title: Særberetning nr. 3/2000 om Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen - Foranstaltninger til fremme af beskæftigelsen af unge, med Kommissionens svar

eurovoc_concepts:
EAGGF Guidance Section
EU programme
European Social Fund
employment aid
youth employment
youth unemployment

formats: html pdf print

text: 7. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 100/1 I (Meddelelser) REVISIONSRETTEN S˘RBERETNING Nr. 3/2000 om Den Europ(cid:230)iske Socialfond og Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen (cid:151) Foranstaltninger til fremme af besk(cid:230)ftigelsen af unge, med Kommissionens svar (artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF) (2000/C 100/01) INDHOLD GENEREL INDLEDNING. ResumØ af revisionsbem(cid:230)rkningerne. DEL I - ESF. Indledning. Rettens revision. Ungdomsuddannelse og besk(cid:230)ftigelse. Budgetbevillinger. EU(cid:146)s strategi for unge arbejdslłse. R(cid:229)dets strategi. Kommissionens analyse af de nationale handlingsplaner. Revisionen af programmer inden for ESF(cid:146)s hovedomr(cid:229)de. Hvordan defineres »unge«?. Evaluering af gennemfłrelsen. Samordning af strukturfondsstłtten. Synergien mellem fondene. Synergi mellem ESF-aktiviteter. S(cid:230)rlige bem(cid:230)rkninger om ESF-finansiering. Initiativet Employment - Youthstart. Employment - Youthstarts funktion og m(cid:229)l. Budgetbevillinger. Revision af gennemfłrelsen af Youthstart. Alderskriteriet g(cid:230)ldende for Employment - Youthstart. Udv(cid:230)lgelsesprocedure. Der mangler p(cid:229)lidelige oplysninger. Samordning og udbredelse af projektresultater. Midtvejsevaluering. Faglig bistand. Punkt 1-12 2-12 13-60 13-14 15 16-17 18-20 21-23 21-22 23 24-34 24 25-29 30-34 30-32 33-34 35-44 45-60 46-47 48 49-55 49 50-52 53-55 56-57 58 59-60 Side 3 3 4 4 4 4 5 7 7 8 8 8 8 8 8 9 9 10 10 10 11 11 11 12 12 12 12 C 100/2 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 7. 4. 2000 DEL II - EUGFL, UDVIKLINGSSEKTIONEN. Indledning. Rettens revision. Gennemfłrelsen af artikel 10, 11 samt 26, 27 og 28 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 950/97. Definition af »fłrste etablerings«-dato. Rentegodtgłrelsestilskuddene kan ikke spores. Interne kontrolsystemer. Problemer med planl(cid:230)gningen, forsinkelser og svagheder i den interne kontrol. Evalueringer. DEL III - KONKLUSION. Punkt 61-79 61-65 66-67 68-73 72-73 74-75 76-79 76-77 78-79 80-87 Kommissionens svar. Side 12 12 16 17 17 17 17 17 18 18 20 7. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 100/3 GENEREL INDLEDNING słgninger. Koordinationen mellem de generaldirektorater, der er ansvarlige for strukturfondene, er ikke god nok (punkt 30-34). Igennem (cid:229)rene er det b(cid:229)de i Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds konklusio- 1. ner og resolutioner (cid:151) Essen 1994, Madrid 1995, Firenze 1996, Dublin 1996, Luxembourg 1997 og Wien 1998 (cid:151) og i Amsterdam- traktaten blevet bekr(cid:230)ftet, at F(cid:230)llesskabet og medlemsstaterne prioriterer bek(cid:230)mpelsen af arbejdslłsheden meget hłjt. Denne beretnings del I omhandler foranstaltninger under Den Europ(cid:230)i- ske Socialfond (ESF). Beretningens del II omhandler stłtte under EUGFL, Udviklingssektionen. Form(cid:229)let med revisionen var at undersłge, hvordan Kommissionen og udvalgte medlemsstater forvalter de foranstaltninger under Den Europ(cid:230)iske Socialfond (ESF), som skal hj(cid:230)lpe unge til at f(cid:229) en uddannelse og komme i besk(cid:230)ftigelse, samt den etableringsstłtte, unge landbrugere kan f(cid:229) udbetalt over Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Udviklingssektionen (EUGFL, Udviklingssektionen). 6. En r(cid:230)kke operationelle programmer under EF-stłtterammerne for 1989-1993 (EFSR1) er endnu ikke blevet afsluttet. Der fore- kommer stadig tilf(cid:230)lde under EFSR2 (1994-1999), hvor den natio- nale medfinansiering af ESF-stłttede foranstaltninger er blevet forsinket, og Retten har konstateret v(cid:230)sentlige fejl i de udgiftser- kl(cid:230)ringer, projektlederne og medlemsstaterne indsender til Kom- missionen. Medlemsstaternes forvaltninger anvender stadig ikke definitionerne p(cid:229) »endelig modtager« og »faktisk p(cid:229)lłbne udgifter« korrekt. Projektlederne anmelder ofte for store indirekte omkost- ninger. Medlemsstaterne er i henhold til de g(cid:230)ldende forordninger forpligtede til at foretage revision, men nogle af dem har ikke opfyldt deres forpligtelse. De har ikke regelm(cid:230)ssigt indberettet uregelm(cid:230)ssigheder, selv om noget tyder p(cid:229), at uregelm(cid:230)ssighe- derne er i stigning. Procedurerne for udv(cid:230)lgelse og opfłlgning af projekter kan stadig głres mere hensigtsm(cid:230)ssige (punkt 35-44). ResumØ af revisionsbem(cid:230)rkningerne 2. Med indfłrelsen af bestemmelserne om, at medlemsstaterne skal udarbejde nationale handlingsplaner, (cid:229)bnedes der mulighed for at samordne og m(cid:229)lrette de nationale besk(cid:230)ftigelsespolitikker. Overv(cid:229)gning og evaluering af ESF-stłttens effekt under gennem- fłrelsen af disse foranstaltninger skulle sikre, at der efterh(cid:229)nden blev opn(cid:229)et bedre resultater. Kommissionen har spillet en vigtig rolle ved udviklingen af denne politik (punkt 23). 3. Unge er en af hovedm(cid:229)lgrupperne for ESF-stłtte. M(cid:229)lgruppen er imidlertid ikke pr(cid:230)cist defineret, og medlemsstaterne har defi- neret den forskelligt b(cid:229)de i de operationelle programmer (OP(cid:146)er) og i de samlede programmeringsdokumenter (SPD(cid:146)er) og ogs(cid:229) i forbindelse med foranstaltninger og delforanstaltninger. M(cid:229)lgrup- pen sp(cid:230)nder fra 14 til 40 (cid:229)r (punkt 24). 4. Rettens revision og Kommissionens analyse af midtvejsevalu- eringen af gennemfłrelsen af ESF under EF-stłtterammerne i perioden 1994-1999 (EFSR2) viste, at der var en r(cid:230)kke svagheder. Der var ikke opstillet tilstr(cid:230)kkelig klare m(cid:229)l eller defineret m(cid:229)l- grupper, og der er behov for mere relevante resultatindikatorer. Medlemsstaterne błr słrge for at f(cid:229) rettet op p(cid:229) disse svagheder, og Kommissionen błr kontrollere forbedringerne (punkt 26, 27 og 58). 7. Youthstarts forvaltnings- og kontrolsystem er blevet forbedret i den anden fase (1997-1999), men gennemfłrelsen er stadig beh(cid:230)ftet med nogle af svaghederne fra den fłrste udv(cid:230)lgelses- runde. Ved den anden udv(cid:230)lgelsesrunde kunne man ikke udnytte erfaringerne fra fłrste runde, fordi der ikke var afsluttet ret mange projekter (punkt 51-52). 8. Det har vist sig vanskeligt at f(cid:229) oprettet velfungerende tv(cid:230)r- nationale partnerskaber til Youthstart-foranstaltninger, fordi part- nerskaberne ikke har haft samme antal partnere, og fordi der har medvirket passive partnere, hvis bidrag ikke var planlagt og hel- ler ikke almindeligt kendt. Projekternes stłrrelse har ogs(cid:229) givet problemer, og andre vanskeligheder skyldes, at partnerskaberne ikke har v(cid:230)ret samordnet, og at oplysningerne i databasen har v(cid:230)ret ufuldst(cid:230)ndige og up(cid:229)lidelige (punkt 54 og 55). stłtteberettigede. Kendskabet 9. Der findes ikke f(cid:230)lles regler for, hvorn(cid:229)r samordningsomkost- ninger er resultaterne af Youthstart-projekterne błr udbredes, s(cid:229) de kan udnyttes i hele EU. Det er n(cid:230)sten umuligt at evaluere effekten af det tv(cid:230)rnatio- nale element (en af hoved(cid:229)rsagerne til at oprette en EF-initiativ- foranstaltning), da de forskellige projekter inden for et tv(cid:230)rnatio- nalt partnerskab evalueres p(cid:229) nationalt plan (punkt 56-58). til 10. Det arbejde, kontoret for faglig bistand har udfłrt, har v(cid:230)ret til stłtte for gennemfłrelsen af EF-initiativet Employment. Kom- missionen błr słrge for at sikre, at den ekspertise, der er opn(cid:229)et under gennemfłrelsen af den faglige bistand, ikke g(cid:229)r tabt (punkt 59). 5. Der er ikke synergi mellem fondene, n(cid:229)r de operationelle pro- grammer finansieres af mere end Øn fond, og heller ikke mellem de łvrige operationelle programmer og EF-initiativerne eller mel- lem foranstaltningerne i medlemsstaterne. N(cid:229)r Øn projektleder forvalter flere projekter under forskellige m(cid:229)l, błr de nationale myndigheder słrge for, at s(cid:229)danne projekter forvaltes koordineret, det vil łge effektiviteten og mindske risikoen for dobbeltstłttean- 11. Der kan ydes forskellige former for finansiel stłtte under EUGFL, Udviklingssektionen, til unge landbrugere, der etablerer sig for fłrste gang. Disse foranstaltninger er et v(cid:230)sentligt element i bek(cid:230)mpelsen af arbejdslłsheden inden for denne m(cid:229)lgruppe. Administration af stłtte til landbrugsinvesteringer i form af kapi- taltilskud og/eller rentegodtgłrelser er kompliceret b(cid:229)de p(cid:229) C 100/4 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 7. 4. 