen tuotemalli on lopullista polkumyyntitullia koskevassa asetuksessa käsilaukun määritelmän mukainen, koska määritelmässä tarkoitetaan käsi- laukkuja niiden ”koosta ja muodosta riippumatta”. Se väitti, jolla että asetuksella (EY) N:o 2380/98, koskeva muutettiin asetus, nimenomaan sisällytettiin reput ja ostoskassit tarkasteltavana olevan tuotteen soveltamisalaan. polkumyyntitullia lopullista kyseisen soveltamisalaa Tämän osalta olisi huomattava, että asetuksella (EY) N:o 2380/98 ei sisällytetty reppuja eikä ostoskasseja tarkasteltavana olevan tuotteen soveltamisalaan, vaan sillä ainoastaan selvennettiin lopullisten toimenpi- teiden asetuksen (ks. johdanto-osan 9 kappale). Tässä selvennyksessä edel- lytetään, että selkäreppujen ja ostoskassien on vastat- tava lopullista polkumyyntitullia koskevassa asetuk- sessa annettua käsilaukkujen määritelmää (ks. 4 kappale), jotta niihin voitaisiin soveltaa lopullisia toimenpiteitä. Tämä selvennys lisättiin, jotta toimen- piteitä tuonti kiertää muuhun kuin nahasta valmistettuja käsilaukkuja koskevaan CN-koodiin kuuluvaksi. ilmoittamalla voitaisi ei 14) 15) Edellä esitettyjen päätelmien perusteella todettiin, että pyynnön esittänyt ei kyennyt esittämään näyttöä siitä, että se oli tosiasiassa vienyt nahasta valmistettuja käsi- laukkuja yhteisöön alkuperäisen tutkimusajanjakson jälkeen. Olisi myös huomattava, että pyynnön esittäjä pyysi otta- maan huomioon saksalaiselle yritykselle nykyisen tutki- musajanjakson ja nykyisen tarkastelun vireillepanon jälkeen tapahtuneen myynnin. Olisi korostettava, että tämä tieto toimitettiin huomattavasti asetuksessa N:o (EY) 152/1999 perusasetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistetun määräajan päättymisen jälkeen ja paikalla suoritetun tarkastuksen jälkeen, mistä syystä sen paikkansapitävyyttä on mahdotonta tarkastaa perusase- tuksen 6 artiklan 8 kohdan mukaisesti. Tällä on erityisen suuri merkitys ottaen huomioon pyynnön esittäneen toimittamissa tiedoissa olleiden huomattavien virheiden suuri määrä. 27. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 22/27 Lisäksi olisi huomattava, että yhteisön toimielimet ovat pyrkineet perusasetuksen 6 artiklan kohdan johdonmu- kaisella soveltamisella rajaamaan päätelmät koskemaan tutkimusajanjaksoa, jolleivät uusien olosuhteiden vaiku- tukset ole ilmeisiä, kiistattomia ja kestäviä ja niitä ei johdu asianomaisten voida manipuloida tai ne eivät osapuolten tarkoituksellisista toimista. Nämä edellytykset eivät täyty tässä tapauksessa. Kyseisessä myynnissä on kyse satunnaisesta viennistä yhteisöön. 16) Edellä esitetyn perusteella pyyntöä ei voitu hyväksyä. 17) 18) 19) 2. Macia Company Ltd ja Yen Sheng Factory Ltd Kuten edellä todettiin, Macia Company Ltd ja Yen Sheng Factory Ltd ovat toisiinsa etuyhteydessä olevia yrityksiä, mistä syystä niiden pyynnöt käsiteltiin yhdessä. Puutteista ilmoittavaan kirjeeseen antamassaan vastauk- sessa Macia Company Ltd väitti, että yhdellä sen Kiinassa olevista valmistusyksiköistä ei ollut oikeussubjektin asemaa. Paikalla suoritetussa tarkastuksessa kuitenkin todettiin, että tämä valmistusyksikkö oli kiinalaisten ja ulkomaalaisten yhteisomistuksessa oleva osuuskunta ja näin ollen erillinen oikeussubjekti. Pyynnön esittäneiden yritysrakenteesta on siis toimitettu harhaanjohtavia tietoja, mistä syystä ne on jätettävä ottamatta huomioon perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Tästä syystä pyynnön esittäneet eivät pystyneet esittämään näyttöä siitä, että ne täyttivät perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset. Vaikka pyynnön esittäneet antoivat tämän päätelmän esittämisen jälkeen vastauksen osaan tämän etuyhtey- dessä olevan yrityksen yksilöllistä kohtelua koskevista kyselylomakkeen kysymyksistä, kyseiset vastaukset sisäl- sivät huomattavan määrän uutta tietoa, jonka komissio vastaanotti huomattavasti perusasetuksen 6 artiklan 2 kohdan mukaisesti asetuksessa (EY) N:o 152/1999 asetettujen määräaikojen päättymisen jälkeen, mistä syystä tietoja oli mahdotonta tarkastaa asianmukaisella tavalla. tarkastamaan, Vaikka nämä uudet tiedot olisi toimitettu määräajassa, täyttyivätkö komissio ei olisi pystynyt uuden viejän asemaa koskevat edellytykset, koska tärkeitä tietoja puuttui. Pyynnön esittäneet eivät erityi- sesti kyenneet esittämään näyttöä siitä, että edellä mainittu etuyhteydessä oleva osuuskunta ei ollut vienyt tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön alkuperäisen tutkimusajanjakson aikana. Itse asiassa komissiolle ei toimitettu tilintarkastajien vahvistamaa kirjanpitoa eikä asiakirjoja, joista ilmenevät myynnin määräpaikat. Tässä suhteessa on huomattava, että etuyhteydessä oleva yhtiö myi kyseistä tuotetta Kiinassa oleville asiakkaille vuonna 1995. Yhtiön kotimaan markkinoille myyntiin sovellet- tiin kuitenkin rajoituksia. Tämä merkitsee sitä, että osa tuotannosta on täytynyt viedä maasta vuonna 1995, joka kuuluu suurelta osalta alkuperäiseen tutkimusajan- jaksoon, ja yhteisö on yksi mahdollisista määräpaikoista. Siten kyseisen myynnin lopullinen määräpaikka on tuntematon. 20) Edellä esitetyn perusteella pyyntöjä ei voitu hyväksyä. 3. Panyu Simone Handbag Ltd 21) 22) 23) 24) 25) 26) oli tosiasiassa Panyu Simone Handbag Ltd ei kyennyt osoittamaan, että se vietäviksi tuottanut myymänsä nahasta valmistetut käsilaukut nykyisen tutki- musajanjakson aikana. Tästä syystä ei pystytty totea- maan, että pyynnön esittänyt oli kyseisten tavaroiden vientiä harjoittava tuottaja. yhteisöön Lisäksi pyynnön esittänyt ei kyennyt osoittamaan komis- siota tyydyttävällä tavalla, että se ei ollut myynyt nahasta valmistettuja käsilaukkuja yhteisöön vietäviksi alkupe- räisen tutkimusajanjakson aikana. Koska useat tuotteet luokiteltiin nahasta valmistetuiksi käsilaukuiksi sisäisiä tarkoituksia varten, kauppalaskuissa ollut tuotekuvaus ei vastannut myytyä tuotetta. Kun tarkasteltavana olevan tuotteen vientimyyntiä tarkastel- tiin liiketoimikohtaisesti, kävi ilmi, että mukaan oli luettu virheellisesti myös sellaisia tuotteita kuin pvc- muovista valmistetut käsilaukut ja meikkipussit. Koska pyynnön esittänyt ei kyennyt antamaan näyttöä siitä, että se täytti perusasetuksen 11 artiklan 4 kohdassa säädetyt edellytykset, sen pyyntö oli hylättävä perusteet- tomana. 4. Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd Koska Dongguang All Be Right Leathern Products Co. Ltd perui ’uuden viejän’ tarkastelua koskevan pyyntönsä tutkimuksen aikana ja sen yhteistyö oli riittämätöntä, komissio ei kyennyt määrittämään, oliko yritys tosi- asiassa ’uusi viejä’. D NEUVOSTON ASETUKSELLA (EY) N:o 1567/97 VAHVISTETTUJEN TULLIEN SOVELTAMISALAAN KUULUVIEN KAHDEN VIENTIÄ HARJOITTAVAN TUOJAN TOIMINTOJEN RAKEN- TEESSA TAPAHTUNEET MUUTOKSET YKSILÖLLISTEN Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1567/97, sellaisena kuin se on asetuksella (EY) N:o 2380/97 muutettuna toisin- tona vahvistettujen yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvat kaksi vientiä harjoittavaa tuottajaa ilmoittivat komissiolle, että ne olivat alkuperäisen tutkimusajan- jakson jälkeen perustaneet uusia tehtaita, jotka valmis- tavat ja vievät tarkasteltavana olevaa tuotetta yhteisöön. Nämä yritykset antoivat myös komission asian osalta pyytämän asianmukaisen näytön. Tilannetta tutkittiin ja todettiin, että tapahtunut kehitys ei ollut muuttanut tilannetta huomattavasti. E TUTKIMUKSEN TULOKSET 27) Koska viiden ’uuden viejän’ pyynnöt olivat perusteet- tomia, pyynnön esittäneiden osalta ei ollut tarpeen määrittää vientihintoja, normaaliarvoja eikä polkumyyn- timarginaaleja. L 22/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 27. 1. 2000 28) 29) 30) 31) 32) tarvittu määrittää, perusase- Koska normaaliarvoa ei tuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaista markkinatalous- aseman määritystä ei tehty sitä pyytäneiden osalta. Todettiin, että lopullista polkumyyntitullia koskevalla asetuksella käyttöön otettu, 38 prosentin suuruinen maakohtainen arvon perusteella kannettava polkumyyn- titulli olisi otettava uudelleen käyttöön viiden pyynnön esittäneen osalta. Johdanto-osan 26 kappaleessa tarkoitettujen kahden vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joiden toimintojen rakenteessa oli todettiin että tapahtunut muutoksia, näille yrityksille vahvistettuja polkumyyntitulleja olisi sovellettava myös niiden myöhemmin perustamiin tehtaisiin. F POLKUMYYNTITULLIN TAANNEHTIVA KANTAMINEN Viiteen pyynnön esittäneeseen sovellettava 38 prosentin suuruinen maakohtainen polkumyyntitulli olisi kannet- tava taannehtivasti kirjaamisvelvoitteen alaisessa tuon- nissa. G TOIMENPITEISTÄ ILMOITTAMINEN JA NIIDEN VOIMASSAOLOAIKA Pyynnön esittäneille ilmoitettiin niistä tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella lopul- lista polkumyyntitullia koskevalla asetuksella käyttöön otetun maakohtaisen tullin uudelleen käyttöön ottamista tarkasteltavana olevan tuotteen viennissä yhteisöön. Tämä tarkastelu ei muuta sitä päivää, jona lopullista polkumyyntitullia koskevan asetuksen voimassaolon on perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti tarkoitus päättyä, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla kuuluvien, ulkopinnaltaan nahkaisten, tekonahkaisten tai kiilto- nahkaisten käsilaukkujen tuonnissa, joita tuottavat seuraavat yritykset: Gainth Industrial Ltd, Macia Company Ltd, Yen Sheng Factory Ltd (mukaan lukien siihen etuyhteydessä oleva valmis- taja Dongguan Dalang Huqiu Leathers Co. Ltd), Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd ja Panyu Simone Handbag Ltd. 2. Tätä asetusta sovellettaessa nahasta valmistetulla käsilau- kulla tarkoitetaan ulkopinnaltaan nahkaisia, tekonahkaisia tai joissa joko on tai ei ole olka- kiiltonahkaisia käsilaukkuja, hihnaa, kahvattomat laukut mukaan lukien, joiden ensisijainen käyttötarkoitus on pienikokoisten henkilökohtaisten tavaroiden lompakoiden, kauneudenhoitovälineiden ja kuten avainten, ja savukkeiden säilyttäminen, kyseisten laukkujen koosta muodosta riippumatta. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan 3. sovellettava tulli on 38 prosenttia. 4. Tällä asetuksella käyttöön otettava tulli kannetaan tarkas- teltavana olevan tuotteen tuonnissa, joka on kirjattu asetuksen (EY) N:o 152/1999 3 artiklan mukaisesti. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja 5. koskevia säännöksiä ja määräyksiä. 2 artikla Muutetaan asetuksen (EY) N:o 1567/97 1 artiklan 2 kohta seuraavasti: Korvataan ilmaisu ”Lucci Creations Ltd” ilmaisulla ”Lucci Creations Ltd, myös siihen etuyhteydessä oleva yritys Wiemer Leathergoods Manufacturing Co Ltd” ja ilmaisu ”Ever Trust Leather Products Shenzen Co. Ltd. ” ilmaisulla ”Ever Trust Leather Products Shenzen Co. Ltd. , myös siihen etuyhteydessä oleva yritys Superior Leather Ltd. ”. 3 artikla 1. Asetuksella (EY) N:o 1567/97 käyttöön otettu lopullinen polkumyyntitulli otetaan uudelleen käyttöön sellaisten Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien, CN-koodiin 4202 21 00 Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2000. Neuvoston puolesta J. GAMA Puheenjohtaja