2000 nationalt og regionalt plan. Gennemfłrelsen af foranstaltninger under EUGFL, Udviklingssektionen, blev forsinket, fordi nogle programmer blev godkendt p(cid:229) et sent tidspunkt, og fordi den interne kontrol var beh(cid:230)ftet med svagheder. I nogle tilf(cid:230)lde var projektgennemfłrelsen blevet forsinket s(cid:229) meget, at modtagerne ikke l(cid:230)ngere var stłtteberettigede (punkt 71-77). 12. For foranstaltningerne under EUGFL, Udviklingssektionen, gjorde der sig ligesom for ESF-foranstaltningerne det g(cid:230)ldende, at der ikke var fastlagt klare m(cid:229)l og relevante resultatindikatorer (punkt 78-79). Ungdomsuddannelse og besk(cid:230)ftigelse 16. I 1996 var der 48 millioner 15-24-(cid:229)rige (det er denne alders- gruppe, Eurostat l(cid:230)gger til grund ved statistiske sammenligninger af unge og voksne) i Den Europ(cid:230)iske Union. Heraf var 22 mil- lioner (46 %) potentielt arbejdsaktive, mens 26 millioner var under uddannelse eller erhvervsuddannelse. 5 millioner var arbejdslłse. Ungdomsarbejdslłsheden var s(cid:229)ledes p(cid:229) 22 %, dvs. mere end dobbelt s(cid:229) hłj som ledigheden blandt 25-59-(cid:229)rige. I 1998 var ungdomsarbejdslłsheden stadig p(cid:229) 19,5 %. Arbejdslłshedsstati- stikker vises i tabel 1. DEL I ESF Indledning 13. ESF-stłtte til unge ydes is(cid:230)r p(cid:229) to m(cid:229)der: gennem aktiviteter under m(cid:229)l nr. 1-6 inden for ESF(cid:146)s hovedomr(cid:229)de og gennem EF-initiativet Employment, hvor afsnittet Youthstart stłtter pro- jekter for unge. 14. ESF yder stłtte til flere former for aktioner, som medlems- staterne anvender i bek(cid:230)mpelsen af ungdomsarbejdslłsheden. Eksempler herp(cid:229) er projekter, der g(cid:229)r ud p(cid:229) at hj(cid:230)lpe unge til at f(cid:229) en erhvervsuddannelse og bedre faglige kvalifikationer, p(cid:229) at r(cid:229)dgive og vejlede dem, p(cid:229) at f(cid:229) oprettet l(cid:230)repladser og uddan- nelser med praktikpladser, og desuden p(cid:229) at yde arbejdsgivere til- skud til s(cid:229)danne unges lłn. Hver enkelt medlemsstat afgłr, hvor- dan de forskellige aktionsformer v(cid:230)gtes i forhold til hinanden, men der er stigende tendens til, at medlemsstaterne integrerer aktionerne (1), hvad Kommissionen tilskynder til. Rettens revision 15. Retten har revideret ungdomsarbejdslłshedsforanstaltninger i Kommissionen og i fem medlemsstater, der tegner sig for en stor andel af stłtten (Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien og Det For- enede Kongerige). Revisionen omfattede b(cid:229)de lovlighed/formel rigtighed og aspektet forsvarlig łkonomisk forvaltning (klar m(cid:229)l- retning, evaluering af gennemfłrelsen mv. ). Endvidere hidrłrer en del af revisionsbeviset fra resultaterne af Rettens revision med henblik p(cid:229) DAS-revisionserkl(cid:230)ringen i 12 medlemsstater. Derud- over har Retten revideret den stłtte, EF-initiativet Employment (cid:151) Youthstart (cid:151) har f(cid:229)et af det kontor for faglig bistand, som er ansvarligt for bistand til alle EF-initiativer. Tabel 1 Ledighedsnłgletal Ledige i % af den erhvervsaktive befolkning EU 15 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 1996 10,8 9,7 6,8 8,9 9,6 22,2 12,4 11,6 12,0 3,0 6,3 4,3 7,3 14,6 9,6 8,2 1997 10,6 9,4 5,6 9,9 10,0 20,8 12,3 9,8 12,1 2,8 5,2 4,4 6,8 12,7 9,9 7,0 1998 10,0 9,5 5,1 9,4 10,7 18,8 11,7 7,8 12,2 2,8 4,0 4,7 5,1 11,4 8,3 6,3 Erhvervsaktiv befolkning = antal personer i arbejde + jobsłgende ledige. Kilde: Eurostat (cid:151) Harmonised unemployment rates. Besk(cid:230)ftigelsestal (15-64-(cid:229)rige) (%) (antal personer i arbejde/samlet befolkning) EU 15 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 1996 59,9 56,3 74,0 64,1 54,9 46,6 59,7 54,9 50,6 59,1 65,4 67,3 62,3 60,5 69,7 68,7 1997 60,1 57,0 75,4 63,6 54,8 48,0 59,4 56,4 50,5 59,9 67,5 67,2 63,4 61,9 68,3 69,7 1998 60,8 57,3 75,3 63,7 55,6 49,7 59,9 56,4 50,8 60,2 69,4 67,4 66,8 63,4 68,6 70,2 NB: Irlands tal for 1998 vedrłrer 1997. Kilde: Eurostat (cid:151) European Labour Force Survey. 7. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 100/5 Besk(cid:230)ftigelsesstal (15-64-(cid:229)rige) (%) den erhvervsaktive befolkning/samlet befolkning EU 15 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 1996 67,3 62,2 79,5 70,4 61,0 60,0 68,2 62,3 57,7 61,1 69,9 71,1 67,5 71,7 77,1 74,9 1997 67,5 62,6 79,8 70,6 60,8 60,8 68,0 62,9 57,7 61,5 71,5 70,9 68,2 72,8 76,4 75,0 NB: Irlands tal for 1998 vedrłrer 1997. Kilde: Eurostat (cid:151) European Labour Force Survey. Ledige i % af den erhvervsaktive befolkning (15-24-(cid:229)rige) EU 15 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 1996 22,0 23,1 10,6 10,0 31,0 41,9 29,2 18,2 33,5 8,5 11,7 6,2 16,8 27,9 20,5 15,5 1997 21,1 23,0 8,4 10,8 30,8 39,1 29,1 15,3 32,7 8,1 9,6 6,7 15,1 25,2 20,6 14,2 Kilde: Eurostat (cid:151) Harmonised unemployment rates. 1998 67,8 63,2 79,3 70,7 62,5 61,3 68,2 62,9 58,1 61,9 72,6 71,3 70,2 73,1 75,5 74,9 1998 19,6 22,1 7,4 9,8 29,8 35,4 26,6 11,5 33,2 6,9 7,8 6,6 10,6 23,5 16,7 13,6 17. Ungdomsarbejdslłshedens relative omfang vises i tabel 1. I 1998 havde Gr(cid:230)kenland, Spanien, Frankrig og Italien EU(cid:146)s hłjeste arbejdslłshedsprocenter (cid:151) de l(cid:229) p(cid:229) henholdsvis 29,8 %, 35,4 %, 26,6 % og 33,2 % (2). I de sidste tre (cid:229)r har ungdomsarbejdslłshe- den vist en nedadg(cid:229)ende tendens med v(cid:230)sentlige fald i Spanien, Irland, Portugal og Finland (3). Budgetbevillinger 18. ESF-udgifterne i perioden 1994-1999 er ansat til i alt 49 000 mio. ECU i 1999-priser. Tabel 2 viser de samlede ESF-belłb, der efter planerne skulle anvendes hvert (cid:229)r i perioden 1994-1997 under den anden EF-stłtteramme (EFSR2), samt den oplyste udnyt- telse frem til november 1999. 19. ESF-foranstaltninger, der gennemfłres uden for m(cid:229)l nr. 1- omr(cid:229)derne i medlemsstaterne, gennemfłres navnlig under m(cid:229)l nr. 3. M(cid:229)l nr. 3 er bek(cid:230)mpelse af langtidsledighed og fremme af den erhvervsm(cid:230)ssige integrering af unge og af personer, der er udsat for udelukkelse fra arbejdsmarkedet, samt fremme af lige besk(cid:230)ftigelsesmuligheder for m(cid:230)nd og kvinder. ESF-finansieringen under m(cid:229)l nr. 3 er fordelt p(cid:229) aldersgrupperne 15-24 (cid:229)r og 25-65 (cid:229)r. I gennemsnit tegner besk(cid:230)ftigelsesforanstaltninger for unge sig for ca. 37 % af udgifterne til m(cid:229)l nr. 3-aktioner inden for ESF(cid:146)s hovedomr(cid:229)de, og foranstaltninger for langtidsledige tegner sig for en tilsvarende andel, jf. tabel 3. Andre hłjtprioriterede temaer inden for hovedomr(cid:229)det, s(cid:229)som lige muligheder for kvinder og m(cid:230)nd samt (cid:151) inden for rammerne af EF-initiativerne (cid:151) inno- vative pilotprojekter og faglig bistand tegner sig for resten af ESF(cid:146)s udgifter til m(cid:229)l nr. 3. Udnyttelsen af ESF-midlerne fordelt p(cid:229) medlemsstater og trancher Tabel 2 B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S (1 000 ECU) UK I alt (1) 112 583 55 032 995 538 337 263 1 233 834 675 902 342 617 791 807 3 931 202 855 153 237 71 218 1 000 218 334 079 1 407 319 718 718 339 163 751 063 5 305 205 368 110 338 54 037 809 675 170 948 1 112 841 522 256 322 400 354 037 3 896 176 401 77 086 42 991 544 563 136 959 1 121 457 385 443 313 231 59 463 3 682 151 468 0 437 009 0 433 293 0 372 576 0 287 029 0 0 0 0 0 0 0 0 784 333 5 972 704 825 386 6 244 367 661 404 4 670 809 655 179 3 778 551 127 124 62 057 1 098 243 394 956 1 347 660 842 030 310 812 805 888 4 404 218 998 106 033 450 108 117 110 101 436 897 654 6 884 513 156 993 89 643 844 895 399 402 1 342 468 662 709 306 603 450 442 5 218 181 290 151 823 460 120 149 677 159 076 889 796 6 250 155 122 549 63 404 623 680 325 388 1 240 987 483 954 303 380 346 457 4 630 152 367 115 010 428 704 72 584 77 717 824 084 5 184 895 92 887 44 367 460 685 221 852 484 991 534 313 300 287 212 438 3 916 174 425 25 919 451 973 11 690 1 796 682 391 3 703 930 142 027 65 977 1 247 490 449 493 1 516 115 900 511 349 929 927 093 5 237 243 450 115 443 505 692 119 581 145 713 1 040 254 7 774 005 126 970 56 297 1 217 809 124 617 1 404 589 687 426 352 958 785 436 4 100 216 684 93 662 541 979 72 413 49 700 895 811 6 630 451 111 277 65 007 1 080 516 149 265 1 560 381 654 187 331 185 448 097 4 080 213 698 72 040 473 799 88 088 44 939 914 551 6 211 110 93 667 48 284 1 056 815 282 339 1 531 857 684 882 330 233 444 611 4 287 195 976 56 563 468 492 55 400 55 207 947 942 6 256 555 137 837 63 267 1 261 426 478 643 1 622 827 825 071 362 635 995 230 5 537 268 858 119 237 557 853 124 804 152 534 1 049 988 8 025 747 143 463 63 220 1 052 479 342 647 1 544 903 630 284 359 739 1 409 747 5 901 283 044 109 086 389 280 143 210 105 453 447 713 7 030 169 111 549 53 497 1 229 694 366 858 1 361 783 788 803 359 198 605 975 5 355 213 637 103 435 504 166 119 345 113 135 743 633 6 680 063 99 723 52 083 964 072 336 455 1 413 989 1 178 536 342 629 109 904 4 583 79 810 130 432 321 198 90 610 107 120 551 912 5 783 056 1994-tranchen Oprindelig plan Forpligtelser Betalinger Anmeldt MS 1995-tranchen Oprindelig plan Forpligtelser Betalinger Anmeldt MS 1996-tranchen Oprindelig plan Forpligtelser Betalinger Anmeldt MS 1997-tranchen Oprindelig plan Forpligtelser Betalinger Anmeldt MS (1) I denne słjle vises forpligtelser indg(cid:229)et og betalinger afholdt under hver tranche i (cid:229)ret. NB: Forpligtelserne kan overstige den oprindelige plan p(cid:229) grund af bestemmelserne i artikel 20, stk. 3, i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2082/93 (forpligtelser for den samlede EF-stłtte) og den (cid:229)rlige indeksering af programmerne. NB: Tallene for 1998 vil foreligge i november 1999. Kilde: Kommissionen GD V (november 1998). C 1 0 0 / 6 D A D e E u r o p (cid:230) i s k e F (cid:230) l l e s s k a b e r s i T d e n d e. 7 4 2 0 0 0 7. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 100/7 Fordelingen af de finansielle midler til de prioriterede omr(cid:229)der »unge« og langtidsledige p(cid:229) medlemsstaterne M(cid:229)l nr. 3-tal (1) og ledighedstal for unge erhvervsaktive fordelt p(cid:229) medlemsstaterne Tabel 3 Medlemsstat Samlet ESF- belłb (1994- 1999) Andel til unge Andel til langtidsledige Ledighedstal for unge erhvervsaktive Belgien Danmark Luxembourg Nederlandene (2) (cid:216)strig Finland Sverige (mio. ECU) (mio. ECU) 401,9 268,1 20,7 923,0 334,0 258,4 347,7 86,1 58,1 3,1 22,9 82,2 97,0 Det Forenede Kongerige 3 177,6 1 265,8 Tyskland Frankrig Italien Spanien I alt (3) 1 682,1 2 562,4 1 316,2 1 494,5 442,0 976,6 566,0 743,7 11 292,1 3 599,8 % 21,4 22,0 15,0 7,0 32,0 28,0 39,8 26,0 38,1 43,0 49,7 36,6 (mio. ECU) 134,2 142,4 5,5 113,8 171,5 173,0 1 208,1 944,1 690,7 421,2 519,9 4 004,5 % 33,4 53,1 26,6 34,0 66,3 50,0 38,0 56,1 27,0 32,0 35,0 38,2 20 11 9 11 7 42 22 15 10 28 34 42 (1) I denne tabel vises kun m(cid:229)l nr. 3-udgifter. Andre ESF-udgifter til foranstaltninger for unge afholdes under m(cid:229)l nr. 1. (2) For Nederlandenes vedkommende foreligger der ikke en klar fordeling af belłbet p(cid:229) de prioriterede omr(cid:229)der. (3) Kommentarer: Generelt viser dataene i tabellen, at hver enkelt medlemsstat fordeler midlerne efter behov. En gruppe lande som Italien, Spanien, Det Forenede Kongerige og Frankrig anvender en stor andel af midlerne til unge, fordi ungdomsarbejdslłsheden er meget hłj. Omr(cid:229)derne kan overlappe hinanden, for det prioriterede omr(cid:229)de langtidsledige omfatter ogs(cid:229) unge. 25 (cid:229)r kan ifłlge Kommissionen betrag- tes som det mest anvendte gennemsnit til fastl(cid:230)ggelse af denne m(cid:229)lgruppe. Kilde: Kommissionens (cid:229)rsberetninger om strukturfondene, Eurostat 1996. 20. Nogle foranstaltninger gennemfłrt inden for rammerne af operationelle programmer (OP) under m(cid:229)l nr. 1 tager specielt sigte p(cid:229) at hj(cid:230)lpe unge med overgangen fra uddannelse til arbejdsplads og p(cid:229) at forbedre eksisterende uddannelses- og videreuddannel- sessystemer, men man kan ikke identificere alle ESF-udgifterne vedrłrende unge. Foranstaltningerne for de forskellige aldersgrup- per holdes nemlig ikke klart adskilt, da nogle OP(cid:146)er skal opfylde generelle regionale m(cid:229)l og finansieres over alle tre strukturfonde, og ikke udelukkende opfylde m(cid:229)l vedrłrende menneskelige res- sourcer som m(cid:229)l nr. 3. EU(cid:146)s strategi for unge arbejdslłse R(cid:229)dets strategi medlemsstaterne deres fłrste nationale handlingsplaner ved udgan- gen af april 1998. 22. R(cid:229)det vedtog, at der skulle s(cid:230)ttes ind p(cid:229) fire omr(cid:229)der (de fire »słjler«): a) forbedring af besk(cid:230)ftigelsesegnetheden b) udvikling af en iv(cid:230)rks(cid:230)tterkultur c) fremme af virksomhedernes og de ansattes tilpasningsevne d) styrkelse af ligestillingspolitikken p(cid:229) arbejdsmarkedet. 21. Efter Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds ekstraordin(cid:230)re młde om besk(cid:230)f- tigelse den 20. og 21. november 1997 i Luxembourg skulle R(cid:229)det i henhold til det nye afsnit om besk(cid:230)ftigelse i Amsterdam- traktaten (4) fastl(cid:230)gge retningslinjer, der skal tages hensyn til ved fastl(cid:230)ggelsen af de nationale besk(cid:230)ftigelsespolitikker. De fłrste retningslinjer for besk(cid:230)ftigelsen (for 1998) blev vedtaget den 15. december 1997, og derefter udarbejdede, vedtog og offentliggjorde Der blev vedtaget 19 retningslinjer med tilknytning til de fire słj- ler. Heri defineres s(cid:230)rlige m(cid:229)l, der skal overv(cid:229)ges regelm(cid:230)ssigt. Fire af disse retningslinjer fokuserer s(cid:230)rlig p(cid:229) ungdomsarbejds- lłshed (5). C 100/8 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 7. 4. 2000 Kommissionens analyse af de nationale handlingsplaner 23. Retten har undersłgt Kommissionens 1998-analyser af med- lemsstaternes nationale handlingsplaner. Kommissionen konklu- derede i juni 1998, at de nationale handlingsplaner var s(cid:229) vagt formuleret, at det var vanskeligt b(cid:229)de at se, om der var fastlagt en strategi, og hvordan foranstaltningerne var prioriterede i forhold til hinanden, samt at de indeholdt generelle politiske prioriterin- ger s(cid:229)som »forbedring af besk(cid:230)ftigelsesegnetheden« og ikke ope- rationelle planer. Desuden var der i hovedparten af disse hand- lingsplaner ikke anfłrt nogen tal eller specifikke m(cid:229)l og indikatorer for, hvor stor ESF-stłtte der skulle ydes, for at planerne kunne gennemfłres. Det var derfor umuligt at m(cid:229)le effekten af ESF- stłtten. Hovedparten af medlemsstaterne fremlagde ikke en syste- matisk analyse af de ESF-stłttede foranstaltninger. Kommissionen bekr(cid:230)ftede i september 1999 i analysen af (cid:229)ret 1998, at medlems- staterne erkendte, at de endnu ikke havde opstillet konkrete m(cid:229)l. Revisionen af programmer inden for ESF(cid:146)s hovedomr(cid:229)de Hvordan defineres »unge«? 24. Ved fastl(cid:230)ggelsen af en EU-strategi for unges besk(cid:230)ftigelse m(cid:229) m(cid:229)lgruppen for de foranstaltninger, der skal tr(cid:230)ffes, nłdven- digvis defineres. Men i den g(cid:230)ldende ESF-forordning, R(cid:229)dets for- ordning (E(cid:216)F) nr. 2084/93 (6), er (cid:151) i mods(cid:230)tning til artikel 2 i den tidligere g(cid:230)ldende ESF-forordning (E(cid:216)F) nr. 4255/88 (cid:151) unge ikke defineret som personer under en bestemt aldersgr(cid:230)nse. Det konstateredes under revisionen, at definitionen p(cid:229) »unge« kunne variere b(cid:229)de fra medlemsstat til medlemsstat og inden for de enkelte medlemsstater afh(cid:230)ngigt af fond, OP eller foranstaltning. I Frankrig var for eksempel 40-(cid:229)rige omfattet af nogle foranstalt- ninger for unge, mens Tyskland (Brandenburg) anvendte 27 (cid:229)r som aldersgr(cid:230)nse og Italien (Sicilien) 32 (cid:229)r. Evaluering af gennemfłrelsen 26. Et eksempel p(cid:229), at stłtten ikke m(cid:229)lrettes godt nok, konsta- teredes i Tyskland (Brandenburg), hvor der hvert (cid:229)r var udbetalt besk(cid:230)ftigelsesstłtte med ESF-tilskud til ca. 15 000 unge. De virk- somheder, som tilbyder unge en uddannelse, f(cid:229)r udbetalt stłtten som et engangsbelłb for hver person p(cid:229) mellem 3 000 og 7 000 DEM (1 500-3 500 ECU), som d(cid:230)kker hele uddannelsens varig- hed (i gennemsnit tre (cid:229)r). Stłtten var blevet udbetalt, selv om der ikke var fastlagt kriterier for deltagelse i s(cid:229)danne uddannelsespro- jekter, og det heller ikke var defineret, hvilke erhverv stłtten kunne tage sigte p(cid:229). Der var en vis tendens i den private sektor til at tage tilskuddene for givet, og det er et spłrgsm(cid:229)l, om der blev skabt nye job (l(cid:230)repladser). For at undg(cid:229) s(cid:229)dan passivitet i fremtiden ophłrte myndighederne i Brandenburg med at anvende foran- staltningen i 1998 og koncentrerede i stedet midlerne om andre foranstaltninger. Men i dag ydes der offentlig stłtte til ca. 75 % af alle l(cid:230)rlingeuddannelser. 27. Retten har undersłgt Kommissionens analyse af medlems- staternes evalueringer af m(cid:229)l nr. 1- og m(cid:229)l nr. 3-foranstaltninger for unge (8). Kommissionen (GD V) havde konstateret, at de oplys- ninger, der var indsamlet om m(cid:229)l nr. 1 ved hj(cid:230)lp af de eksiste- rende overv(cid:229)gningssystemer, ikke var s(cid:229) d(cid:230)kkende, at de kunne l(cid:230)gges til grund for en evaluering. Analysen af programmerne til styrkelse af uddannelsessystemerne har ikke i tilstr(cid:230)kkeligt omfang g(cid:229)et p(cid:229) resultaterne og effekten, og sammenh(cid:230)ngen med erhvervs- uddannelsessystemerne błr undersłges n(cid:230)rmere. 28. De unge, der prioriteres under m(cid:229)l nr. 3, er ikke en homogen gruppe, hverken i henseende til deres status p(cid:229) arbejdsmarkedet (korttidsledige, langtidsledige, l(cid:230)rlinge) eller i henseende til deres kvalifikationer og/eller arbejdserfaring. Unge kan desuden indg(cid:229) i andre m(cid:229)lgrupper f. eks. kvinder, personer udelukket fra arbejds- markedet og langtidsledige. I forbindelse med evalueringen af m(cid:229)l nr. 3-foranstaltningerne har Kommissionen konstateret alvorlige mangler ved overv(cid:229)gningssystemerne. Hovedparten af medlems- staterne har problemer med at kombinere oplysningerne fra de forskellige nationale overv(cid:229)gningssystemer med de generelt up(cid:229)- lidelige data, der foreligger om den finansielle gennemfłrelse af ESF. 29. Omfanget af projekt- og programevalueringerne varierer fra medlemsstat til medlemsstat og fra omr(cid:229)de til omr(cid:229)de. Kommis- sionen błr hj(cid:230)lpe medlemsstaterne med at fasts(cid:230)tte og anvende resultatindikatorer. 