title: Commission Regulation (EC) No 163/2000 of 24 January 2000 re-establishing the preferential customs duty on imports of small-flowered roses originating in Israel

eurovoc_concepts:
Israel
floriculture
import
restoration of customs duties
tariff preference

formats: pdf print

text: L 19/24 EN Official Journal of the European Communities 25. 1. 2000 COMMISSION REGULATION (EC) No 163/2000 of 24 January 2000 re-establishing the preferential customs duty on imports of small-flowered roses originating in Israel THE COMMISSION OF THE EUROPEAN COMMUNITIES, down detailed rules for the application of these arrange- ments; Having regard to the Treaty establishing the European Community, (5) Whereas the preferential customs duty fixed for small- flowered roses originating in Israel by Regulation (EC) No 1981/94 was suspended by Commission Regulation (EC) No 58/2000 (8); Having regard to Council Regulation (EEC) No 4088/87 of 21 December 1987 fixing conditions for the application of prefer- ential customs duties on imports of certain flowers originating in Cyprus, Israel, Jordan and Morocco and the West Bank and the Gaza Strip (1), as last amended by Regulation (EC) No 1300/97 (2), and in particular Article 5 (2) (b) thereof, (6) Whereas on the basis of price recordings made as speci- fied in Regulations (EEC) No 4088/87 and (EEC) No 700/88 it must be concluded that the requirement for reintroduction of the preferential customs duty laid down in Article 2 (4) of Regulation (EEC) No 4088/87 is small-flowered roses originating in Israel; met whereas the preferential customs duty should be reintro- duced; for (1) Whereas Regulation (EEC) No 4088/87 fixes conditions for the application of a preferential customs duty on large-flowered roses, small-flowered roses, uniflorous (bloom) carnations and multiflorous (spray) carnations within the limit of tariff quotas opened annually for imports of fresh cut flowers into the Community; (7) Whereas the Management Committee, the Commission must adopt such measures, in between meetings of (2) Whereas Council Regulation (EC) No 1981/94 (3), as last amended by Commission Regulation (EC) No 2530/ 1999 (4), opens and provides for the administration of Community tariff quotas for certain products originating in Algeria, Cyprus, Egypt, Israel, Jordan, Malta, Morocco, the West Bank and the Gaza Strip, Tunisia and Turkey, and providing detailed rules for extending and adapting these tariff quotas; HAS ADOPTED THIS REGULATION: Article 1 (3) Whereas Commission Regulation (EC) No 165/2000 (5) fixed Community producer and import prices for carna- tions and roses for application of the arrangements for importation from the countries in question; of For imports 1. (CN code ex 0603 10 10) originating in Israel the preferential customs duty set by amended Regulation (EC) No 1981/94 is reintro- duced. small-flowered roses 2. Regulation (EC) No 58/2000 is hereby repealed. (4) Whereas Commission Regulation (EEC) No 700/88 (6), as last amended by Regulation (EC) No 2062/97 (7), laid Article 2 (1) OJ L 382, 31. 12. 1987, p. 22. (2) OJ L 177, 5. 7. 1997, p. 1. (3) OJ L 199, 2. 8. 1994, p. 1. (4) OJ L 306, 1. 12. 1999, p. 17. (5) See page 28 of this Official Journal. (6) OJ L 72, 18. 3. 1988, p. 16. (7) OJ L 289, 22. 10. 1997, p. 1. This Regulation shall enter into force on 26 January 2000. (8) OJ L 6, 11. 1. 2000, p. 29. 25. 1. 2000 EN Official Journal of the European Communities L 19/25 This Regulation shall be binding in its entirety and directly applicable in all Member States. Done at Brussels, 24 January 2000. For the Commission Franz FISCHLER Member of the Commission


title: 2000 m. sausio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos Sprendimas 253/2000/EB nustatantis antrąjį Bendrijos veiksmų švietimo srityje programos Socrates etapą

eurovoc_concepts:
EU programme
action programme
association agreement
cooperation agreement
education
international cooperation

text: 82 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 32000D0253 2000 2 3 EUROPOS BENDRIJŲ OFICIALUSIS LEIDINYS 16/1 t. L 28/1 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS SPRENDIMAS 253/2000/EB 2000 m. sausio 24 d. nustatantis antrąjį Bendrijos veiksmų švietimo srityje programos „Socrates“ etapą EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA, (3) atsižvelgdami į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 149 ir 150 straipsnius, atsižvelgdami į Komisijos pasiūlymą (1), atsižvelgdami į Ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuo- monę (2), atsižvelgdami į Regionų komiteto nuomonę (3), veikdami Sutarties 251 straipsnyje nustatyta tvarka (4), atsižvelgdami į 1999 m. lapkričio 10 d. Taikinimo komiteto patvirtintą bendrą tekstą, kadangi: (1) Europos bendrijos steigimo sutartis numato, kad Bendrija savo veiksmais prisideda inter alia prie geros kokybės švie- šia programa numatytos timo ir mokymo plėtros; priemonės turėtų skatinti europinę švietimo dimensiją ir padėti plėtoti geros kokybės švietimą, siekiant skatinti visą gyvenimą trunkantį mokymąsi. (2) Sprendimu Nr. 819/95/EB Europos Parlamentas ir Taryba apibrėžė Bendrijos veiksmų programą „Socrates“ (5). (1) OL L C 314, 1998 10 13, p. 5. (2) OL L C 410, 1998 12 30, p. 2. (3) OL L C 51, 1999 2 22, p. 77. (4) 1998 m. lapkričio 5 d. Europos Parlamento nuomonė (OL C 359, 1998 11 23, p. 60), 1998 m. gruodžio 21 d. Tarybos bendroji pozi- cija (OL C 49, 1999 2 22, p. 42), 1999 m. vasario 25 d. Europos Par- lamento sprendimas (OL C 153, 1999 6 1, p. 24), ir 1999 m. gruo- džio 15 d. Europos Parlamento sprendimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje), 1999 m. gruodžio 17 d. Tarybos sprendimas. (5) OL L L 87, 1995 4 20, p. 10. Sprendimas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Sprendimu Nr. 576/98/EB (OL L 77, 1998 3 14, p. 1). Neeilinis Europos Tarybos posėdis, skirtas užimtumo klau- simams, vykęs 1997 m. lapkričio 20 ir 21 d. Liuksembur- ge, pripažino, kad visą gyvenimą trunkantis švietimas ir mokymas gali būti svarus indėlis į valstybių narių užim- tumo politiką siekiant didinti darbumo, prisitaikymo gali- mybes, plėtoti verslumo kultūrą ir skatinti lygias galimy- bes. Informaciniame pranešime „Žinių Europos link“ Komisija nustatė taisykles siekiant sukurti atvirą ir dinamišką euro- pinę švietimo dimensiją, kurioje galima būtų pasiekti visą gyvenimą trunkančio švietimo ir mokymo tikslą. Savo Baltojoje knygoje „Mokymas ir mokymasis – besimo- kančios visuomenės link“ Komisija teigia, jog tam, kad būtų sukurta nuolatos besimokanti visuomenė, būtina skatinti įgyti naujų žinių ir dėl to suteikti stimulą mokytis kiekviena proga; ir savo Žaliojoje knygoje „Švietimas, mokymas, moksliniai tyrimai: transnacionalinio mobilumo kliūtys“ Komisija pabrėžė mobilumo naudą Europos Sąjungos žmonėms ir jos konkurencingumą. Atsižvelgdama į Europos Parlamento pageidavimą, Komi- sija siekia, kad maždaug 10 % mokyklų dalyvautų veiks- muose pagal programą „Comenius“, ir kad maždaug 10 % studentų dalyvautų mobilumo veikloje pagal programą „Erasmus“. Būtina skatinti aktyvų pilietiškumą ir kovoti su visų formų įskaitant rasizmą ir ksenofobiją; ypatingas atskirtimis, dėmesys turėtų būti skiriamas tam, kad būtų skatinama lygybė ir palaikomos lygios moterų ir vyrų galimybės; kadangi ypač dėmesys turėtų būti skiriamas asmenims, turintiems ypatingų reikmių. Europos Parlamentas ir Taryba savo Sprendime dėl jauni- mo, ir Taryba savo Sprendime 1999/382/EB dėl moky- mo (6) apibrėžė Bendrijos veiksmų programas, atitinkamai dėl jaunimo ir mokymo srityse, kurios kartu su programa „Socrates“ padės kurti žinių Europą. (4) (5) (6) (7) (8) (6) OL L 146, 1999 6 11, p. 33. 16/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 83 (9) Norint padidinti Bendrijos veiklos pridedamąją vertę būti- na, kad Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, visais lygiais užtikrintų veiksmų, vykdomų pagal šio sprendimo nustatytą sistemą, ir kitų atitinkamų Bend- rijos politikų, instrumentų bei veiksmų darną ir papildo- mumą. Parlamento, Tarybos ir Komisijos (1) dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžetinės procedūros gerinimo 33 punkte, šiame sprendime nurodomas visai šios programos trukmei. (10) Būtina numatyti galimybę organizuoti bendras veiklas, api- mančias programą „Socrates“ bei kitas Bendrijos progra- mas ar veiksmus švietimo dimensijoje, taip skatinant siner- giją ir didinant Bendrijos veiklos pridedamąją vertę. (17) Šio sprendimo įgyvendinimui būtinos priemonės turėtų būti priimtos 1999 m. birželio 28 d. Tarybos sprendime 1999/468/EB, nustatančiame Komisijos naudojimosi jai suteiktais įgyvendinimo įgaliojimais tvarką (2), nustatyta tvarka, (11) Europos ekonominės erdvės susitarimas („EEE susitarimas“) švietimo, mokymo ir jaunimo reikalų srityje numato glau- desnį Europos bendrijos ir jos valstybių narių ir Europos ekonominėje erdvėje dalyvaujančių Europos laisvosios pre- kybos asociacijos (ELPA) šalių („ELPA/EEE šalių“) bendra- darbiavimą. PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ: 1 straipsnis Programos nustatymas (12) Kadangi reikia nustatyti, jog šioje programoje gali dalyvauti asocijuotos Vidurio ir Rytų Europos šalys (VRE šalys), lai- kydamosi Europos sutartyse, jų papildomuose protoko- luose ir atitinkamų Asociacijos tarybų sprendimuose nus- tatytų sąlygų; Kipras, finansuojamas su juo sutarta tvarka iš papildomų asignavimų; Malta ir Turkija, finansuojamos iš papildomų asignavimų pagal Sutarties nuostatas. (3) (14) Ši programa Komisijai ir valstybėms narėms bendradar- biaujant turėtų būti nuolatos prižiūrima ir vertinama, kad galima būtų ją pakoreguoti, ypač nustatant įgyvendinamų priemonių prioritetus; kadangi vertinimas turi būti ir išo- rinis šios programos vertinimas, kurį turi atlikti nepriklau- somos ir bešališkos institucijos. Laikantis Sutarties 5 straipsnyje apibrėžtų subsidiarumo ir proporcingumo principų, kadangi pačios valstybės narės negali deramai pasiekti siūlomų veiksmų dėl bendradarbia- vimo Europos lygiu indėlio į geros kokybės švietimo plėtrą tikslų inter alia dėl to, kad reikalinga daugiašalė partnerystė, daugiašalis mobilumas ir keitimasis informacija visos Bendrijos mastu; Bendrijos veiksmų pobūdis ir priemonės yra transnacionalinės, todėl Bendrija tuos tikslus gali pasiekti geriau; šis sprendimas nesiekia daugiau negu rei- kia šiems tikslams įgyvendinti. (15) Tobulinant Europos kreditų perkėlimo sistemą (ECTS) galima užtikrinti, kad mobilumo tikslai bus visiškai pasiek- ti, programoje dalyvaujantys universitetai turi būti skati- nami kuo plačiau naudotis ECTS. 1. Šis sprendimas nustato antrąjį Bendrijos veiksmų švietimo sri- tyje programos „Socrates“ etapą (toliau – ši programa). 2. Ši programa įgyvendinama nuo 2000 m. sausio 1 d. 2006 m. gruodžio 31 d. iki 3. Ši programa padeda įtvirtinti žinių Europos idėją plėtodama Europos bendradarbiavimo dimensiją švietimo ir mokymo srity- je, skatindama visą gyvenimą trunkantį mokymąsi formalaus ir neformalaus švietimo bei mokymo pagrindu. Ji padeda kaupti žinias, įgūdžius bei gebėjimus, galinčius skatinti aktyvų pilietiš- kumą ir didinti darbumą. 4. Ši programa remia ir papildo veiksmus, kurių imasi valstybės narės, jokiu būdu nemenkindama jų atsakomybės už švietimo turinį ir švietimo bei mokymo sistemų organizavimą, ir jų kultū- ros bei kalbų įvairovės. 2 straipsnis Programos tikslai Siekiant padėti plėtoti geros kokybės švietimą ir skatinti visą gyve- trunkantį mokymąsi, nemenkinant valstybių narių nimą atsakomybės, šios programos tikslai yra tokie: a) stiprinti europinę visų lygio švietimo dimensiją ir gerinti trans- nacionalines galimybes pasinaudoti švietimo ištekliais Europo- je, kartu skatinant lygias galimybes visose švietimo srityse; b) skatinti, kad būtų geriau ir daugiau mokomasi Europos Sąjun- gos kalbų, ypač tų, kurios paplitusios mažiau ir kurių mažiau mokoma, kad būtų ugdomas Europos Sąjungos tautų savitar- pio supratimas bei solidarumas, ir plėtoti kultūras siejantį švie- timo aspektą; (16) Šis sprendimas apibrėžia bendrąsias finansines nuostatas, kuriomis reikia remtis pirmiausia, kaip apibrėžta 1999 m. gegužės 6 d. tarpinstitucinio susitarimo tarp Europos (1) OL C 172, 1999 6 18, p. 1. (2) OL L 184, 1999 7 17, p. 23. 84 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 16/1 t. c) skatinti bendradarbiavimą ir mobilumą švietimo srityje, ypač: f) nuolatinis Bendrijos informacinės medžiagos tobulinimas: — skatinti mainus tarp švietimo institucijų, — stebint ir analizuojant nacionalines švietimo politikas, — skatinti atvirąjį ir nuotolinį mokymąsi, — tobulinti diplomų ir mokymosi laikotarpių pripažinimo tvarką, — didinti informacijos mainus, — stebint ir platinant gerą praktiką bei naujoves, — keičiantis išsamia informacija. 4 straipsnis Galimybė pasinaudoti programa ir padėti šalinti kliūtis, atsirandančias vykstant šiems proce- sams; 1. Pagal prieduose nurodytas įgyvendinimo sąlygas ir tvarką pasi- naudoti šia programa gali: d) skatinti naujovių diegimą praktiniame švietimo darbe ir medžiagoje, taip pat, jeigu tinka, naujų technologijų naudo- jimą, ištirti dalykus, kurie švietimo srityje svarbūs bendrosios politikos požiūriu. a) moksleiviai, studentai ir kiti besimokantys asmenys; b) darbuotojai, tiesiogiai susiję su švietimu; 3 straipsnis Bendrijos veiksmai 1. 2 straipsnyje išvardytų šios programos tikslų siekiama toliau nurodytais veiksmais, kurių veiklos turinys ir taikymo procedū- ros aprašytos priede: c) visų rūšių švietimo institucijos, detaliau apibrėžtos kiekvienos valstybės narės; d) asmenys ir institucijos, valstybėse narėse atsakingos už mokymo sistemas bei politiką vietiniu, regioniniu ir naciona- liniu lygiu. 2. Valstybinės arba privačios įstaigos, bendradarbiaujančios su švietimo institucijomis, taip pat gali dalyvauti atitinkamuose pagal šią programą vykdomuose veiksmuose, ypač: 1 veiksmas Švietimas mokykloje („Comenius“); — vietinės ir regioninės įstaigos ir organizacijos, 2 veiksmas Aukštasis išsilavinimas („Erasmus“); 3 veiksmas Suaugusiųjų švietimas ir kiti mokymo būdai („Grundtvig“); — švietimo srityje veikiančios organizacijos, įskaitant studentų, moksleivių, mokytojų ir tėvų asociacijas, — bendrovės ir konsorciumai, prekybos organizacijos, pramonės 4 veiksmas Kalbų mokymas ir mokymasis („Lingua“); ir prekybos rūmai, 5 veiksmas Atvirasis ir nuotolinis mokymas; informacinės ir — socialiniai partneriai ir jų visų lygių organizacijos, ryšių technologijos švietimo srityje („Minerva“); 6 veiksmas Priežiūra ir inovacijos; 7 veiksmas Bendri veiksmai; 8 veiksmas Papildomos priemonės. 2. Šie veiksmai vykdomi įgyvendinant toliau aprašytų priemonių rūšis, transnacionalinio veikimo būdu, kuriame gali būti derina- mos kelios priemonės: — tyrimų centrai ir įstaigos. 5 straipsnis Programos įgyvendinimas ir bendradarbiavimas su valstybėmis narėmis 1. Komisija: — užtikrina šia programa numatytų Bendrijos veiksmų įgyven- a) parama transnacionaliniam asmenų mobilumui Europos švie- dinimą, atitinkamai su Priedu, timo srityje; b) parama informacinių ir ryšių technologijų (ITC) naudojimui švietimo srityje; c) parama transnacionalinių bendradarbiavimo tinklų, sudaran- čių sąlygas keistis patirtimi ir gera praktika, plėtojimui; d) kalbos įgūdžių ir skirtingų kultūrų supratimo skatinimas; — tariasi su socialiniais partneriais ir atitinkamomis asociacijo- mis švietimo srityje Europos lygiu ir informuoja 8 straipsnio 1 dalyje minimą Komitetą apie jų nuomonę. 2. Valstybės narės: — imasi būtinų žingsnių užtikrinti, kad būtų garantuotas veiks- mingas šios programos vykdymas valstybių narių lygmenyje pagal nacionalinę praktiką įtraukiant visas susijusias šalis, e) parama transnacionaline partneryste pagrįstiems inovaciniams bandomiesiems projektams, skirtiems skatinti švietimo inova- ciją ir švietimo kokybei gerinti; — įkuria atitinkamą struktūrą, skirtą programoje numatytų veiksmų įgyvendinimą valstybėje narėje koordinuotam valdy- mui (nacionalinę „Socrates“ agentūrą), 16/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 85 — kiek įstengdamos imasi tokių priemonių, kurios, jų manymu, reikalingos ir pageidautinos tam, kad būtų pašalintos teisinės ir programos galimybėmis, administracinės naudotis kliūtys šios 2. Priemonės, būtinos šiam sprendimui įgyvendinti, susijusios su visais kitais dalykais, pasirenkamos laikantis patariamosios tvar- kos, minėtos 8 straipsnio 3 dalyje. — imasi priemonių užtikrinti, kad valstybės narės lygiu būtų pasiekta galima sinergija su kitomis Bendrijos programomis. 8 straipsnis Komitetas 3. Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija užtik- rina: 1. Komisijai talkina Komitetas. — perėjimą nuo veiksmų, įgyvendinamų pagal ankstesnę pro- gramą švietimo srityje („Socrates“, nustatytą Sprendimu Nr. 819/95/EB), prie veiksmų, įgyvendinamų pagal šią pro- gramą, — veiksmų, vykdomų pagal ankstesnę švietimo srities programą („Socrates“) ir pagal šią programą, rezultatų platinimą — atitinkamą informaciją apie šia programa vykdomus veiks- mus, jų viešumą ir priežiūrą. 6 straipsnis Bendri veiksmai Priemonės, kurios šioje programoje numatytos kaip žinių Europos kūrimo proceso dalis, 8 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka gali būti įgyvendinamos kaip bendri veiksmai kartu su susijusiomis Bendrijos programomis bei veiksmais, ypač programa „Leonardo da Vinci“ ir Jaunimo programa, taip pat Bendrijos programomis, įgyvendinamomis mokslinių tyrimų ir plėtros bei naujų technologijų diegimo srityje. 7 straipsnis Įgyvendinamosios priemonės 1. Šiam sprendimui įgyvendinti būtinos priemonės, susijusios su toliau apibrėžiamais dalykais, priimamos pagal 8 straipsnio 2 dalyje nustatytą valdybos darbo tvarką: a) metinis darbo planas, kuriame nurodomi prioritetai, temos bendriems veiksmams, atrankos kriterijai ir procedūros; b) Bendrijos teiktina finansinė parama (sumos, trukmė ir gavėjai) ir bendrosios programos įgyvendinimo gairės; c) metinis biudžetas ir lėšų suskirstymas įvairiems programos veiksmams; d) lėšų suskirstymas valstybėms narėms, vykdančioms decentra- lizuotai įgyvendinamus veiksmus; 2. Darant nuorodą į šią dalį, taikomi Sprendimo 1999/468/EB 4 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuosta- tas. Sprendimo 1999/468/EB 4 straipsnio 3 dalyje numatytas laiko- tarpis yra du mėnesiai. 3. Darant nuorodą į šią dalį taikomi Sprendimo 1999/468/EB 3 ir 7 straipsniai, atsižvelgiant į to sprendimo 8 straipsnio nuosta- tas. 4. Komitetas parengia savo darbo tvarkos taisykles. 9 straipsnis Bendradarbiavimas su kitų programų komitetais ir informacija apie kitas Bendrijos iniciatyvas 1. Komitetas nustato reguliaraus ir sistemingo bendradarbiavimo ryšius su Komitetu, sudarytu pagal veiksmų programą „Leonardo da Vinci“, kuria įgyvendinama Bendrijos profesinio mokymo poli- tika, ir su Komitetu, sudarytu pagal Bendrijos Jaunimo veiksmų programą. 2. Kad būtų užtikrintas šios programos nuoseklumas su kitomis 11 straipsnyje minimomis priemonėmis, Komisija reguliariai informuoja Komitetą švietimo, apie Bendrijos mokymo ir jaunimo reikalų srityse, įskaitant bendradarbiavimą su trečiomis šalimis ir tarptautinėmis organizacijomis. iniciatyvas 10 straipsnis Finansavimas 1. Pagrindinis finansavimo, skiriamo šiai programai vykdyti, dydis 1 straipsnyje nurodytam laikotarpiui yra 1 850 milijonų eurų. 2. Metinius asignavimus tvirtina biudžetą kontroliuojanti institu- cija, neperžengdama finansinės perspektyvos ribų. 11 straipsnis Nuoseklumas ir papildomumas e) programos kontrolės ir vertinimo bei rezultatų platinimo ir perdavimo tvarka; f) Komisijos pasiūlymai dėl projektų atrankos, įskaitant pasiūly- mus dėl projektų pagal 7 veiksmą (Bendrieji veiksmai). 1. Bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis Komisija užtikrina bendrą šios programos nuoseklumą su kitomis atitinkamomis Bendrijos politikos sritimis, priemonėmis bei veiksmais ir jų papil- domumą. Programa padeda įgyvendinti Bendrijos politikos tiks- lus lygybės, vienodų vyrų ir moterų galimybių ir įtraukimo į visuomenę skatinimo srityse. 86 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 16/1 t. Komisija užtikrina veiksmingą šios programos ir programų bei veiksmų, įgyvendinamų pagal Bendrijos bendradarbiavimo su tre- čiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarptautinėmis organiza- cijomis bendrąsias nuostatas, sąryšį švietimo srityje. 2. Komisija ir valstybės narės, įgyvendindamos šios programos priemones, atsižvelgia į prioritetus, nustatytus Tarybos priimtose užimtumo gairėse, kaip į suderintos užimtumo strategijos dalį. 12 straipsnis ELPA/EEE šalių, asocijuotų Vidurio ir Rytų Europos šalių, Kipro, Maltos ir Turkijos dalyvavimas Šioje programoje gali dalyvauti: — ELPA/EEE šalys EEE susitarime nustatytomis sąlygomis, — Asocijuotos Vidurio ir Rytų Europos valstybės – Europos sutartyse, jų papildomuose protokoluose ir atitinkamų Aso- ciacijos tarybų sprendimuose nustatytomis sąlygomis, — Kipras, finansuojamas papildomais asignavimais su šia šalimi sutarta tvarka, — Malta ir Turkija, finansuojamos papildomais asignavimais pagal Sutarties nuostatas. 