25. Som allerede n(cid:230)vnt er der ikke fastsat hensigtsm(cid:230)ssige m(cid:229)l og relevante resultatindikatorer. En r(cid:230)kke medlemsstater (7) havde ikke udarbejdet en endelig samlet plan for anvendelsen af ESF- midler til fordel for unge under m(cid:229)l nr. 3 og iv(cid:230)rksat den i de revi- derede regioner. Kommissionens undersłgelse af de nationale handlingsplaner for besk(cid:230)ftigelse bekr(cid:230)fter dette. Der var tilsva- rende problemer med at identificere den samlede ESF-indsats for unge i de undersłgte m(cid:229)l nr. 1-omr(cid:229)der i Tyskland og Italien. I Spanien havde en medfinansieret aktion med besk(cid:230)ftigelsesstłtte tilsyneladende resulteret i, at der var oprettet mange tusind faste job, bl. a. til unge. Hovedparten af stłtten var anvendt til at finan- siere omdannelse af midlertidige job til faste job. Samordning af strukturfondsstłtten Synergien mellem fondene 30. Samordningen af de forskellige kommissionstjenesters ind- sats er beh(cid:230)ftet med svagheder. Kommissionens generaldirekto- rater fłlger ikke en f(cid:230)lles strategi for OP(cid:146)er, der finansieres af flere fonde. Foranstaltninger finansieret med midler fra hver struktur- fond hłrer til undtagelsen i medlemsstaterne. Kommissionen błr give medlemsstaterne vejledning i, hvordan de integrerer mid- lerne fra de forskellige fonde bedre. 7. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 100/9 I henhold til strukturfondsforordningerne (9) skal de forskel- 31. lige fondes interventioner samordnes med Den Europ(cid:230)iske Inve- steringsbanks (EIB) interventioner. Fremover skulle de nationale handlingsplaner głre det mere gennemsigtigt, hvor meget de for- skellige fonde bidrager med til retningslinjerne for besk(cid:230)ftigelsen. Effekten p(cid:229) investeringer og jobskabelse af rentegodtgłrelser, F(cid:230)l- lesskabet d(cid:230)kker p(cid:229) l(cid:229)n, som Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank yder sm(cid:229) og mellemstore virksomheder inden for rammerne af Bankens midlertidige l(cid:229)nefacilitet, vil blive behandlet s(cid:230)rskilt i en anden s(cid:230)rberetning. 37. Medlemsstaterne skal, for at sikre sig at ESF-foranstaltningerne gennemfłres til tiden og efter planerne, undersłge, hvordan stłt- temidlerne er anvendt, og indberette resultaterne af deres under- słgelser. Det sker ikke altid. I den rapport, der ledsagede anmod- ningen om betaling af 1997-restbelłbet vedrłrende m(cid:229)l nr. 3 i Frankrig, var der anfłrt en v(cid:230)sentlig lavere kumulativ gennemfł- relsesgrad for projekterne for unge end for projekterne for lang- tidsledige (55,6 % mod 73 %). Medlemsstaten kommenterede ikke dette i rapporten, og Kommissionen fulgte ikke op p(cid:229) sagen. 32. Det Forenede Kongerige har indfłrt »New Deal«-programmet som et supplement til ESF. Ved revisionen konstateredes det, at ESF er tungere at administrere for projektlederne end »New Deal«. Synergi mellem ESF-aktiviteter 33. Der błr skabes synergi mellem de ESF-aktioner og -projekter, som gennemfłres under m(cid:229)l nr. 3, der omfatter menneskelige res- sourcer, og de ESF-aktioner, der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes i de samme omr(cid:229)der under m(cid:229)l nr. 5b med stłtte fra flere fonde. Desuden błr de spe- cifikke ESF-programmer og ESF-elementet i EF-initiativerne for- valtes p(cid:229) en m(cid:229)de, der sikrer, at innovative ideer kanaliseres videre til de specifikke ESF-programmer, og at finansieringsbestemmel- serne er koh(cid:230)rente. 34. I 1997 lagde Det Forenede Kongerige forvaltningen af m(cid:229)l nr. 3 ud til regionale kontorer. M(cid:229)l nr. 1 og 2 blev allerede forval- tet regionalt. ˘ndringen har gjort det nemmere at koncentrere stłtten og at skabe synergi mellem m(cid:229)lene, men der er stadig svagheder. N(cid:229)r en og samme ansvarlige gennemfłrer projekter under mere end Øt m(cid:229)l, forvaltes projekterne hver for sig og ikke sammen. Denne forvaltningsstruktur, som findes i flere medlems- stater, błr forbedres, s(cid:229) den samlede forvaltning bliver mere effek- tiv, og risikoen for dobbeltstłtteansłgninger begr(cid:230)nses. S(cid:230)rlige bem(cid:230)rkninger om ESF-finansiering 35. Retten har gentagne gange p(cid:229)peget svagheder i ESF(cid:146)s finansierings- og medfinansieringsordninger. Bem(cid:230)rkningerne i det fłlgende viser, at der stadig er problemer. 38. Foranstaltningen for arbejdssłgende unge ledige p(cid:229) Sicilien, Italien, tegner sig for 222,7 mio. ECU i perioden 1994-1999, hvil- ket er 51,4 % af det samlede belłb afsat til dette OP. Pr. 31. decem- ber 1997 var udnyttelsesgraden kun 41 % (92,3 mio. ECU). De regionale myndigheders rapport, der indsendtes sammen med betalingsanmodningen, gav ikke nogen forklaring, og der var hel- ler ikke bevis p(cid:229), at Kommissionen havde fulgt op p(cid:229) sagen. 39. P(cid:229) Sicilien blev de (cid:229)rlige udgiftsanmeldelser ifłlge den lokale attesterende myndighed udarbejdet p(cid:229) grundlag af betalinger, som i henhold til projektledernes oplysninger var underbygget af kvit- terede fakturaer. Revisionsresultaterne viste, at det ikke var tilf(cid:230)l- det: (cid:151) For en del (40 %) af de udgifter, projektlederne havde anmeldt, forel(cid:229) der ikke kvitterede fakturaer. (cid:151) Desuden konstateredes det ved en gennemgang af det regio- nale regnskab for 1995 og 1996, at den nationale medfinan- siering i samme periode var blevet udbetalt for sent. Det frem- g(cid:229)r af ovenn(cid:230)vnte, at et problem, Retten allerede tidligere har omtalt, ikke er blevet bragt ud af verden trods Kommissionens bestr(cid:230)belser. 40. De franske myndigheder anmodede den 29. juni 1998 Kom- missionen om udbetaling af 1997-restbelłbet vedrłrende m(cid:229)l nr. 3. Ved en (cid:230)ndring vedtaget den 16. september 1998 blev det samlede attesterede belłb forhłjet med 21,2 mio. FRF (3,2 mio. ECU). Samtidig blev der foretaget (cid:230)ndringer, hvorved de skyldige belłb for 1994, 1995 og 1996 blev nedsat, fordi antallet af mod- tagere var lavere end forventet. Disse svagheder, som registrerings- og rapporteringssystemet i starten var beh(cid:230)ftet med, er blevet afhjulpet, efter at medlemsstaten har foretaget efterfłlgende kon- trol. Desuden skulle alle indt(cid:230)gter fra ESF-medfinansierede pro- jekter have v(cid:230)ret trukket fra de samlede anmeldte stłtteberetti- gede omkostninger. Anmeldelsen vedrłrende 1997 omfattede indt(cid:230)gter p(cid:229) 291,8 mio. FRF (44,5 mio. ECU), som skulle have v(cid:230)ret fratrukket de samlede stłtteberettigede udgifter, men det var ikke sket. 36. Den m(cid:229)de, medlemsstaterne beregner den nationale medfi- nansiering af ESF-projekter p(cid:229), er en af de faktorer, der indvirker p(cid:229), hvor store belłb de i alt afs(cid:230)tter til uddannelsesaktioner. Nogle medlemsstater beregner arbejdslłshedsunderstłttelse og andre sociale ydelser, som skal betales under alle omst(cid:230)ndigheder, som national medfinansiering (10). Denne form for medfinansiering ligger ganske vist inden for forordningernes rammer, men den łger ikke den finansielle stłtte til ESF-aktionerne (11). 41. Myndighederne i Det Forenede Kongerige yder understłt- telse til jobsłgende (en form for arbejdslłshedsunderstłttelse). I henhold til bestemmelserne om udbetaling af understłttelse til jobsłgende skal modtageren blandt andet st(cid:229) til r(cid:229)dighed for arbejdsmarkedet. Ved over 16 timers arbejde om ugen fortabes retten til understłttelse. Uddannelse, arbejde (ogs(cid:229) ulłnnet arbejde), hvor den teoretiske uddannelse oms(cid:230)ttes i praksis, og C 100/10 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 7. 4. 2000 selvstudium, der begr(cid:230)nser den uddannelsessłgendes mulighed for at p(cid:229)tage sig arbejde, t(cid:230)ller med i 16 timers-reglen. Det ind- virker p(cid:229), hvilken type kurser der tilbydes til understłttelsesmod- tagere. S(cid:229)danne kurser overstiger nemlig generelt ikke 16 timer i alt pr. uge, s(cid:229) kursister ikke mister retten til understłttelse. Kurser p(cid:229) hłjst 16 timer pr. uge er m(cid:229)ske ikke altid den mest produktive og effektive m(cid:229)de at formidle uddannelse p(cid:229). 