13 straipsnis įvertinti užbaigtų veiksmų veiksmingumą ir poveikį, 2 straipsnyje nustatytų tikslų atžvilgiu. Komisija taip pat tirs bendrą visos pro- gramos poveikį. Vertinant taip pat nagrinėjamas veiksmų, vykdomų pagal šią pro- gramą, ir veiksmų, kurių buvo imtasi pagal kitas susijusias Bend- rijos politikos sritis, priemones bei veiklą, papildomumas. Remiantis kriterijais, nustatytais 8 straipsnio 2 dalyje aprašyta tvarka, reguliariai atliekami šios programos nepriklausomi išori- niai vertinimai. 3. Valstybės narės iki 2003 m. gruodžio 31 d. ir 2007 m. birže- lio 30 d. atitinkamai pateikia Komisijai pranešimus apie šios pro- gramos įgyvendinimą ir jos poveikį. 4. Komisija Europos Parlamentui, Tarybai, Ekonomikos ir socia- linių reikalų komitetui bei Regionų komitetui pateikia: — įstojus naujoms valstybėms narėms – ataskaitą apie finansi- nes tokio įstojimo pasekmes programai, jeigu tinka, kartu pateikia finansinius pasiūlymus dėl sprendimo tokių finansi- nių pasekmių programai atžvilgiu, remiantis 1999 m. gegužės 6 d. Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos tarpinstituci- nio susitarimo dėl biudžeto vykdymo tvarkos ir biudžetinės procedūros gerinimo ir 1999 m. kovo mėn. Europos Vadovų Tarybos posėdžio Berlyne išvadomis. Europos Parlamentas ir Taryba kuo greičiau priima sprendimą dėl tokių pasiūlymų, — tarpinį vertinimo pranešimą apie pasiektus rezultatus ir šios programos įgyvendinimo kokybinius bei kiekybinius aspek- tus iki 2004 m. birželio 30 d. , Tarptautinis bendradarbiavimas — pranešimą apie šios programos tęsimą iki 2006 m. gruodžio Pagal šią programą ir 8 straipsnio 2 dalyje nustatytą tvarką ir su trečiosiomis Komisija gali bendradarbiauti kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, ypač su Europos Taryba. šalimis 31 d. , — baigiamąjį pranešimą apie šios programos įgyvendinimą iki 2007 m. gruodžio 31 d. 14 straipsnis Kontrolė ir vertinimas 15 straipsnis Įsigaliojimas sprendimas Šis oficialiajame leidinyje dieną. įsigalioja jo paskelbimo Europos Bendrijų 1. Komisija reguliariai prižiūri šią programą, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis. Tokios kontrolės ir vertinimo proceso rezultatai turi būti pritaikomi įgyvendinant programą. Kontrolė apima šio straipsnio 3 dalyje minimus pranešimus ir konkrečias veiklas. 2. Komisija, bendradarbiaudama su valstybėmis narėmis, regulia- riai vertina šios programos įgyvendinimą. Šio tikrinimo tikslas yra Priimta Briuselyje, 2000 m. sausio 24 d. Europos Parlamento vardu Tarybos vardu Pirmininkė N. FONTAINE Pirmininkas J. GAMA 16/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 87 PRIEDAS I. 1. ĮŽANGA IR BENDROSIOS NUOSTATOS Sprendimo 2 straipsnyje nustatytų tikslų siekiama įgyvendinant šiame priede apibrėžtus veiksmus, įdiegiant 3 straipsnyje numatytas Bendrijos priemones. 2. Nuostatos dėl tvarkaraščio, paraiškų teikimo sąlygų, atitikimo reikalavimams ir atrankos kriterijų nustatomos pagal 8 straipsnio 2 dalį ir Komisijos reguliariai publikuojamos „Socrates“ rekomendacijose pareiškėjams. Be to, bus publikuojami ir kvietimai teikti pasiūlymus, kuriuose bus nurodomi galutiniai tokių pasiūlymų pateikimo terminai. 3. Vykdant veiklą, skirtą asmenų mobilumui didinti, turi būti sudarytos sąlygos pakankamam lingvistiniam pasirengimui, siekiant užtikrinti, kad naudos gavėjai pakankamai gerai mokėtų kalbą, kuria priimančioji institucija rengia mokymus. Namuose ir priimančiose institucijose turi būti atitinkamai pasirengta organizaciniu lygmeniu, kad būtų užtikrinta, jog šis asmenų mobilumas duoda kiek galima daugiau naudos. 4. Universitetų koordinuojami pagal įvairius programos veiksmus projektai turi būti 2-uoju veiksmu numatytų institucijų „institucijų sutarties“ dalis. 5. Gali būti įgyvendinamos paramos priemonės, kad asmenims, turintiems ypatingų švietimo reikmių, būtų užtikrintos geresnės galimybės pasinaudoti programa ir joje dalyvauti. Jeigu reikia, gali būti imamasi pozityvių veiksmų, skatinančių lygias moterų ir vyrų galimybes. Ypač turėtų būti skatinama veikla, kurioje daugiausiai dėmesio skiriama skirtingų kultūrų supratimui, skatinamas kitų kalbų mokėjimas, ypač mažiau vartojamų ir mokomų Bendrijos kalbų. Visais programa numatytais veiksmais būtina skatinti visų rūšių atvirą ir nuotolinį mokymą, atitinkamą informacijos ir ryšių technologijų naudojimą. Įgyvendinant visus programos veiksmus ypatingas dėmesys bus skiriamas rezultatų platinimui. II. BENDRIJOS VEIKSMAI Šiame priede apibrėžiamos dvi pagrindinės veiksmų rūšys: — pirmosios rūšies – 1–3 veiksmai siejami su trimis pagrindiniais visą gyvenimą trunkančio mokymosi etapais (mokykla, universitetas, kita), — antrosios rūšies – 4–8 veiksmai yra susiję su skersinėmis priemonėmis tokiose srityse: kalbų, mokymui naudojamų informacinių ir ryšių technologijų (ITC), ypač – priemonių, taikomų naudojantis mokymo tikslams skirtomis įvairiomis technologijomis, ir informacijos mainų, taip pat su horizontaliomis priemonėmis: inovacijomis, rezultatų platinimu, bendrais veiksmais ir programos vertinimu. 1. VEIKSMAS: 1. 1. veiksmas 1. 2. veiksmas 1. 3. veiksmas 2 VEIKSMAS: 2. 1. veiksmas 2. 2. veiksmas 2. 3. veiksmas 3 VEIKSMAS: 4 VEIKSMAS: 5 VEIKSMAS: 6 VEIKSMAS: 6. 1. veiksmas 6. 2. veiksmas 7 VEIKSMAS: 8 VEIKSMAS: „Comenius“: ŠVIETIMAS MOKYKLOJE Mokyklų partnerystė Darbuotojų, susijusių su švietimu mokykloje, pradinis mokymas ir mokymas įstaigose. Mokyklų partnerystės ir mokyklos darbuotojų mokymo tinklai. „Erasmus“: AUKŠTASIS IŠSILAVINIMAS Europos universitetų bendradarbiavimas Studentų ir universitetų dėstytojų mobilumas Teminiai tinklai „GRUNDTVIG“: SUAUGUSIŲJŲ ŠVIETIMAS IR KITI MOKYMO BŪDAI „Lingua“: KALBŲ MOKYMAS IR MOKYMASIS „MINERVA“: ATVIRASIS IR NUOTOLINIS MOKYMASIS, INFORMACINĖS IR RYŠIŲ TECHNOLOGIJOS ŠVIETIMO SRITYJE PRIEŽIŪRA IR INOVACIJOS Švietimo sistemų, politikos krypčių ir inovacijų priežiūra Inovacijų iniciatyvos, atsiliepiančios į kylančias reikmes BENDRI VEIKSMAI PAPILDOMOS PRIEMONĖS 88 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 16/1 t. 1 VEIKSMAS: „COMENIUS“: ŠVIETIMAS MOKYKLOJE Programa „Comenius“ siekiama pagerinti švietimo mokykloje kokybę ir sustiprinti europinę jo dimensiją, ypač skatinant įvairių valstybių mokyklų bendradarbiavimą ir padedant kelti profesinį darbuotojų, tiesiogiai dirbančių švietimo mokykloje sektoriuje, vystymąsi, taip pat skatinti kalbų mokymąsi ir įvairių kultūrų supratimą. 1. 1. veiksmas: Mokyklų partnerystė 1. Bendrija skatina kurti daugiašalę mokyklų partnerystę. Tokioje partnerystėje gali dalyvauti ir kitos atitinkamos institucijos: mokytojų mokymo įstaigos, vietinės institucijos ir valdžios organai, verslo ir kultūros įstaigos, taip pat tėvų, moksleivių ir kitokios atitinkamos organizacijos. 2. Bendrijos finansinė parama gali būti teikiama tokioms veiklos rūšims: a) projektams, skirtiems vienai ar daugiau temų, svarbių dalyvaujančioms mokykloms, kurie apima: — moksleivių dalyvavimą projekto rengimo ir įgyvendinimo veikloje, įskaitant, jeigu reikia, su projektu susijusį mobilumą, — mokytojų mobilumą projektui parengti ir prižiūrėti arba mokyti kitoje valstybėje narėje, įskaitant įdarbinimą bendrovių viduje, — mokymo medžiagos rengimą ir geros praktikos mainus. b) projektams, specialiai skirtiems mokyti ir mokytis oficialių Bendrijos kalbų, taip pat airių kalbos (vienos iš kalbų, kuria buvo sudarytos Europos Bendrijų steigimo sutartys), ir Lëtzeburgesch (kalba, kuria kalbama Liuksemburgo teritorijoje), taip pat valstybių narių pasienio regionų kalbų ir oficialių Bendrijos kalbų, vartojamų kitų valstybių narių kaimyniniuose regionuose. Projektai gali būti dvišaliai, ypač jeigu jie skirti ne taip plačiai vartojamoms ir mokomoms kalboms, ir kurie, be a punkte minėtos veiklos, turėtų apimti moksleivių mainus; c) projektams, kuriais siekiama skatinti įvairių kultūrų supratimą, ypač skirtiems kovai su rasizmu ir ksenofobija arba skirtiems ypatingiems migruojančių darbininkų, čigonų ir keliautojų bei profesinių keliautojų vaikų reikmėms tenkinti; d) projektams, skirtiems spręsti klausimams, susijusiems su moksleiviais, turinčiais ypatingų reikmių, kai didžiausias dėmesys skiriamas tokių moksleivių integravimuisi į pagrindinį mokymosi procesą. 3. Mokyklos, pageidaujančios dalyvauti šiuose veiksmuose, pateikia trumpą kitiems mokslo metams pagal šią programą planuojamos veiklos aprašymą (planas „Comenius“). Pagal planą „Comenius“ nacionalinės „Socrates“ agentūros galės įvertinti visą atitinkamos mokyklos veiklos Europos mastu vystymąsi, vykdydamos atranką pagal šį veiksmą. 1. 2. veiksmas: Mokyklos švietimo darbuotojų pradinis mokymas ir mokymas įstaigose Bendrija teiks paramą daugiašaliams projektams, kuriuos įgyvendina įstaigos ir institucijos, vykdančios su švietimu mokyklose susijusių darbuotojų pradinį mokymą bei mokymą įstaigose. Būtina skatinti mokyklų ir kitų su švietimu susijusių šalių, apibrėžtų šio sprendimo 4 straipsnyje, ir, jeigu reikia, regioninio bei vietinio lygio priežiūros institucijų dalyvavimą. 2. Bendrijos finansinė parama gali būti skiriama tokioms veiklos rūšims: Mobilumo veiksmai: a) vykdomi siekiant gauti pradinį mokymą, įskaitant mokymo praktikos laikotarpius, laikotarpius teikiant pagalbą kalbų mokyme arba įsidarbinus įmonėse; b) vykdomi siekiant kvalifikacijos kėlimo praktikos ir mokyklos specialistų įgūdžiams kelti; c) ribotos trukmės, įskaitant žinių gilinimo kursus kalbų mokytojams, darbuotojams, persikvalifikuojantiems į kalbų mokytojus, kvalifikuotiems mokytojams, ketinantiems netrukus grįžti į savo darbo vietą ir dirbti kalbų mokytojais, ir kitų dalykų mokytojams, privalantiems arba pageidaujantiems mokyti užsienio kalba; Daugiašaliai bendradarbiavimo projektai, kuriais: d) teikiama pagalba sudarant mokymo programas, kursus, modulius arba mokymo medžiagą, skirtą stiprinti europinį aspektą mokykliniame švietime; e) vykdomi mokymai ir keitimasis informacija apie mokyklų valdymą ir susijusią veiklą, pavyzdžiui, orientavimą ir konsultavimą; 16/1 t. LT f) Europos Sąjungos oficialusis leidinys 89 vykdoma švietimo ir mokymo veikla bei keitimasis informacija, skirta didinti įvairių kultūrų supratimą mokyklose, skatinti migruojančių darbininkų, čigonų ir keliautojų bei profesinių keliautojų vaikų integravimąsi ir didesnius mokymo laimėjimus; g) mokomi darbuotojai, susiję su rizikos grupei priklausančių arba ypatingų mokymo reikmių turinčių moksleivių mokymu, arba keliama tokių darbuotojų kvalifikacija. 1. 3. veiksmas: Mokyklų partnerystės ir mokyklos darbuotojų mokymo tinklai Bendrija skatins mokyklų partnerystės ir projektų, skirtų mokyklos darbuotojų mokymui, remiamų atitinkamai pagal 1. 1. ir 1. 2. veiksmus, tinklų kūrimą, kad būtų sudarytos sąlygos bendradarbiavimui savitarpio interesų klausimais, kad būtų platinami rezultatai ir gera praktika, ir kad būtų aptariami švietimo mokykloje kokybės ir novatoriškumo aspektai. Darbuotojų mokymo tinklai turėtų būti kuriami, jei įmanoma, glaudžiai bendradarbiaujant su universitetų „teminiais tinklais“, kurie numatyti pagal programą „Erasmus“ vykdomuose veiksmuose. 2 VEIKSMAS: „ERASMUS“: AUKŠTASIS IŠSILAVINIMAS Programa „Erasmus“ siekiama pagerinti aukštojo išsilavinimo kokybę ir sustiprinti jo europinį aspektą, skatinti transnacionalinį universitetų bendradarbiavimą, mobilumą Europos mastu aukštojo išsilavinimo sektoriuje ir pagerinti studijų ir kvalifikacijų skaidrumą bei akademinį pripažinimą visoje Bendrijoje. Dalyvaujantys universitetai sudaro „institucijų sutartis“ su Komisija dėl visų patvirtintų veiklos rūšių pagal programą „Erasmus“. Paprastai tokios sutartys sudaromos trejiems metams ir gali būti atnaujinamos. 2. 1. veiksmas: Bendradarbiavimas tarp Europos universitetų 1. Bendrija remia universitetų bendradarbiavimą, įskaitant inovacinių projektų, kuriuos įgyvendina universitetai kartu su partneriais kitose valstybėse narėse, dalyvaujant, jeigu reikia, kitoms su švietimu susijusioms šalims, apibrėžtoms šio sprendimo 4 straipsnyje, plėtrą. 2. Bendrijos finansinė parama gali būti skiriama tokiai veiklai: a) studentų ir universiteto dėstytojų mobilumo organizavimas; b) bendrai kuriami ir įgyvendinami mokymo planai, moduliai, intensyvūs kursai ar kitokia mokomoji veikla, įskaitant su įvairiais mokymo dalykais susijusią veiklą ir dalykų mokymą kitomis kalbomis; c) Europos kreditų perdavimo sistemos (ECTS) stiprinimas, plėtimas ir tolesnis vystymas, kuriuo siekiama palengvinti išsilavinimo pripažinimą kitose valstybėse narėse. 2. 2. veiksmas: Studentų ir universitetų dėstytojų mobilumas 1. Bendrija remia transnacionalinį mobilumą: a) studentų, pagal 2 punktą; b) universitetų dėstytojų, siekiančių atlikti mokymo užduotis, kurios galėtų sustiprinti europinį aspektą arba praplėsti atitinkamų universitetų dėstomų kursų pasiūlą. 2. Studentai, užbaigę mažiausiai pirmuosius studijų metus ir praleidę nuo trijų iki dvylikos mėnesių kitoje valstybėje narėje, pagal šį veiksmą laikomi „Erasmus“ studentais, nesvarbu, ar jiems buvo suteikta finansinė parama pagal 3 punktą, ar ne. Tokie laikotarpiai visiškai pripažįstami pagal universitetų susitarimus, kurie sudaro institucijų sutarčių dalį ir pagal kuriuos, jeigu reikia, gali būti numatomas integruotas įdarbinimas įmonėse. Priimantys universitetai nerenka mokesčių už mokslą iš „Erasmus“ studentų. Ypatingas dėmesys skiriamas studentams, turintiems ypatingų reikmių. 3. Bendrijos finansinė parama gali būti skiriama: — studentų mobilumui. Teikdamos Bendrijos subsidijas, valstybės narės gali deramai atsižvelgti į pareiškėjų ekonominę padėtį. Kadangi Bendrijos indėlis kompensuoja tik dalį su mobilumu susijusių studento išlaidų, valstybės narės skatinamos pagelbėti suteikti būtinas lėšas. Dėl to kilmės valstybėje narėje studentams skiriamos paskolų ir subsidijų mokėjimas tęsiamas ir mokymosi priimančioje valstybėje narėje laikotarpiu, — universiteto dėstytojų mobilumui, — parengiamosioms priemonėms pagal IV B skyriaus 4 punktą. 90 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 16/1 t. 2. 3. veiksmas: Teminiai tinklai Bendrija skatina plėsti ir stiprinti teminius tinklus, kurių kiekvienas sukuria sąlygas didelėms universitetų grupėms bendradarbiauti srityse, susijusiose su vienu ar daugiau dalykų, arba kitais savitarpio interesų klausimais ir taip platinti inovacijas, sudaryti sąlygas dalintis gera praktika, skatinti diskusijas apie kokybinius ir novatoriškus aukštojo mokslo aspektus, tobulinti mokymo metodus, skatinti sudaryti bendras programas ir rengti specializuotus kursus. Skatintinas ir mokslingosios visuomenės, profesinių asociacijų bei socialinių ekonominių sričių atstovų dalyvavimas. Ypatingas dėmesys skirtinas rezultatų platinimui. 3 VEIKSMAS: „GRUNDTVIG“: SUAUGUSIŲJŲ ŠVIETIMAS IR KITI MOKYMO BŪDAI 1. Papildydama 1 veiksmą (švietimas mokykloje) ir 2 veiksmą (aukštasis mokslas) „Grundtvig“ siekia skatinti visą gyvenimą trunkančio mokymosi europinę dimensiją, sustiprindama transnacionalinį bendradarbiavimą – padėti įdiegti naujoves, padaryti kitus mokymo būdus labiau pasiekiamus bei prieinamus ir geresnės kokybės, taip pat skatinti kitų kalbų mokymąsi. Todėl šis veiksmas skiriamas asmenims, kurie, nepriklausomai nuo savo gyvenimo etapo siekia žinių ir įgūdžių naudodamiesi formalaus arba neformalaus mokymosi struktūra, arba mokydamiesi savarankiškai, taip gilindami kitų kultūrų supratimą, savo darbumą ir savo sugebėjimus siekti pažangos švietime, imtis įvairiapusio ir aktyvaus vaidmens visuomenėje. 2. Bendrijos finansinė parama gali būti skiriama transnacionaliniams projektams ir iniciatyvoms, kuriais siekiama: a) skatinti suaugusiųjų asmeninį poreikį mokytis visą gyvenimą ir jų dalyvavimą tokio mokymo veikloje; b) padėti pagrindinio išsilavinimo ir įgūdžių neturintiems asmenims įgyti arba atnaujinti sugebėjimus; c) kurti, keistis ir platinti novatoriškas mokymo strategijas ir gerą praktiką, įskaitant modulių ir atitinkamos mokomosios medžiagos kūrimą bei platinimą; d) rengti informaciją ir teikti pagalbą besimokantiems suaugusiesiems ir juos mokantiems darbuotojams, įskaitant su orientavimu ir konsultavimu susijusias paslaugas; e) padėti kurti priemones ir metodus, skirtus vertinti, tvirtinti arba sertifikuoti besimokančių suaugusiųjų įgytus žinias, įgūdžius ir sugebėjimus, įgytus taip pat jiems mokantis eksperimentiniais būdais arba savarankiškai, arba pasinaudojus neformalaus mokymosi galimybėmis; f) gerinti besimokančių suaugusiųjų ir tokį suaugusiųjų švietimą organizuojančių kitų Bendrijos kalbų mokėjimą ar gilinti kitų kultūrų supratimą; g) plėtoti pradinį arba vykdomą įstaigose šiame sektoriuje dirbančio personalo mokymą; h) skatinti asmenų, teikiančių išsilavinimą suaugusiems ar mokančių suaugusius, mainus ir savitarpio apsilankymus; i) skatinti projektus, skirtus besimokantiems suaugusiems, turintiems ypatingų mokymo reikmių. 3. Bendrija remia tokių Europos tinklų kūrimą, kurie padėtų sustiprinti įvairių šioje srityje dirbančių šalių ryšius, sudarytų joms sąlygas stabiliau bendradarbiauti bendrų interesų klausimais ir gilintų jų supratimą apie švietimo europinį aspektą. 4 VEIKSMAS: „LINGUA“: KALBŲ MOKYMAS IR MOKYMASIS 1. 2. „Lingua“ veiksmo tikslas yra remti įstrižines priemones, susijusias su kalbų mokymusi, siekiant padėti skatinti ir palaikyti Bendrijos kalbų įvairovę, gerinti kalbų mokymo ir mokymosi kokybę, ir leisti lengviau pasinaudoti pagal individualius poreikius parengto visą gyvenimą trunkančio mokymosi galimybėmis. Ypač dėmesys turi būti skiriamas ryšių tarp įvairių visų kalbų mokymo specialistų ir tarp asmenų, atsakingų už kalbų mokymo politiką Bendrijoje visuose švietimo sektoriuose, stiprinimui. Taigi „Lingua“ papildo ir praturtina priemones, susijusias su kitais šioje programoje numatytais veiksmais, skatinančiais kalbų mokymąsi, ypač 1, 2 ir 3 veiksmais. Šiame kontekste kalbų mokymas apima visų oficialiųjų Bendrijos kalbų mokymą ir mokymąsi kaip užsienio kalbų, įskaitant airių kalbą (vieną iš kalbų, kuria buvo sudarytos Europos Bendrijų steigimo sutartys), ir Lëtzeburgesch (kalba, vartojama Liuksemburgo teritorijoje). Įgyvendinant visą šią programą ypatingas dėmesys skiriamas ne taip plačiai vartojamų ir mokomų kalbų skatinimui. 16/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 91 3. Bendrijos finansinė parama gali būti skiriama tokiems transnacionaliniams kalbų mokymosi projektams ir veiklai: a) supratimo ugdymo veikla, skirta pabrėžti kalbų mokymosi ir kalbų mokymosi galimybių prieinamumo svarbą; b) veikla, skirta skatinti ir (arba) platinti inovacijas bei gerą praktiką, pavyzdžiui, ankstyvą kalbų mokymą ir daugelio kalbų supratimą; c) mokymo planų kūrimas ir keitimasis jais, naujos mokomosios medžiagos rengimas ir kalbos mokėjimo pripažinimo metodų ir priemonių tobulinimas; d) informacijos mainai ir išteklių centrų tarptautinių tinklų kūrimas; e) priemonių, skirtų skatinti užsienio kalbų mokėjimui, reikalaujamam tam tikrose situacijose ir kontekstuose, tiek, kiek jie yra nesusiję su konkrečiomis profesijomis, kūrimas; f) klausimų, susijusių su kalbų mokymu ir mokymusi, kylančių dėl Bendrijos plėtros, svarstymas. 5 VEIKSMAS: „MINERVA“: ATVIRASIS IR NUOTOLINIS MOKYMASIS, INFORMACINĖS IR RYŠIŲ TECHNOLOGIJOS ŠVIETIMO SRITYJE 1. Šio veiksmo tikslas yra remti įstrižines priemones, susijusias su atviruoju arba nuotoliniu mokymusi (ODL), ir su informacinių bei ryšių technologijų (ITC), įskaitant daugialypę terpę, naudojimu švietimo srityje. Siekiant šio tikslo, šis veiksmas papildo ir praturtina atitinkamas priemones, kurių numatyta imtis įgyvendinant kitus šios programos veiksmus. Šiomis priemonėmis siekiama trejopo tikslo: — gerinti mokytojų, besimokančiųjų, asmenų, priimančių sprendimus švietimo srityje, ir plačiosios visuomenės supratimą apie ODL ir ypač ITC reikšmę švietimui, skatinti kritiškai ir atsakingai taikyti priemones bei metodus, kuriose tokios technologijos naudojamos siekiant mokomųjų tikslų, — skatinti būtinumo užtikrinti, ryšių technologijomis grindžiamus mokomuosius produktus, ypač daugialypes terpes, būtų deramai atsižvelgta į jų pedagoginę reikšmę, supratimą, ir informacinėmis ir jog kuriant — didinti patobulintų metodų, mokymo išteklių ir pasiektų rezultatų prieinamumą, ypač transnacionalinių informacijos, patirties ir geros praktikos mainų būdais. 2. Bendrijos finansinė parama gali būti skiriama tokioms veiklos rūšims: a) projektams ir studijoms, skirtoms padėti asmenims, dalyvaujantiems švietime, suprasti vykstančius inovacinius procesus ir jais pasinaudoti, ypač suvokti ir pasinaudoti procesais, susijusiais su ITC naudojimu mokymo ir mokymosi veikloje, novatoriškų priemonių ir strategijų kūrimu, ITC pagrįstų ir mokomųjų produktų bei paslaugų kokybės vertinimo kriterijų nustatymo metodais; b) projektams, skirtiems kurti ir bandyti naujus ODL ir ITC metodus, modulius bei išteklius; c) projektams, skirtiems diegti ir sujungti paslaugas bei sistemas, teikiančias informaciją mokytojams, asmenims, priimantiems sprendimus ir kitoms švietimo srityje dirbančioms šalims apie mokymo metodus bei išteklius, kuriems naudojamos ODL ir ITC; d) veiklai, kuria remiamas keitimasis idėjomis ir patirtimi, susijęs su ODL ir ITC naudojimu švietimo srityje, ypač išteklių centrų, mokytojų mokymo įstaigų, ekspertų, asmenų, priimančių sprendimus bei projektų koordinatorių tinklų kūrimas bendrų interesų pagrindu. 6 VEIKSMAS: PRIEŽIŪRA IR INOVACIJOS Šiuo veiksmu siekiama pagerinti švietimo sistemų kokybę ir skaidrumą, paskatinti inovacinį procesą Europoje keičiantis informacija ir patirtimi, apibrėžiant gerą praktiką, atliekant lyginamąją šios srities sistemų ir politikos krypčių analizę, bei aptariant ir analizuojant bendrai švietimo politikai svarbius klausimus, kuriuos apibrėžia Taryba. 