42. Det błr sikres, at projektomkostninger, der registreres som indirekte omkostninger, er rimelige, og at stłtten giver valuta for pengene. Forordningernes bestemmelser om indirekte omkost- ninger (12) giver medlemsstaterne og projektlederne mulighed for at fortolke dem forskelligt. Indirekte omkostninger varierer alt efter, hvilket projekt der er tale om. De udgłr s(cid:229)ledes en v(cid:230)sentlig andel af udgifterne til vejlednings- og r(cid:229)dgivningsprojekter, men en meget mindre andel af udgifterne til besk(cid:230)ftigelsesstłttepro- jekter. Retten undersłgte en stikprłve af betalingsanmodninger for at finde ud af, hvor stort et belłb de indirekte omkostninger androg. I nogle medlemsstater, f. eks. Frankrig og Tyskland, anven- der myndighederne et teoretisk belłb pr. kursist pr. time. Dette system głr det umuligt at identificere de belłb, der er afsat til d(cid:230)kning af indirekte omkostninger. Kommissionen błr undersłge, om der kan iv(cid:230)rks(cid:230)ttes et pilot- forsłg, som g(cid:229)r ud p(cid:229) at f(cid:229) kortlagt alle arbejdslłse og de forskel- lige jobmuligheder. Det kunne głre ESF-finansieringen og den samlede indsats for at skabe besk(cid:230)ftigelse mere m(cid:229)lrettet. Initiativet Employment-Youthstart 45. I dette afsnit gennemg(cid:229)s gennemfłrelsen af afsnittet Youth- start under EF-initiativet Employment (13). Perioden 1994-1998 omfattede to udv(cid:230)lgelsesrunder, hvor der blev udvalgt 1 306 pro- jekter. Rettens stikprłve d(cid:230)kker den fłrste udv(cid:230)lgelsesrunde, hvor 495 projekter blev udvalgt. Retten har udvalgt fire nationale partnerskaber med deltagelse af de fem medlemsstater og besłgt hver enkelt partner (ni i alt) for at evaluere gennemfłrelsen. Employment-Youthstarts funktion og m(cid:229)l I forbindelse med en r(cid:230)kke tyske projekter i Brandenburg 43. var der ikke bogfłrt indirekte omkostninger. Forvaltningen d(cid:230)k- kede omkostningerne, som generelt var p(cid:229) under 10 %. For s(cid:229) vidt angik OP forvaltet af det italienske universitetsministerium, kon- staterede Retten, at Catanias Universitets (Sicilien) indirekte omkostninger var p(cid:229) 32,7 %. I Det Forenede Kongerige var de indirekte omkostninger i forbindelse med et college-projekt p(cid:229) ca. 30 %. I Det Forenede Kongerige taget under Øt udgjorde de indi- rekte omkostninger 28-50 % af projektomkostningerne. 46. Youthstart er et af de fire afsnit under EF-initiativprogrammet Employment (14). Youthstart-afsnittet skal bist(cid:229) medlemsstaterne med at udvikle projekter, der g(cid:229)r ud p(cid:229) at integrere unge uden grundl(cid:230)ggende kvalifikationer eller uddannelse p(cid:229) arbejdsmarke- det, og stłtte udviklingen af partnerskabs- og erfaringsnet. S(cid:229)danne projekter finansieret under EF-initiativet Employment skal v(cid:230)re tv(cid:230)rnationale og innovative, der błr anvendes en »nedefra og op-approach« (»bottom-up approach«), og projekterne błr have multiplikatoreffekt og supplere tilsvarende EU-aktioner. 44. Under revisionen konstaterede Retten en r(cid:230)kke svagheder ved de nationale myndigheders forvaltning af ESF-projekter. Disse forhold vedrłrte en r(cid:230)kke transaktioners lovlighed og formelle rigtighed samt aspektet forsvarlig łkonomisk forvaltning. Som eksempler kan anfłres fłlgende: (cid:151) De operationelle programmers gennemfłrelse og afslutning har v(cid:230)ret forsinket. (cid:151) Bestemmelsen om, at der skal anmeldes stłtteberettigede p(cid:229)lłbne udgifter, er ikke blevet overholdt. (cid:151) Forvaltningen af fler(cid:229)rige projekter har v(cid:230)ret beh(cid:230)ftet med svagheder. (cid:151) Forordningerne er ikke blevet anvendt konsekvent, hvorved medlemsstaterne er blevet behandlet forskelligt. (cid:151) Udgiftsanmeldelsesordningerne har v(cid:230)ret beh(cid:230)ftet med svag- heder, hvad der har łget risikoen for, at der er anmeldt ikke- stłtteberettigede udgifter. (cid:151) Der er ikke foretaget nok revision, og der er ikke fulgt op p(cid:229) uregelm(cid:230)ssigheder. (cid:151) Udv(cid:230)lgelsen og opfłlgningen af projekterne har v(cid:230)ret beh(cid:230)f- tet med svagheder. 47. Medlemsstaterne har hovedansvaret for gennemfłrelsen af EF-initiativerne, og de har til dette form(cid:229)l oprettet nationale stłt- testrukturer (nationale eller i nogle tilf(cid:230)lde regionale kontorer for faglig bistand). Kommissionens funktion omfatter samordning og opfłlgning af gennemfłrelsen i medlemsstaterne. Kommissionen har indg(cid:229)et en kontrakt med eksperter, der skal varetage denne funktion. Kontrakten er p(cid:229) 5,6 mio. ECU (cid:229)rlig finansieret over budgettets del B og kan forl(cid:230)nges fire gange (dvs. en finansiering p(cid:229) i alt 28 mio. ECU). Budgetbevillinger 48. Den Europ(cid:230)iske Unions finansiering af initiativet Employ- ment i perioden 1994-1999 andrager 1 835 mio. ECU (i 1996- priser), og bidraget til Youthstart er p(cid:229) 441 mio. ECU (24 %). Tabel 4 viser budgetgennemfłrelsen af Youthstart-afsnittet fordelt p(cid:229) medlemsstater. I medlemsstaterne kan der anvendes indtil 4 % til faglig og -gennemfłrelsen. Den faglige bistand skal sikre, at der anvendes en samordnet metode. projektforberedelsen bistand stłtte for til 7. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 100/11 Tabel 4 Budgetgennemfłrelsen af Youthstart EU-budget- periode 1994-1999 12 644 3 333 46 789 14 436 104 283 44 028 18 306 94 193 100 14 918 4 542 8 580 7 219 5 672 49 605 428 648 Nationale bidrag 1994-1999 14 367 3 508 38 145 (1) 55 003 43 116 5 526 51 351 100 15 135 4 656 2 860 8 699 5 386 58 120 305 972 I alt 27 011 6 841 84 934 14 436 159 286 87 144 23 832 145 544 200 30 053 9 198 11 440 15 918 11 058 107 725 734 620 (1 000 ECU) Forpligtelser 1994-1998 Betalinger 1994-1998 12 644 3 181 46 789 8 802 71 027 27 734 13 197 52 110 100 10 534 4 542 4 658 7 219 5 672 6 058 2 545 22 671 5 257 55 477 18 950 10 886 22 467 82 7 670 3 634 3 921 3 609 4 538 33 641 301 850 23 273 191 038 Medlemsstat Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Luxembourg Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige I alt (1) Ikke oplyst. Kilde: GD V Kommissionen. Revision af gennemfłrelsen af Youthstart Alderskriteriet g(cid:230)ldende for Employment-Youthstart let krav om, at navnene p(cid:229) de tv(cid:230)rnationale partnere skulle anfł- res p(cid:229) forh(cid:229)nd. En r(cid:230)kke andre faktorer har imidlertid indvirket negativt p(cid:229) projektgennemfłrelsen: 49. I en meddelelse til medlemsstaterne (15) fra Kommissionen fastsl(cid:229)s det, at m(cid:229)lgruppen er unge p(cid:229) under 20 (cid:229)r. Dette kan dog fraviges: »I udpr(cid:230)gede undtagelsessituationer, der skal v(cid:230)re behł- rigt begrundede, kan medlemsstaterne medtage unge over 20 (cid:229)r. «. Nogle medlemsstater har (cid:230)ndret den for Youthstart g(cid:230)ldende aldersgr(cid:230)nse, f. eks. har Tyskland (Brandenburg) ladet unge p(cid:229) indtil 26 (cid:229)r deltage i projekterne, mens aldersgr(cid:230)nsen i Gr(cid:230)ken- land er 24 (cid:229)r. (cid:216)strig har i nogle tilf(cid:230)lde anvendt aldersgr(cid:230)nsen 15-17 (cid:229)r. Udv(cid:230)lgelsesprocedure 50. Projekterne udv(cid:230)lges af medlemsstaterne. Derp(cid:229) kontakter lederne af de udvalgte projekter hinanden, s(cid:229) de kan oprette tv(cid:230)r- nationale partnerskaber. For at głre det nemmere at finde part- nere har Kommissionens kontor for faglig bistand oprettet en database, »Consolidated Module«, med oplysninger (16) om de enkelte projekter. Under den fłrste udv(cid:230)lgelsesrunde i 1995 blev der udvalgt 486 projekter, og i den anden runde i 1997 804 pro- jekter. 51. I anden udv(cid:230)lgelsesrunde var medlemsstaternes arbejde med at finde projekter til finansiering under EF-initiativet Employment langt bedre samordnet, navnlig fordi der blev fastlagt en f(cid:230)lles tidsplan og anvendtes en f(cid:230)lles database til opbygningen af de tv(cid:230)rnationale partnerskaber. Endvidere blev der ikke l(cid:230)ngere stil- a) I ganske f(cid:229) medlemsstater skal navnene p(cid:229) de to partnere v(cid:230)re anfłrt i forslaget, som ogs(cid:229) skal indeholde en beskrivelse af det arbejde, de indstillede partnere skal udfłre. b) Udgifterne forbundet med at finde partnerprojekter kan finan- sieres med ESF-midler. Seks medlemsstater har benyttet sig af denne mulighed, men de tildelte midler pr. projekt varierede fra 2 500 ECU i Belgien til 14 000 ECU i Det Forenede Kon- gerige. Der var s(cid:229)ledes ikke tale om lige behandling af pro- jektlederne. c) Kommissionen har ikke udstedt retningslinjer for tildelingen af midler til tv(cid:230)rnationalt samarbejde. Det har bevirket, at de belłb, der er til r(cid:229)dighed for projektlederne til forberedelse af det tv(cid:230)rnationale partnerskab, varierer betydeligt. 52. Udv(cid:230)lgelsessystemet sikrer stadig ikke godt nok, at der opret- tes velfungerende tv(cid:230)rnationale partnerskaber. Samordningen af de tv(cid:230)rnationale partnerskaber, dvs. planl(cid:230)gning, budget, evalu- ering, gennemfłrelse og udbredelse af projektresultater er ikke god nok. I mange tilf(cid:230)lde best(cid:229)r det tv(cid:230)rnationale element kun i, at der afl(cid:230)gges besłg hos partnerne og udveksles oplysninger om de gennemfłrte aktiviteter. Det sker kun sj(cid:230)ldent, at der iv(cid:230)rks(cid:230)t- tes et f(cid:230)lles projekt. C 100/12 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 7. 