92 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 16/1 t. 6. 1. veiksmas: Švietimo sistemų, politikos krypčių ir inovacijų priežiūra 1. Kur įmanoma, plačiausiu mastu naudojantis esamomis struktūromis, šiuo veiksmu numatoma: a) surinkti aprašomuosius ir statistikos duomenis, atlikti valstybių narių švietimo sistemų ir politikos krypčių lyginamąją analizę; b) kurti švietimo kokybės vertinimo metodus, įskaitant atitinkamų kriterijų bei rodiklių vystymą; c) sudaryti ir atnaujinti duomenų bazes ir kitus informacijos išteklius, susijusius su novatoriškais eksperimentais; d) platinti patirtį, įgytą vykdant atitinamą veiklą, paremtą Bendrijos arba valstybės narės lygmeniu; e) pagerinti visų lygių išsilavinimo diplomų, kvalifikacijų ir mokymosi laikotarpių pripažinimą kitose valstybėse narėse. 2. Šiam tikslui pasiekti Bendrijos finansinė parama gali būti skiriama tokioms veiklos rūšims: a) b) c) d) informaciniam tinklui, skirtam švietimui Europoje „Eurydice“, kurį sudarytų Komisijos įkurtas Europos skyrius ir valstybių narių sudaryti skyriai, kad toks informacinis tinklas galėtų visokeriopai padėti įgyvendinti šį veiksmą. Tinklas ypač rūpinsis rinkti informaciją apie švietimo sistemas ir politikos kryptis ir keistis ja, kurti duomenų bazes, rengti lyginamuosius tyrimus ir nustatyti rodiklius. Jeigu būtina, „Eurydice“ sieks išorės ekspertų pagalbos; „Arion“ daugiašalių mokomųjų kelionių organizavimui ir visų švietimo sektorių sprendimus priimančių ir mokymo institucijų aukštesniųjų vadovų dalyvavimui tokiose kelionėse siekiant sudaryti geresnes sąlygas keistis informacija ir patirtimi valstybių narių savitarpio interesų klausimais. Komisija ir valstybės narės užtikrins tinkamą tokių kelionių rezultatų platinimą ir jų sąveiką su kitais pagal šią programą vykdomais veiksmais; institutų ir kitų tinkamai kvalifikuotų įstaigų, užsiimančių švietimų sistemų ir politikos krypčių analize, taip pat įstaigų, užsiimančių švietimo kokybės vertinimu, tinklų kūrimui; tyrimams, analizėms, bandomiesiems projektams, seminarams, ekspertų mainams ir kitiems atitinkamiems veiksmams, susijusiems su bendrais švietimo politikos interesais, ir sutelkiantiems asmenis, priimančius sprendimus, spręsti prioritetinių Tarybos apibrėžtų klausimų. Komisija gali prašyti ekspertų grupės pagalbos, siekdama užtikrinti, kad šia veiklos kryptimi dirbamas analitinis darbas būtų atliktas patikimai. Tokios grupės steigimo tvarka nustatoma pagal šio sprendimo 8 straipsnio 2 dalį; e) veiklai, skirtai skatinti diplomų, kvalifikacijų ir mokymosi laikotarpių, ypač studijų, analizių, bandomųjų projektų pripažinimą bei keitimąsi informacija ir patirtimi. Šiuo atžvilgiu ypač svarus bus nacionalinių išsilavinimo pripažinimo informacinių centrų Bendrijos tinklo (NARIC) visapusiškas indėlis. Būtent tinklas rinks ir platins patikrintą informaciją, būtiną akademiniam pripažinimui, atsižvelgdamas ir į sinergetinius ryšius su profesiniu diplomų pripažinimu; 3. Įgyvendinant šį veiksmą garantuojamas glaudus ryšys su Europos Bendrijų statistikos biuru (Eurostat), Europos profesinio rengimo plėtros centru („Cedefop“), Europos mokymo fondu (ETF) ir atitinkamomis tarptautinėmis organizacijomis, pirmiausia – Europos Taryba, Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (OECD), Jungtinių Tautų švietimo, mokslo ir kultūros organizacija (UNESCO). 6. 2. veiksmas: Inovacijų iniciatyvos, atsiliepiančios į atsirandančias reikmes Be bendradarbiavimo, kurį numato kiti pagal šią programą vykdomi veiksmai, Bendrija gali remti transnacionalinius projektus ir studijas, kuriomis siekiama padėti plėtoti inovacijas viename arba keliuose konkrečiuose švietimo sektoriuose. Taryba turėtų apibrėžti prioritetines sritis ir reguliariai jas persvarstyti, kad būtų sudaryta galimybė prisitaikyti prie naujų reikalavimų, kurie iškils šios programos įgyvendinimo laikotarpiu. 7 VEIKSMAS: BENDRI VEIKSMAI 1. Pagal sprendimo 6 straipsnį Bendrijos parama pagal šią programą gali būti skiriama veiksmams, kurie vykdomi bendrai su kitomis Bendrijos programomis ir veiksmais, skatinančiais žinių Europos kūrimą, ypač programai „Leonardo da Vinci“ ir Jaunimo programomis. 16/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 93 2. Tokie bendri veiksmai gali būti vykdomi skelbiant bendrus kvietimus teikti pasiūlymus dėl pasirinktų bendrojo intereso temų, kurių neapima jokia išskirtinai viena programa, kaip bus nustatyta pagal sprendimo 8 straipsnio 2 dalį, ir dėl kurių susitariama su kitų programų ir jas sudarančių veiksmų komitetais. 3. Imamasi atitinkamų priemonių skatinti šalių, dalyvaujančių šioje programoje, programoje „Leonardo da Vinci“ ir Jaunimo reikalų programose, ryšį ir sąveiką regioniniu bei vietiniu mastu. 8 VEIKSMAS: PAPILDOMOS PRIEMONĖS 1. Bendrijos finansinė pagalba gali būti skiriama toliau išvardytoms iniciatyvoms, kuriomis siekiama remti šios programos tikslus, tiktai tais atvejais, kai tokios iniciatyvos negali gauti pagalbos pagal kitus šios programos veiksmus: a) supratimą vystanti veikla, siekianti skatinti bendradarbiavimą švietimo srityje, įskaitant paramą atitinkamiems konkursams ir kitokiems renginiams, kuriais siekiama sustiprinti europinę švietimo pakraipą; b) asociacijų ir kitų nevyriausybinių įstaigų, veikiančių švietimo srityje, transnacionalinė veikla, taip pat įstaigų, susijusių su orientavimu ir konsultavimu švietimo klausimais, vykdoma transnacionalinė veikla; c) konferencijos ir simpoziumai inovacijų klausimais sektoriuose, kuriuos apima ši programa; d) veikla, skirta asmenų, susijusių su Europos bendradarbiavimo projektų valdymu, mokymui švietimo klausimais; e) priemonės, skirtos optimizuoti ir platinti šios programos arba jos ankstesnių etapų remiamų projektų ir veiklos rezultatus; f) veikla, kurią vykdant bendradarbiaujama su trečiosiomis šalimis ir kompetentingomis tarptautinėmis organizacijomis, ypač Europos Taryba, pagal Sprendimo 13 straipsnį. 2. Bendrijos finansinė pagalba skiriama siekiant paremti valstybių narių pagal Sprendimo 5 straipsnį įsteigtas nacionalines „Socrates“ agentūras, ir siekiant užtikrinti veiksmingą šios programos kontrolę bei vertinimą. 3. Komisija, vykdydama šią programą, gali kreiptis pagalbos į ekspertus ir techninės pagalbos organizacijas, kurių veikla gali būti finansuojama iš bendros programai skirtos sumos. Be to, Komisija gali organizuoti ekspertų seminarus, kolokviumus ar kitokius susitikimus, galinčius padėti įgyvendinti programą ir vykdyti deramus informavimo, skelbimo ir platinimo veiksmus. III. ATRANKOS TVARKA Pasiūlymai dėl šiame priede aprašytų veiklos krypčių teikiami ir atrenkami tokia tvarka: 1. Decentralizuoti veiksmai Toliau aprašyti veiksmai, dėl kurių atrankos sprendimus priima valstybės narės, laikomi „decentralizuotais“: a) — 1. 1. veiksmas (mokyklų partnerystė), — 1. 2. veiksmas, 2 punkto a, b ir c papunkčiai (mokyklų švietimo darbuotojų mobilumo veiksmai per mokymo partnerystę), — 3 veiksmas, 2 punkto h papunktis (apsilankymai ir mainai suaugusiųjų švietimo srityje), — 6. 1. veiksmas, 2 punkto b papunktis („Arion“ mokomosios kelionės), — parengiamieji apsilankymai pagal visus veiksmus. Prašymai gauti finansinę pagalbą pagal šiuos veiksmus turi būti teikiami valstybių narių pagal Sprendimo 5 straipsnį paskirtoms nacionalinėms „Socrates“ agentūroms. Valstybės narės, talkinamos nacionalinių „Socrates“ agentūrų, atlieka atranką ir paskiria finansinę pagalbą pareiškėjams, atrinktiems pagal bendras gaires, kurios bus apibrėžtos pagal sprendimo 8 straipsnio 2 dalį. b) 2. 2. veiksmas, 3 punktas (studentų ir universitetų dėstytojų mobilumas) Finansinę pagalbą studentams ir universitetų dėstytojams mobilumo užduotims atlikti pagal institucijų sutartis, minimas 2. 1. veiksme, ir studentų bei universitetų dėstytojų mobilumui organizuoti teikia valstybės narės, padedamos nacionalinių „Socrates“ agentūrų, paskirtų pagal sprendimo 5 straipsnį, vertindamos tokių universitetų veiklą praeityje pagal bendrąsias gaires, kurios bus apibrėžtos pagal Sprendimo 8 straipsnio 2 dalį. 94 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 16/1 t. 2. Centralizuoti veiksmai Toliau aprašyti veiksmai, dėl kurių atrankos sprendimus priima Komisija, laikomi „centralizuotais“: a) — 1. 2. veiksmas, 2 punkto d, e, f ir g papunkčiai (daugiašalio bendradarbiavimo veiksmai), — 3 veiksmas, 2 punkto a–g ir i papunkčiai (daugiašalio bendradarbiavimo veiksmai), — 4 veiksmas („Lingua“), — 5 veiksmas („Minerva“), — 6. 2. veiksmas (inovacinės iniciatyvos). Vykdant projektų pagal šiuos veiksmus atranką taikoma tokia tvarka: i) projektų koordinatoriai teikia projektų pasiūlymus Komisijai ir siunčia tokio pasiūlymo kopiją atitinkamos valstybės narės paskirtai nacionalinei „Socrates“ agentūrai; ii) Komisija, talkinama nepriklausomų ekspertų, vertina projektų pasiūlymus. Nacionalinės agentūros gali pateikti Komisijai savo tokių pasiūlymų vertinimą; iii) tais atvejais, kai Komisijos vertinimas skiriasi nuo koordinuojančios valstybės nacionalinių agentūrų pateiktų vertinimų dėl projekto kokybės arba tinkamumo, Komisija, valstybės narės prašymu tariasi su tokia valstybe nare. Tokių konsultacijų procesas neturėtų trukti ilgiau negu dvi savaites; iv) Komisija teikia komitetui pasiūlymą dėl galutinės atrankos (remtinų projektų ir skirtinų sumų) sprendimo 8 straipsnio 2 dalyje numatyta tvarka. v) gavusi komiteto nuomonę Komisija sudaro atrinktų projektų sąrašą ir numato sumas, kurios bus paskirtos. Tam tikrais atvejais, ypač dėl svarstomos veiklos masto ir pobūdžio, gali būti taikoma dviejų pakopų procedūra. Tokiais atvejais, prieš atliekant veiksmus pagal pirmiau aprašytą tvarką, teikiami ir atrenkami parengtiniai pasiūlymai. Šiuo klausimu priimamas sprendimas ir apibrėžiama parengtinės atrankos tvarka pagal sprendimo 8 straipsnio 2 punktą. b) — 1. 3. veiksmas (tinklai, susiję su mokyklų partneryste ir personalo, susijusio su mokyklos švietimu, mokymas), — 2. 1. veiksmas (bendradarbiavimas tarp Europos universitetų), — 2. 3. veiksmas („Erasmus“ teminiai tinklai), — 3. 3. veiksmas (suaugusiųjų švietimo tinklai), — 6. 1. veiksmas, 2 punkto a, c, d ir e papunkčiai (priežiūra), — 8 veiksmas (papildomos priemonės). Pagal šiuos veiksmus projektų pasiūlymai teikiami Komisijai. Vykdydama 1. 3, 2. 3 ir 3. 3 veiksmus Komisija, talkinama nepriklausomų ekspertų, vertina projektų pasiūlymus. Komisija priima sprendimus dėl projektų pasiūlymų gavusi komiteto nuomonę pagal sprendimo 8 straipsnio 2 dalį. III. 2 a punkto numatyta dviejų pakopų procedūra taikoma 1. 3, 2. 3 ir 3. 3 veiksmams tokiomis pačiomis sąlygomis, kaip apibrėžta toje pastraipoje. 3. Bendri veiksmai Projektų pagal programos 7 veiksmą (Bendri veiksmai) atrankos procedūros apibrėžiamos pagal sprendimo 8 straipsnio 2 dalį. Jeigu reikia, pirmiau aprašytosios procedūros gali būti pritaikytos atsižvelgiant į konkrečių bendrų veiksmų reikalavimus. Komisija imasi visų priemonių užtikrinti optimaliam koordinavimui tarp šių procedūrų ir procedūrų, numatytų pagal kitas Bendrijos programas arba veiksmus, kartu su kuriais įgyvendinami tokie bendri veiksmai. 4. Komisija, talkinama valstybių narių, imasi visų priemonių užtikrinti, kad pareiškėjams būtų pranešta apie sprendimus dėl atrankos ne vėliau kaip per penkis mėnesius nuo paraiškų pagal konkretų veiksmą pateikimo termino pabaigos. Jeigu projektai atrenkami pagal dviejų pakopų procedūrą, apibrėžtą 2 a ir b punkte, ši nuostata taikoma tik antrajai atrankos pakopai (galutinis projekto pasiūlymas). 5. Komisija ir, jeigu įgyvendinami decentralizuoti veiksmai, valstybės narės stengiasi užtikrinti optimalų paraiškų teikimo ir atrankos tvarkos bei galutinių terminų dėl paramos pagal šią programą ir pagal Bendrijos programas profesinio rengimo ir jaunimo reikalų srityse, koordinavimą. 16/1 t. LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 95 IV. FINANSINĖS NUOSTATOS A. Decentralizuoti veiksmai 1. Bendrijos lėšos, skiriamos kaip finansinė parama pagal veiksmus, kurie III skirsnio 1 punkte apibrėžti kaip decentralizuoti, paskirstomos tarp valstybių narių pagal tokią formulę: a) kiekvienai valstybei narei skiriama minimali suma, nustatoma pagal konkrečiam veiksmui numatytą biudžetą; b) likutis skiriamas atskiroms valstybėms narėms atsižvelgiant į: i) skirtumą tarp kilmės valstybės narės ir priimančios valstybės narės pragyvenimo išlaidų; ii) atstumą tarp kilmės valstybės narės ir priimančios valstybės narės ir kelionės išlaidas, apskaičiuojamas atsižvelgiant į mažiausius tokiai kelionei taikomus įkainius; iii) valstybės bendrą skaičių: — moksleivių ir mokytojų mokyklose 1. 1. veiksmui įgyvendinti (mokyklų partnerystė) ir 1. 2 veiksmo 2 punkto a, b ir c papunkčius (mokyklų švietimo darbuotojų mobilumo veiksmai per mokymo partnerystę), — studentų aukštosiose mokyklose 2. 2. veiksmo 3 punktui įgyvendinti (studentų mobilumas). Baigusiųjų skaičius turėtų būti traktuojamas tik kaip pagalbinis ir papildomas veiksnys, pagal sprendimo 8 straipsnio 2 punktą patvirtinant pagalbos skyrimą valstybei narei, — universiteto dėstytojų 2. 2. veiksmo 3 punktui įgyvendinti (universiteto dėstytojų mobilumas). 2. Taip paskirstytas Bendrijos lėšas administruoja valstybės narės, talkinamos sprendimo 5 straipsnyje minimos nacionalinės „Socrates“ agentūrų. 3. Komisija, bendradarbiaudama su valstybe nare, imasi būtinų priemonių skatinti subalansuotą dalyvavimą Bendrijos, nacionaliniu, ir, jeigu tinka, regioniniu lygiu, o aukštojo išsilavinimo atveju, įvairiose studijų srityse. Šioms priemonėms skiriama proporcija negali viršyti 5 % metinio atitinkamo veiksmo biudžeto. 4. Gavusi komiteto nuomonę, komisija pagal sprendimo 8 straipsnio 2 punktą skiria lėšas kiekvienai valstybei narei įgyvendinti mobilumo veiksmams pagal 3 veiksmo 2 punkto h papunktį (apsilankymai ir mainai suaugusiųjų švietime) ir 6. 1. veiksmo 2 punkto antrąją įtrauką („Arion“), studentų ir universitetų dėstytojų mobilumui organizuoti pagal III skirsnio 1 punkto b papunktį, teikti paramą parengiamiesiems vizitams bei parengiamosioms priemonėms, minimoms IV skirsnio B. 4 punkte. B. Kitos nuostatos 1. Deramai įvertinus paraiškų finansinei paramai gauti kokybę ir skaičių, skiriant lėšas pagal sprendimo 8 straipsnio 2 dalį atsižvelgiama į tokias rekomendacijas: a) b) c) d) lėšos, skiriamos 1 veiksmui („Comenius“) negali būti mažesnės kaip 27 % viso šiai programai skiriamo biudžeto; lėšos, skiriamos 2 veiksmui („Erasmus“) negali būti mažesnės kaip 51 % viso šiai programai skiriamo biudžeto; lėšos, skiriamos 3 veiksmui („Grundtvig“) negali būti mažesnės kaip 7 % viso šiai programai skiriamo biudžeto; lėšos, numatomos kaip finansinė pagalba nacionalinėms „Socrates“ agentūroms pagal 8. 2 veiksmą ir techninei pagalbai pagal 8. 3 veiksmą negali viršyti 4,5 % bendro metinio šiai programai skiriamo biudžeto. Visi pirmiau nurodyti procentiniai dydžiai yra orientacinio pobūdžio ir gali būti koreguojami pagal sprendimo 8 straipsnio 2 dalį. 2. Bendra taisyklė apibrėžia, kad Bendrijos pagal šią programa teikiama finansinė pagalba yra numatyta iš dalies padengti apskaičiuotoms išlaidoms, būtinoms atlikti numatytą veiklą, ji gali būti skiriama ne ilgesniam negu trejų metų laikotarpiui, reguliariai įvertinant pasiektą pažangą. Bendrijos indėlis paprastai neviršys 75 % visų konkretaus projekto išlaidų, išskyrus tuos atvejus, kai bus įgyvendinamos papildomos priemonės. Pagalba gali būti sąlygas organizuoti pagal konkretų projektą numatytus parengiamuosius vizitus. teikiama iš anksto, sudarant Metinis biudžetas, skiriamas veiklai, numatytai pagal programos 8. 1 veiksmo f punktą, negali viršyti 250 000 eurų. 96 LT Europos Sąjungos oficialusis leidinys 16/1 t. 3. Nustatant skirtinos Bendrijos pagalbos dydį atsižvelgiama į konkrečią asmenų, turinčių ypatingų reikmių, padėtį. 4. Bendrijos finansinė pagalba veiklai, susijusiai su asmenų mobilumu, gali būti skiriama padėti tinkamai pasirengti kitoje valstybėje narėje numatytam praleisti laikotarpiui. Tokios parengiamosios priemonės gali apimti, pavyzdžiui, kalbos kursus, informaciją apie priimančios valstybės socialinę padėtį ar kultūrą ir kt. V. APIBRĖŽIMAI Šiame sprendime: 1. 2. 3. 4. 5. 6. 7. 8. 9. „įmonė“ – bet kuri viešojo arba privačiojo sektoriaus įmonė, neatsižvelgiant į jos dydį, teisinį statusą, ar ekonomikos sektorių, kuriame ji veikia, ar bet kokią ekonominę veiklą, kuria ji verčiasi, įskaitant socialinę ekonomiką; „asmenys, priimantys sprendimus“ – bet kokios kategorijos darbuotojai, kurių pareigos švietimo srityje – vadovauti, vertinti, mokyti, orientuoti bei tikrinti; ir asmenys, atsakingi už šią sritį vietiniu, regioniniu arba nacionaliniu lygiu ir ministerijose; „orientavimas ir konsultavimas“ – įvairių kategorijų veikla, pavyzdžiui, informavimas, vertinimas, orientavimas ir patariamoji veikla, skirta padėti besimokantiems priimti sprendimus, susijusius su švietimo arba mokymo programomis arba įsidarbinimo galimybėmis; „visą gyvenimą trunkantis mokymasis“ – žmonėms visą gyvenimą teikiamos švietimo ir mokymosi galimybės, siekiant sudaryti jiems sąlygas nuolat įgyti, atnaujinti ir pritaikyti savo žinias, įgūdžius bei gebėjimus; „atvirasis ir nuotolinis mokymasis“ – bet kuri lankstaus švietimo forma, nepriklausomai, ar jos procese naudojamos informacinės ir ryšių technologijos; „projektas“ – transnacionalinio bendradarbiavimo veikla, kurią kartu vysto formalios arba neformalios organizacijų arba institucijų grupės; „moksleivis“ – asmuo, tokiu įrašytas „mokykloje“, kaip ji apibrėžiama šiame priede; „išteklių centras“ – įstaiga, rengianti, renkanti arba platinanti dokumentaciją, medžiagą arba metodologijas, susijusius su šios programos veiklos sritimi, tokius kaip kalbos ar su švietimu susijusios informacinės bei ryšių technologijos; „mokykla“ – visų rūšių institucijos, teikiančios bendrąjį (ikimokyklinį, pradinį arba vidurinį), profesinį arba techninį išsilavinimą, ir ypač – įgyvendinant kalbų mokymąsi skatinančias priemones, ne mokyklų institucijos, užsiimančios gamybinės praktikos mokymu; 10. „socialiniai partneriai“ – nacionaliniu lygmeniu – darbdavių ir darbuotojų organizacijos pagal nacionalinius įstatymus ir (arba) susiklosčiusią praktiką, o Bendrijos lygmeniu – darbdavių ir darbuotojų organizacijos, dalyvaujančios socialiniame Bendrijos lygmens dialoge; 11. „studentas“ – kaip apibrėžta šiame priede, „universitetuose“ įregistruoti, bet kurią studijų sritį pasirinkę asmenys, einantys aukštojo mokslo kursą, kurį pabaigus galima gauti diplomą arba laipsnį, įskaitant ir daktaro laipsnį; 12. „mokytojas/švietimo darbuotojas“ – asmenys, kurie atlikdami savo pareigas tiesiogiai dalyvauja švietimo procese valstybėse narėse pagal atitinkamos švietimo sistemos organizaciją; 13. „universitetas“ – pagal nacionalinius įstatymus arba susiklosčiusią praktiką bet kokios rūšies aukštojo mokslo institucija, kuri teikia to lygmens kvalifikacijas arba diplomus, nesvarbu, kaip tokios institucijos būtų vadinamos valstybėse narėse; 14. „universiteto dėstytojas“ – bet kokios kategorijos darbuotojas, tokiu dirbantis „universitete“, kaip apibrėžta šiame priede


title: Direttiva 1999/103/CE del Parlamento europeo e del Consiglio, del 24 gennaio 2000, che modifica la direttiva 80/181/CEE sul ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative alle unità di misura

eurovoc_concepts:
ISO
approximation of laws
harmonisation of standards
international standard
metrology
weights and measures

text: 9. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 34/17 DIRETTIVA 1999/103/CE DEL PARLAMENTO EUROPEO E DEL CONSIGLIO del 24 gennaio 2000 che modifica la direttiva 80/181/CEE sul ravvicinamento delle legislazioni degli Stati membri relative alle unità di misura IL PARLAMENTO EUROPEO E IL CONSIGLIO DELL'UNIONE EUROPEA, visto il trattato che istituisce la Comunità europea, in particolare l'articolo 95, vista la proposta della Commissione (1), visto il parere del Comitato economico e sociale (2), deliberando secondo la procedura di cui all'articolo 251 del trattato (3), considerando quanto segue: (1) (2) (3) (4) (5) A livello internazionale, la 19a Conférence Générale des Poids et Mesures (1991) ha ampliato l'elenco dei prefissi del SI che servono a designare i multipli e sottomultipli delle unità SI. L'Organizzazione internazionale di normalizzazione (ISO) ha riveduto i principi e le regole relative alle quantità e alle unità, conformemente a quanto stabilito dalla norma internazionale ISO 31; le regole relative all'impiego pratico del sistema SI sono stabilite dalla norma internazionale ISO 1000. Il testo della direttiva 80/181/CEE del Consiglio (4) deve conformarsi a tali accordi e norme interna- zionali. Taluni paesi terzi non accettano nei propri mercati indicazioni sono apposte unicamente nelle unità legali stabilite dalla direttiva; 80/181/CEE; le imprese che esportano i loro prodotti in tali paesi si troverebbero in una situazione di svantaggio qualora si vietasse l'apposizione di indicazioni supplementari posteriormente al 31 dicembre 1999; si dovrebbe pertanto autorizzare dopo tale data l'impiego di indicazioni supplementari in unità non legali. i prodotti le cui È necessario riesaminare l'applicazione della direttiva 80/181/CEE e adottare le misure appropriate ai fini dell'impiego di un sistema globale; si applica, ove occorra, la procedura di cui all'articolo 18 della direttiva 71/316/CEE del Consiglio (5). HANNO ADOTTATO LA PRESENTE DIRETTIVA: La direttiva 80/181/CEE è modificata come segue: Articolo 1 1) All'articolo 3, paragrafo 2, la data «31 dicembre 1999» è sostituita dalla data «31 dicembre 2009». 