4. 2000 Der mangler p(cid:229)lidelige oplysninger Midtvejsevaluering 53. Dataene om tv(cid:230)rnationale partnerskaber i Kommissionens kontor for faglig bistands »Consolidated Module« er ikke p(cid:229)lide- lige, fordi de er baseret p(cid:229) oplysninger om individuelle projekter, ikke om tv(cid:230)rnationale partnerskaber. Under nogle projekter var andre projekter anfłrt som partnere, men under disse partnere var der ikke tilsvarende oplysninger om partnerskabet. S(cid:229)ledes ved Kommissionen ikke, hvor mange partnerskaber der er opret- tet, eller hvilke projekter der indg(cid:229)r i disse partnerskaber. Forskel- lige forhold viste, at systemerne var up(cid:229)lidelige (cid:151) det var for eksempel registreret, at der blev finansieret syv projekter fra fłrste runde og 87 projekter fra anden runde, som ikke havde nogen partnere (cid:151) men der var ikke fulgt op p(cid:229) disse sager. Eftersom samarbejde via tv(cid:230)rnationale partnerskaber er et af hovedelemen- terne i EF-initiativerne, er denne (cid:229)benbare mangel p(cid:229) basale oplys- ninger en alvorlig svaghed ved systemet og błr afhj(cid:230)lpes. 54. Det kan forekomme, at Øn eller flere partnere indstiller et projekt efter oprettelsen af et tv(cid:230)rnationalt partnerskab. Oplys- ning herom registreres generelt ikke i databasen. De parter, der er ansvarlige for gennemfłrelsen af EF-initiativerne, ved s(cid:229)ledes ikke, hvad der sker med et partnerskab. Nogle partnerskaber havde iv(cid:230)rksat partnerprojekter, som ikke var blevet udvalgt af de natio- nale stłttestrukturer. Youthstart finansierer ikke s(cid:229)danne ikke- godkendte partnere, og selv om de deltager aktivt i et udvalgt pro- jekt, har Youthstarts forvaltningsstruktur ikke alle nłdvendige oplysninger om dem. N(cid:229)r ikke-godkendte partnere deltager i et projekt, ved de forskellige partnere det faktisk ikke altid. 55. Retten har tidligere p(cid:229)peget (17), at det er en svaghed ved systemet, at de tv(cid:230)rnationale partnerskaber ikke głr Øn af part- nerne ansvarlig for samordningen og forvaltningen af partnerska- bet. Samordning og udbredelse af projektresultater 58. De v(cid:230)sentligste resultater af Rettens revision bekr(cid:230)ftedes af Kommissionens konklusioner fra midtvejsevalueringen: a) Projekterne var for l(cid:230)nge om at komme i gang, selv om der kunne konstateres fremskridt p(cid:229) det omr(cid:229)de med projekterne udvalgt i den anden udv(cid:230)lgelsesrunde. b) Udv(cid:230)lgelsesproceduren medfłrte omfattende administrativt arbejde. c) Udviklingen af tv(cid:230)rnationale partnerskaber voldte problemer. d) Udbredelse af projektresultater błr opprioriteres. e) Nogle medlemsstaters opfłlgningsprocedurer var utilstr(cid:230)kke- lige. f) Der błr s(cid:230)ttes mere ind p(cid:229) at f(cid:229) fastlagt resultatindikatorer. Faglig bistand 59. Kommissionen har ikke fastlagt en s(cid:230)rlig procedure for kon- trol af, hvor store belłb der i alt anvendes p(cid:229) faglig bistand til EF-initiativer i medlemsstaterne. Der błr indfłres et system til kontrol af disse udgifter. 60. Kommissionens og medlemsstaternes frist for at indg(cid:229) udgiftsforpligtelser vedrłrende EF-initiativerne er den 31. decem- ber 1999. Fristen for gennemfłrelsen af projekterne er den 31. december 2000, og medlemsstaternes frist for anmodning om udbetaling af restbelłb er den 30. juni 2001. Kommissionen błr sikre, at det ikke f(cid:229)r nogen negativ effekt p(cid:229) den afsluttende fase af dette EF-initiativ, at kontrakten om faglig bistand udlłber, fłr projekterne er afsluttet. 56. Medlemsstaterne forst(cid:229)r ikke det samme ved »stłtteberet- tigede omkostninger«. For eksempel er udgifterne til en ekstern koordinator ikke stłtteberettigede i Øn medlemsstat, mens de er det i andre. Det har i forbindelse med Øt af de reviderede partner- skaber fłrt til den situation, at der blev ansłgt om godtgłrelse af samordningsomkostningerne ved projektet i en anden medlems- stat, hvor de ogs(cid:229) blev betalt. DEL II EUGFL, UDVIKLINGSSEKTIONEN 57. Skal der opn(cid:229)s en multiplikatoreffekt, er det vigtigt, at pro- jektresultaterne bliver kendt i brede kredse. Der er imidlertid ingen bestemmelser om, at der skal v(cid:230)re et s(cid:230)rskilt budget under hvert projekt til s(cid:229)danne aktiviteter. Projektlederne er generelt af den opfattelse, at det er de nationale stłttestrukturers ansvar at słrge for udbredelse af projektresultaterne, men det głr disse stłtte- strukturer ikke systematisk. Kommissionen błr opmuntre yderli- gere til, at der głres en aktiv indsats for at finde muligheder for at anvende projektresultaterne inden for ESF(cid:146)s hovedomr(cid:229)de. Indledning 61. Ifłlge Eurostat (18) var der i 1997 ca. 7 millioner bedrifter i Den Europ(cid:230)iske Union, EU 15, og af dem var 6,8 millioner enkeltmandsbrug. Over 55 % af bedriftslederne var over 55 (cid:229)r gamle, og kun 7,6 % under 35 (cid:229)r, mens 28,4 % var over 65 (cid:229)r (jf. tabel 5). 7. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 100/13 Antal landbrugere i Den Europ(cid:230)iske Union fordelt efter alder Tabel 5 Samlet antal bedrifter Ejeren er en fysisk person (personer) Antal enkeltmandsejede bedrifter < 35 (cid:229)r 35-44 (cid:229)r 45-54 (cid:229)r 55-64 (cid:229)r 65 (cid:229)r og der- over 1 2 3 4 5 6 7 1997-gennemsnit 6 989 130 6 868 720 521 810 1 085 650 1 495 350 1 815 480 1 950 420 1995-gennemsnit 7 370 040 7 269 230 570 740 1 106 900 1 575 090 1 994 540 2 021 950 Andel i 1997 Andel i 1995 Kilde: Eurostat New Cronos data (1999). (3:2) (4:2) (5:2) (6:2) (7:2) 7,60 % 7,85 % 15,81 % 15,23 % 21,77 % 21,67 % 26,43 % 27,44 % 28,40 % 27,82 % 62. Den gennemsnitlige besk(cid:230)ftigelse i landbruget faldt fra 5 % af befolkningen i den erhvervsaktive alder (15-64-(cid:229)rige) i 1985 til 3,1 % i 1997 (jf. tabel 6) og varierede i 1997 fra 11,4 % i Gr(cid:230)ken- land til 1,3 % i Det Forenede Kongerige og Belgien. Tabel 7 viser, hvor mange unge landbrugere der modtog stłtte under de g(cid:230)l- dende foranstaltninger i perioden 1994-1997. Tabel 6 Den samlede besk(cid:230)ftigelse i landbrugssektoren i procent af den samlede befolkning i den erhvervsaktive alder (15-64 (cid:229)r) Medlemsstat Landbrug 1985 Landbrug 1997 (%) Belgien Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Nederlandene (cid:216)strig Portugal Finland Sverige Det Forenede Kongerige EU 14 i alt 1,7 5,1 2,9 18,1 8,1 4,7 8,3 6,0 2,8 6,1 13,8 8,6 3,9 1,6 5,0 1,3 3,0 2,1 11,4 4,1 2,7 6,0 3,5 2,6 4,8 9,0 4,5 2,0 1,3 3,1 Kilde: Employment rates report 1998. Kommissionen GD XXII. 63. Unge, der overtager landbrugsbedrifter, bliver stillet over for ikke blot administrative og finansielle, men ogs(cid:229) store sociale og strukturelle problemer. Det er meget omkostningskr(cid:230)vende at kłbe eller forpagte god jord, at foretage tekniske forbedringer og investere i specialisering og at erhverve produktionskvoter med henblik p(cid:229) at głre bedriften mere konkurrencedygtig. Landom- r(cid:229)derne er ramt af affolkning, fordi de mangler vigtige sociale strukturer (hospitaler, skoler, fritidsaktiviteter, transportinfrastruk- turer mv. ). Desuden głr de vanskelige arbejdsvilk(cid:229)r og den usikre indkomst det mindre attraktivt for unge at blive landbrugere. 64. Den Europ(cid:230)iske Union har indfłrt en r(cid:230)kke foranstaltnin- ger til hj(cid:230)lp navnlig for unge landbrugere. De vigtigste foranstalt- ninger finansieres under m(cid:229)l nr. 5a (tilpasning af landbrugsstruk- turerne) og omfatter stłtte til landbrugere, der overtager en landbrugsejendom. I henhold til R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 950/ 97 (om (cid:230)ndring af forordning (E(cid:216)F) nr. 2328/91) ydes der stłtte til unge landbrugeres (under 40 (cid:229)r) fłrste etablering via en ord- ning med stłtte til investering i landbrugsbedrifter. Denne ord- ning best(cid:229)r i investeringsstłtte i form af kapitaltilskud eller ren- tegodtgłrelse (artikel 7), stłtte til fłrste etablering i form af kapitaltilskud (artikel 10) og supplerende stłtte til investeringer (artikel 11). Form(cid:229)let med disse bestemmelser er at łge de enkelte bedrifters levedygtighed, og der kan ydes stłtte til s(cid:229)vel etablerede landbrugere som unge landbrugere, der etablerer sig fłrste gang inden for landbruget. I 1997 var der 521 810 (19) unge landbru- gere p(cid:229) under 35 (cid:229)r. I perioden 1994-1997 androg den samlede stłtte, der blev ydet i henhold til artikel 10 og 11, ifłlge Kommis- sionens oplysninger 956,8 mio. ECU. Ca. 25 000 unge landbru- gere modtager stłtte fra denne facilitet hvert (cid:229)r. For at opn(cid:229) inve- steringsstłtte skal landbrugerne freml(cid:230)gge og have godkendt en plan for konkret forbedring (jf. tabel 8). C 100/14 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 7. 4. 