2) È aggiunto il seguente articolo: «Articolo 6 bis Le questioni relative all'applicazione della presente direttiva e, in particolare la questione relativa alle indicazioni supplementari, saranno esaminate più in dettaglio e, se del caso, saranno adottate le misure appropriate secondo la procedura di cui all'articolo 18 della direttiva 71/316/CEE del Consiglio (*). (*) GU L 202 del 6. 9. 1971, pag. 1. » (1) GU C 89 del 30. 3. 1999, pag. 8. (2) GU C 169 del 16. 6. 1999, pag. 1. (3) Parere espresso il 15 dicembre 1999 (non ancora pubblicato nella Gazzetta ufficiale). Decisione del Consiglio del 16 dicembre 1999. (4) GU L 39 del 15. 2. 1980, pag. 40. Direttiva da ultimo modificata dalla direttiva 89/617/CEE (GU L 357 del 7. 12. 1989, pag. 28). (5) GU L 202 del 6. 9. 1971, pag. 1. L 34/18 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 9. 2. 2000 3) L'allegato è modificato come segue: a) Al capitolo I, il testo nella tabella riportata al punto 1. 1. 1 è sostituito dal testo seguente: «La temperatura Celsius t è definita dalla differenza t = T - T0 tra due temperature termodinamiche T e T0 con T0 = 273,15 K. Un intervallo o una differenza di temperatura possono essere espressi in kelvin o in gradi Celsius. L'unità “grado Celsius” è uguale all'unità “kelvin”. » b) Le definizioni delle unità supplementari SI riportate nella tabella al punto 1. 2. 1 sono sostituite dal testo seguente: «Unità di angolo piano Il radiante è l'angolo compreso tra due raggi di un cerchio i quali delimitano, sulla circonferenza del cerchio, un arco di lunghezza pari a quella del raggio. (Norma internazionale ISO 31 — 1: 1992) Unità di angolo solido Lo steradiante è l'angolo solido di un cono che, avendo il vertice al centro di una sfera, delimita sulla superficie di questa un'area pari a quella di un quadrato il cui lato ha una lunghezza pari al raggio della sfera. (Norma internazionale ISO 31 — 1: 1992). » c) La tabella al punto 1. 3 è sostituita dalla seguente: «Fattore Prefisso Simbolo Fattore Prefisso Simbolo 1024 1021 1018 1015 1012 109 106 103 102 101 Yota Zeta Exa Peta Tera Giga Mega Chilo Etto Deca Y Z E P T G M K H Da 10-1 10-2 10-3 10-6 10-9 10-12 10-15 10-18 10-21 10-24 deci centi milli micro nano pico femto atto zepto yocto d c m µ n p f a z y» d) Il punto 3. è sostituito dal testo seguente: «3. UNITÀ UTILIZZATE CON IL SI, I CUI VALORI NEL SI SONO OTTENUTI SPERIMENTALMENTE Quantità Denominazione Simbolo Definizione Unità Energia Elettronvolt eV L'elettronvolt è l'energia cinetica che un elettrone acquista attraversando, nel vuoto, una differenza di potenziale di 1 volt Massa Unità di massa atomica unificata u L'unità di massa atomica unificata è eguale ad 1/ della massa di un atomo del nuclide 12C. 12 Nota: Unitamente alle due unità sopracitate e ai relativi simboli, possono essere utilizzati i prefissi e i relativi simboli elencati al punto 1. 3. » 9. 2. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee L 34/19 Articolo 2 Gli Stati membri mettono in vigore le disposizioni legislative, regolamentari e amministrative necessarie per conformarsi alla presente direttiva anteriormente al 9 febbraio 2001 e ne informano immediatamente la Commissione. Quando gli Stati membri adottano tali disposizioni, queste contengono un riferimento alla presente direttiva o sono corredate da un siffatto riferimento all'atto della pubblicazione ufficiale. Le modalità di tale riferimento sono decise dagli Stati membri. Fatta salva la direttiva 80/181/CEE, gli Stati membri autorizzano o continuano ad autorizzare, posterior- mente al 31 dicembre 1999, l'impiego delle indicazioni supplementari previste all'articolo 3 della succitata direttiva. Articolo 3 La presente direttiva entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale delle Comunità europee. Articolo 4 Fatto a Bruxelles, addì 24 gennaio 2000. Per il Parlamento europeo La Presidente N. FONTAINE Per il Consiglio Il Presidente J. GAMA


title: Nařízení Rady (ES) č. 190/2000 ze dne 24. ledna 2000, kterým se mění nařízení (ES) č. 2320/97, kterým se mimo jiné ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Ruska

eurovoc_concepts:
Russia
anti-dumping duty
import
originating product
piping
tube

text: 138 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 33 32000R0190 28. 1. 2000 ÚŘEDNÍ VĚSTNÍK EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ L 23/1 NAŘÍZENÍ RADY (ES) č. 190/2000 ze dne 24. ledna 2000, kterým se mění nařízení (ES) č. 2320/97, kterým se mimo jiné ukládá konečné antidumpingové clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Ruska RADA EVROPSKÉ UNIE, B. PROZATÍMNÍ PŘEZKUM s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství s ohledem na nařízení Rady (ES) č. 384/96 ze dne 22. pro- since 1995 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (1) a zejména na čl. 8 odst. 1 uvedeného nařízení, s ohledem na návrh předložený Komisí po konzultaci s poradním výborem, vzhledem k těmto důvodům: A. PŘEDCHÁZEJÍCÍ ŘÍZENÍ (1) (2) (3) Rada nařízením (ES) č. 2320/97 (2) (dále jen „konečné naří- zení“) uložila konečné antidumpingové clo z dovozu některých bezešvých trubek a dutých profilů ze železa nebo nelegované oceli pocházejících z Maďarska, Polska, Ruska, České republiky, Rumunska a Slovenské republiky. Většina vyvážejících výrobců v uvedených zemích nabídla závazky. Tyto závazky byly přijaty rozhodnutím Komise č. 97/790/ES (3). V důsledku toho byly jejich vývozy čás- tečně osvobozeny od antidumpingových cel. V případě Ruska Komise nabízený závazek nepřijala, pro- tože neobsahoval nezbytné záruky ruských orgánů, které by umožnily přiměřenou kontrolu, a bylo uloženo anti- dumpingové clo 26,8 % podle hodnoty. 87. bod odůvodnění konečného nařízení však stanovil, že pokud jde o Rusko, mohou být platná antidumpingová cla změněna, pokud se okolnosti natolik změní, že předpo- klady pro přijetí závazku by byly splněny. (1) Úř. věst. L 56, 6. 3. 1996, s. 1 Nařízení naposledy pozměněné naříze- ním (ES) č. 905/98 (Úř. věst L 128, 30. 4. 1998, s. 18). (2) Úř. věst. L 322, 25. 11. 1997, s. 1. (3) Úř. věst. L 322, 25. 11. 1997, s. 63. (4) (5) (6) (7) Protože ruské orgány dodatečně oznámily, že by poskytly nové záruky, zahájila Komise podle čl. 11 odst. 3 nařízení (ES) č. 384/96 (dále jen „základní nařízení“), prozatímní přezkum (4), jehož rozsah se omezoval na přezkum přija- telnosti závazku dotyčných ruských vyvážejících výrobců. Provedené šetření ukázalo, že závazek nabízený společně ruskými orgány a dotyčnými ruskými vyvážejícími výrobci je upraven podle závazků navrhovaných a přijatých Komisí v původním šetření. Mimoto se ruské ministerstvo obchodu zaručilo, že na dodržování závazku bude dohlížet a bude ho kontrolovat. Odstranění újmy bude dosaženo dvěma způsoby: za prvé cenovým závazkem pro určité roční množství zboží a za druhé antidumpingovým clem podle hodnoty, uloženým na jakékoli dovozy překračující toto množství. Ruské ministerstvo obchodu se zavázalo kontrolovat a ověřovat potvrzení výrobců u každé účtované nakládky vyvážené do Společenství, která spadá do rámce dohod- nutého množství osvobozeného od antidumpingového cla. Aby bylo zajištěno, že množství dovozů osvobozených od antidumpingového cla nepřekračuje množství stano- vené v závazku, podmiňuje se osvobození předložením platného výrobního osvědčení celním orgánům Společen- ství, jasně identifikujícího výrobce, dotyčný výrobek, zákazníka, jemuž je zboží určeno, a podrobnosti uvedené v příloze k tomuto nařízení. V pochybných případech roz- hodne Komise o platnosti výrobního osvědčení a případně přijme opatření v souladu s čl. 8 odst. 9 a 10 základního nařízení. (4) Úř. věst. C 77, 20. 3. 1999, s. 6. 11/sv. 33 CS Úřední věstník Evropské unie 139 (8) Po pečlivém přezkoumání situace přijala Komise závazek rozhodnutím Komise č. 2000/70/ES (1). (9) V důsledku tohomusí být konečné nařízení změněno tak, aby dovozy uskutečněné v souladu s podmínkami závazku nepodléhaly žádnému antidumpingovému clu, PŘIJALA TOTO NAŘÍZENÍ: Článek 1 Nařízení (ES) č. 2320/97 se mění takto: a) v čl. 1 odst. 2 se část tabulky týkající se Ruska nahrazuje tímto: „Země Výrobce Celní sazba Doplňkový kód TARIC Rusko Taganrog metallurgical works Pervouralsky Novotrubny Chelyabinsk tube-rolling plant Ostatní 26,8 % 26,8 % 26,8 % 26,8 % A039 A040 A041 A999“ b) v čl. 2 odst. 4 se v tabulce doplňuje nová položka, která zní: „Země Výrobce Doplňkový kód TARIC Rusko Taganrog metallurgical works Pervouralsky Novotrubny Chelyabinsk tube-rolling plant A042 A043 A044“ Článek 2 Toto nařízení vstupuje v platnost prvním dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropských společenství. Toto nařízení je závazné v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských státech. V Bruselu dne 24. ledna 2000. Za Radu předseda J. GAMA (1) Úř. věst. L 23, 28. 10. 2000, s. 78. 140 CS Úřední věstník Evropské unie 11/sv. 33 PŘÍLOHA Hlavní prvky výrobního osvědčení (*) a) Číslo osvědčení. b) Označení, ze kterého vyplývá, zda osvědčení je originálem nebo kopií. c) Datum doby platnosti osvědčení. d) Následující text: „Výrobní osvědčení ověřené ministerstvem obchodu Ruské federace a podle čl. 2 odst. 2 nařízení (ES) č. 2320/97 pro vývoz určitých bezešvých trubek a rour do Evropského společenství spadajících pod dodatkový kód TARIC XXXX. “ e) f) Jméno a plná adresa příslušného vyvážejícího výrobce, včetně telefonních a faxových čísel a případně identifikačního čísla, jako je vnitrostátní registrační číslo společností zapsaných do obchodního rejstříku. Jméno a plná adresa zákazníka příslušného vyvážejícího výrobce, včetně telefonních a faxových čísel, jemuž byl výrobek vyvážejícím výrobcem prodán a účtován. g) Číslo faktury za zboží, kterého se výrobní osvědčení týká. h) Přesný popis zboží, včetně: — popisu výrobku dostačujícího k identifikaci výrobku a totožného s výrobkem uvedeným na účtu, — kódu KN, — množství (v tunách). i) Následující prohlášení vyvážejícího výrobce: „Já, níže podepsaný, potvrzuji, že prodej na vývoz do Evropského společenství zboží uvedeného v tomto osvědčení se uskutečňuje v rámci a podle podmínek závazku nabídnutého …… (dotyčný vyvážející výrobce) a v mezích povoleného objemu pro antidumpingové bezcelné dovozy do Evropského společenství stanoveného v závazcích přijatých Komisí podle rozhodnutí č. 2000/70/ES. Prohlašuji, že informace poskytnuté v tomto osvědčení jsou úplné a správné. “ j) Razítko a podpis osoby zmocněné ruským ministerstvem obchodu. k) Prostor pro využití příslušnými orgány Společenství. (*) Každé pole osvědčení se vyplní ve dvou jazycích, rusky a anglicky