2000 Forordning (EF) nr. 950/97 (cid:151) Etableringsstłtte til unge landbrugere (artikel 10) (cid:151) Supplerende investeringsstłtte til unge landbrugere (artikel 11) Tabel 7 Medlemsstat 1994 1995 1996 1997 1994-1997 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 10 Artikel 11 Artikel 10 Artikel 11 Antal stłttemodtagere B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 844 438 5 145 705 4 713 7 245 357 2 213 (1) (1) (1) 368 420 629 251 2 643 2 277 290 487 (1) 94 (1) 628 514 3 845 1 085 5 621 7 787 884 1 711 72 (1) (1) 1 059 1 025 1 190 1 273 (1) (1) (1) (1) (1) 22 (1) 114 (1) (1) (1) 47 510 394 594 371 2 774 2 710 32 931 545 2 399 1 691 5 914 8 677 1 167 616 419 680 415 2 065 2 718 31 565 1960 (3) (2) 516 (3) (2) 853 444 594 304 3 256 1 941 11 389 2 974 1 082 6 455 (2) (2) 16 248 2 088 1 537 1 903 2 119 7 482 8 894 2 561 32 603 10 266 41 28 (1) (2) (2) 49 (1) 67 (1) 68 12 1 671 1 393 1 299 806 981 176 (1) 916 48 0 5 871 539 163 (1) (2) (2) 29 (2) 1 285 1 046 148 (1) 1 2 408 3 924 188 2 970 3 926 1 520 453 353 1 032 138 132 2 678 4 260 196 75 I alt pr. (cid:229)r, pr. artikel 22 719 8 486 23 451 9 337 26 985 9 902 16 086 7 050 87 281 34 259 I alt artikel 10 + artikel 11 31 205 32 788 36 887 23 136 121 540 (4) (1) Stłtteordningen ikke anvendt. (2) Tallene endnu ikke indberettet. (3) Gennemsnit. (4) Med et samlet antal modtagere p(cid:229) 121 540, er det gennemsnitlige antal p(cid:229) ca. 30 400 modtagere pr. (cid:229)r. Men modtagere kan v(cid:230)lge kun at f(cid:229) artikel 10-stłtte eller en kombination af b(cid:229)de artikel 10- og artikel 11-stłtte. De i alt 87 281 artikel 10-stłttemodtagere omfatter derfor en del af de 34 259 artikel 11-stłttemodtagere. Det gen- nemsnitlige antal pr. (cid:229)r er dermed mindre, og det forklarer afvigelsen fra de 25 000 modtagere, der er omtalt i beretningens punkt 64. Kilde: Kommissionen GD VI (1999). Tabel 8 Finansiel stłtte til unge landbrugeres fłrste etablering i Den Europ(cid:230)iske Union Land Artikel 10, stk. 2, litra a) EtableringstiIskud, kapitaltilskud Artikel 10, stk. 2, litra b) Etableringsl(cid:229)n til stłttemodtagere Artikel 11 Supplerende PKF (1) -stłtte Belgien Ingen kapitaltilskud p(cid:229) nationalt plan, men i et vist omfang i Vallonien. 120 000 BEF (2 800 ECU) i ugunstigt stillede omr(cid:229)der. 140 000 BEF (3 300 ECU) i ugunstigt stillede omr(cid:229)der + stłtte fra provinsen. ikke- Stłtte p(cid:229) 5 % i 18 (cid:229)r p(cid:229) i alt 20 000 ECU d(cid:230)kket af EUGFL, dvs. et l(cid:229)n p(cid:229) ca. 3 100 000 BEF (72 000 ECU) over 18 (cid:229)r og afdragsfrist i tre (cid:229)r. Landbrugeren m(cid:229) ikke betale < 3 % i rente. Overstiger l(cid:229)net 3 100 000 BEF, ydes der national stłtte. Kapitaltilskud svarende til ¼ af den etab- leringsstłtte, der ydes i investeringsstłtte inden for rammerne af ordningen (stłtte p(cid:229) mindst 5 % af de resterende 3 %, der skal betales). 7. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 100/15 Land Danmark Tyskland Gr(cid:230)kenland Spanien Frankrig Irland Italien Artikel 10, stk. 2, litra a) EtableringstiIskud, kapitaltilskud Artikel 10, stk. 2, litra b) Etableringsl(cid:229)n til stłttemodtagere Artikel 11 Supplerende PKF (1) -stłtte Stłtte knyttet til statsl(cid:229)nsfinansieret inve- stering. Der ydes et tilskud til de fłrste 10 halv(cid:229)rlige afdrag p(cid:229) l(cid:229)net (som lłber over fem (cid:229)r) svarende til de halv(cid:229)rlige afdrag + et bidrag til administrationsom- kostninger. 20 (cid:229)rige DLR (2) -l(cid:229)n < 23 % af bedrif- tens markedsv(cid:230)rdi, hłjst 1 mio. DKK (127 000 ECU). Landbrugsministeriet ansl(cid:229)r stłtten til 110 000 DKK (14 000 ECU). Forbundsstatens rammeordning for del- staterne: investeringsstłtte: hłjst 15 000 DEM (7 200 ECU) i forbindelse med en inve- stering p(cid:229) mindst 35 000 DEM. Nogle delstater yder mindre: 12 000 DEM, andre mere: 18 000 DEM ((cid:222) supple- rende regional betaling p(cid:229) 3 000 DEM). Stłttebelłbet varierer afh(cid:230)ngigt af, hvor stor arbejdsindsats bedriften kr(cid:230)ver: (cid:151) 4 mio. GRD pr. modtager med bedrift, der kr(cid:230)ver en arbejdsindsats = eller < 1,5 MAE (y>1 MAE) (cid:151) Belłbet > for bedrifter, der kr(cid:230)ver en arbejdsindsats > 1,5 MAE. Stłtten varierer mellem 2 000 og 6 000 ECU afh(cid:230)ngigt af overtagelsesvilk(cid:229)rene: (cid:151) 2 000, hvis arvingen ikke skal betale nogen godtgłrelse Kapitaltilskud: (cid:151) til bygninger: 8,75 % af byggeomkost- ningerne (cid:151) til maskiner og anl(cid:230)g: 5 % af kłbspri- sen eller installationsomkostningerne (= oven i den stłtte, der er fastsat i PKF). Supplerende stłtte fra agrokreditpro- grammet (AKP) til sm(cid:229) og mellemstore bedrifter: Supplerende renteneds(cid:230)ttelse p(cid:229) 1 procentpoint (4 % i ikke-ugunstigt stillede omr(cid:229)der (cid:150) 6 % i ugunstigt stil- lede omr(cid:229)der), p(cid:229) et l(cid:229)n p(cid:229) indtil 143 000 DEM 73 100 ECU pr. MAE (3). Supplerende stłtte fra ESF-programmet i form af: (cid:151) rentegodtgłrelse p(cid:229) 1 % eller mere (cid:151) stłtte p(cid:229) indtil 5 % af l(cid:229)net med ren- tegodtgłrelse eller (cid:151) stłtte: 5 % af de stłtteberettigede udgifter. Rentegodtgłrelse p(cid:229) hłjst 5 % i 15 (cid:229)r. Stłtten forhłjes i forbindelse med investe- ringer, der indg(cid:229)r i en forbedringsplan (PKF). Rentegodtgłrelse p(cid:229) hłjst 5 % i 15 (cid:229)r. Kapitaliseret v(cid:230)rdi < 7 000 ECU. Supplerende stłtte p(cid:229) 25 % oven i stłtten til investeringer, der indg(cid:229)r i en forbed- ringsplan (PKF). etableringen (cid:151) 6 000, n(cid:229)r den unge landbruger etab- lerer sig uden finansiel deltagelse af familien, eller n(cid:229)r der i forbindelse med en samarbejds- eller kapitalinteresseaf- tale om over 50 % af driftskapitalen (cid:151) 4 000 ECU i forbindelse med en samarbejds- og kapitalinteresseaftale om i alt under 50 % af driftskapita- len. indg(cid:229)s Stłtten til unge landm(cid:230)nd (4) gradueres efter geografiske kriterier mellem 52 000 FRF (7 500 ECU) og 235 400 FRF (34 000 ECU) (unge gifte par, der etab- lerer sig for fłrste gang i bjergomr(cid:229)der). S(cid:230)rlige l(cid:229)n til finansiering af investerin- ger i installationer og ejendom i forbin- delse med overtagelsen af bedriften. Rente p(cid:229) 2,55 % eller 3,8 %, afh(cid:230)ngigt af omr(cid:229)det (ugunstigt stillede omr(cid:229)der, hłjsletter), med maksimumslłbetid p(cid:229) 15 (cid:229)r. Rentegodtgłrelsen ydes maksi- malt i 15 (cid:229)r i ugunstigt stillede omr(cid:229)der og maksimalt i 12 (cid:229)r ved etablering p(cid:229) hłjsletter. En ung landbruger kan hłjst l(cid:229)ne 720 000 FRF (109 763 ECU) til s(cid:229)danne rentesatser. Investeringsl(cid:229)n til modernisering, der ind- g(cid:229)r i en PKF: samme rentesats som p(cid:229) s(cid:230)r- lige l(cid:229)n (artikel 10, stk. 2, litra a)). Stłtte p(cid:229) 5 600 IEP (7 500 ECU) Ingen rentelettede l(cid:229)n. Supplerende PKF-stłtte. Stłtte generelt hłjst 7 500 ECU. 15 (cid:229)rs rentegodtgłrelse p(cid:229) 5 %. Supplerende stłtte p(cid:229) 25 % oven i normal stłtte. (cid:216)strig Finland Sverige C 100/16 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 7. 4. 2000 Land Luxembourg Stłtte p(cid:229) hłjst 400 000 LUF (10 000 ECU) Artikel 10, stk. 2, litra a) EtableringstiIskud, kapitaltilskud Artikel 10, stk. 2, litra b) Etableringsl(cid:229)n til stłttemodtagere Artikel 11 Supplerende PKF (1) -stłtte Nederlandene Stłtte p(cid:229) 37 000 NLG (10 000 ECU). Portugal Stłtte p(cid:229) 7 500 ECU. L(cid:229)n med rentegodtgłrelse: Hłjst 5 % rentegodtgłrelse (landbruge- ren skal betale et minimumsbelłb: 20 (cid:229)r). L(cid:229)negr(cid:230)nsen bestemmes af prisen pr. ha svarende til v(cid:230)rdien af udbyttet pr. ha. Stłtten p(cid:229) 37 000 NLG skal d(cid:230)kke 12,5 % af renterne af bankl(cid:229)n eller l(cid:229)n ydet af familien p(cid:229) maksimalt 300 000 NLG (129 000 ECU) med en lłbetid > eller = 5 (cid:229)r. Rentegodtgłrelse p(cid:229) 5 % i 15 (cid:229)r for l(cid:229)n til investeringer i bygninger. Kapitalise- ret v(cid:230)rdi < 6 000 ECU. Supplerende stłtte p(cid:229) 25 % oven i normal stłtte. 25 % forhłjelse af PKF-stłtten. For alle landbrugere: stłtte svarende til en rente- godtgłrelse p(cid:229) 1,5 % af renterne af l(cid:229)n (cid:151) hłjst 100 000 NLG pr. bedrift. Rentegodtgłrelse p(cid:229) indtil 4,5 % i forbin- delse med miljłforbedrende investeringer. Supplerende PKF-stłtte = 25 % (- national supplerende stłtte) Obligatorisk PKF: minimumsstandarder for dyrevelf(cid:230)rd og miljł, max. 2,5 SK (5) / ha. Mulighed for at kombinere to stłttefor- mer: (cid:151) investeringsstłtte (13-58 % af den samlede investering) (cid:151) rentegodtgłrelse: 50-75 %. Stłtte p(cid:229) 125 000 ATS (9 300 ECU) p(cid:229) betingelse af, (cid:151) at der foretages en investering p(cid:229) mindst 200 000 ATS (14 800) (cid:151) at et mindsteniveau for stłtteberet- Stłtte p(cid:229) 25 % af omkostningerne ved optagelse af et l(cid:229)n p(cid:229) hłjst: (cid:151) 1 200 000 ATS/MAE (89 285 ECU)/ MAE (cid:151) 2 400 000 ATS (178 571 ECU) pr. tigelse er opfyldt. bedrift. Mulighed for 5 %(cid:146)s l(cid:229)n p(cid:229) hłjst 70 000 FIM (12 038 ECU) med rentegodtgłrelse. Supplerende stłtte p(cid:229) indtil ¼ af den oprindelige stłtte. Maksimumsstłtte p(cid:229) 70 000 FIM (12 038 ECU). Modtageren kan hłjst f(cid:229) ½ eller ¼ af dette belłb. Stłtte i fem (cid:229)r p(cid:229) ca. 6 000 ECU om (cid:229)ret i de fłrste tre (cid:229)r og 3 000 ECU det fjerde og femte (cid:229)r. Der kan v(cid:230)re tale om lavere belłb, hvis landbrugeren kun arbejder deltids. Det Forenede Kongerige Ingen etableringsstłtte. Ingen s(cid:230)rlig etableringsstłtte. 25 % forhłjelse af stłtten til investeringer, der indg(cid:229)r i moderniseringsplaner, stłtten udbetales som tilskud. (1) PKF: plan for konkret forbedring. (2) DLR: Dansk Landbrugs Realkreditfond. (3) MAE: mandsarbejdsenhed. (4) DJA: Dotation jeune agriculteur (stłtte til unge landbrugere). (5) SK: storkreatur. Kilde: Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d for Unge Landm(cid:230)nd, Bruxelles. 65. Ved ydelse af denne stłtte skal principperne i reformen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik efterleves, nemlig at landbrugsstruk- turerne skal rationaliseres og produktionsoverskud undg(cid:229)s. hovederhverv. Revisionen omfattede aspekterne forsvarlig łkono- misk forvaltning og lovlighed/formel rigtighed. Rettens revision 66. Dette kapitel omhandler undersłgelsen af de foranstaltnin- ger, Kommissionen har truffet i samarbejde med medlemsstaterne for at sikre effektiv forvaltning af EUGFL, Udviklingssektionens stłtte til unge landbrugere, der łnsker at have landbrug som 67. Revisionen tog sigte p(cid:229) m(cid:229)l nr. 1-omr(cid:229)der og gennemfłrtes i Kommissionen (GD VI) og i fem medlemsstater (Tyskland, Spa- nien, Frankrig, Irland og Italien) p(cid:229) grundlag af en undersłgelse af en repr(cid:230)sentativ stikprłve af endelige stłttemodtagere. 7. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 100/17 Gennemfłrelsen af artikel 10, 11 samt 26, 27 og 28 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 950/97 68. De nationale myndigheder har udstedt retningslinjer for gen- nemfłrelsen af forordning (EF) nr. 950/97. Tabel 8 viser de forskel- lige stłttemuligheder og de maksimumsbelłb, stłtteberettigede modtagere kan opn(cid:229), n(cid:229)r de anmoder om etableringsstłtte. Stłt- teniveauet varierer endog fra omr(cid:229)de til omr(cid:229)de inden for samme medlemsstat. 69. I perioden 1994-1997 anvendte alle medlemsstater bortset fra Det Forenede Kongerige og Nederlandene den i artikel 10 omhandlede stłtteordning. Ved udgangen af 1997 modtog i alt 87 281 stłtte i henhold til artikel 10 (jf. tabel 7, fodnote 4). Ten- densen er stigende i Gr(cid:230)kenland, Spanien, Irland, Portugal og navnlig Frankrig, men faldende i Tyskland og (cid:216)strig. Frankrig teg- ner sig for det stłrste antal unge landbrugere, der modtager stłtte (37 %), fulgt af Spanien (18,4 %) og Tyskland (12,7 %), mens Ita- lien kun tegner sig for 4,6 %. I samme periode modtog 34 259 unge landbrugere den i artikel 11 omhandlede stłtte, flest i Spa- nien (20,6 %), Frankrig (30 %) og Portugal (11,8 %) (jf. tabel 7). 70. Direkte tilskud foretr(cid:230)kkes frem for l(cid:229)n med rentegodtgł- relser. Som begrundelse herfor anfłres det bl. a. , at administration og kontrol af direkte tilskud ikke er s(cid:229) kompliceret og tidskr(cid:230)- vende som af rentegodtgłrelser. 71. Retten har imidlertid flere gange, og senest i (cid:229)rsberetningen for regnskabs(cid:229)ret 1997 (punkt 3. 21), p(cid:229)peget, at det generelt błr v(cid:230)re s(cid:229)dan, at en rimelig del af strukturstłtten ydes som l(cid:229)n, og at de to stłtteformer l(cid:229)n og tilskud błr samordnes. Disse to for- mer for stłtte til unge landbrugere (inden for rammerne af artikel 11 i forordning (EF) nr. 950/97) ville blive endnu bedre samord- net, hvis man anvendte samme forordnings artikel 5, stk. 1, litra c), efter bogstaven. Definition af »fłrste etablerings«-dato 72. I artikel 10, stk. 1, litra c), i forordning (EF) nr. 950/97 hed- der det: »Medlemsstaterne kan yde unge landbrugere p(cid:229) under 40 (cid:229)r stłtte til deres fłrste etablering, hvis fłlgende betingelser er opfyldt: den unge landbruger har tilstr(cid:230)kkelige faglige kvalifika- tioner ved etableringen eller senest to (cid:229)r efter denne«. I det regio- nale gennemfłrelsescirkul(cid:230)re for Sicilien (godkendt af Kommis- sionen) var det imidlertid fastsat som betingelse for stłtte fra EUGFL, Udviklingssektionen, at landbrugeren skulle have opn(cid:229)et de faglige kvalifikationer senest to (cid:229)r efter modtagelsen af regio- nens meddelelse om stłttetildelingen. Eftersom regionens med- delelser om stłtteafgłrelse blev forsinket med indtil to (cid:229)r, havde stłttemodtagerne afsluttet deres uddannelse efter fristens udlłb, og tre af de seks reviderede stłttemodtagere p(cid:229) Sicilien burde ikke v(cid:230)re anset for stłtteberettigede (de faglige kvalifikationer var opn(cid:229)et efter udlłbet af den i forordningen fastsatte frist p(cid:229) to (cid:229)r efter etableringsdatoen). Yderligere Øn stłttemodtager burde hel- ler ikke have f(cid:229)et stłtte, for den p(cid:229)g(cid:230)ldende havde ikke erhvervet de nłdvendige kvalifikationer. 73. De regionale myndigheder i Andalusien har fortolket »fłrste etablering« som datoen for afgłrelsen om at yde stłtte. Det stem- mer ikke overens med de nationale retningslinjer, landbrugsmi- nisteriet har udarbejdet. Desuden bliver det vanskeligere at kon- trollere startdatoen for erhvervsuddannelsen. Rentegodtgłrelsestilskuddene kan ikke spores 74. I henhold til forordningens artikel 10 og 11 kan unge land- brugere, der modtager stłtte, under bestemte omst(cid:230)ndigheder f(cid:229) b(cid:229)de en engangspr(cid:230)mie og en godtgłrelse af renterne af optagne l(cid:229)n. De medlemsstater, der anvender denne facilitet, forel(cid:230)gger hvert (cid:229)r EUGFL, Udviklingssektionen, en anmodning om refusion af EUGFL-andelen af den afholdte rentegodtgłrelse. 75. I Frankrig tilsender de godkendte banker de franske forval- tende myndigheder kontoopgłrelser over rentegodtgłrelserne. Over EUGFL-budgettet f(cid:229)r de franske myndigheder imidlertid godtgjort et belłb, som ikke er fastsat p(cid:229) grundlag af afholdte udgifter (anmeldt af bankerne), jf. artikel 21 i forordning (E(cid:216)F) nr. 2082/93 (20), men p(cid:229) grundlag af myndighedernes (DDA(cid:146)s) egen matematiske beregning (21). Den samme praksis anvendes i forbindelse med l(cid:229)n ydet i henhold til artikel 7 i forordning (EF) nr. 950/97, som ikke tager sigte p(cid:229) unge landbrugere. Interne kontrolsystemer Problemer med planl(cid:230)gningen, forsinkelser og svagheder i den interne kontrol 76. Kommissionen godkendte fłrst de operationelle program- mer den 28. september 1995, og derfor blev foranstaltningerne herunder ogs(cid:229) forsinket. P(cid:229) Sicilien var gennemfłrelsesgraden i 1995 for foranstaltninger for unge landbrugere i medfłr af for- ordningens artikel 10, 11 og 28 1,3 % af de samlede udgifter og ikke de oprindelig tilsigtede 50 %. 77. I Spanien konstaterede Retten fejl i anmeldelserne fra 1997 fra de nationale myndigheder og i gennemfłrelsen af artikel 10 og 11 i forordning (EF) nr. 950/97 i Andalusien. Fejlene konstatere- des under revisionen af procedurerne for udgiftsattestering p(cid:229) regionalt og nationalt plan samt p(cid:229) EF-plan. C 100/18 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 7. 4. 2000 Evalueringer 78. De spanske myndigheder havde planer om at evaluere gen- nemfłrelsen af forordning (EF) nr. 950/97 i 1999. I en r(cid:230)kke kon- klusioner p(cid:229) midtvejsevalueringen af OP i dets helhed omtales det, at der ikke er fastlagt ensartede indikatorer, og det n(cid:230)vnes, at OP(cid:146)ets effektivitet udelukkende m(cid:229)les ud fra den finansielle gen- nemfłrelsesgrad og ikke aktionernes reelle effekt. 79. I Italien blev der i august 1998 udarbejdet en evalueringsrap- port om gennemfłrelsen af forordning (EF) nr. 950/97. Rappor- ten d(cid:230)kkede kun de italienske omr(cid:229)der, der ikke henhłrer under m(cid:229)l nr. 1. I Irland konstateredes det i en evalueringsrapport, der d(cid:230)kkede perioden 1994-1996, og som blev offentliggjort i februar 1997 (22), at ordningen med stłtte til fłrste etablering ikke bidrog v(cid:230)sentligt til, at unge landbrugere etablerede sig tidligere, end de ellers ville have gjort. Det konkluderes, at selv om hovedform(cid:229)let med ordningen er at tilskynde unge landbrugere til at etablere sig, er det meget vanskeligt at se, om ordningen har haft nogen egent- lig effekt. v(cid:230)sentligt. Det betyder navnlig, at procedurerne for udv(cid:230)lgelse og opfłlgning af projekter skal forbedres, samt at der skal findes en lłsning p(cid:229) problemer, der er forbundet med finansieringen af fler- (cid:229)rige kurser, og som skyldes, at nogle nationale bestemmelser ind- virker uhensigtsm(cid:230)ssigt p(cid:229) ESF-projekterne. Det indeb(cid:230)rer ogs(cid:229), at definitionen p(cid:229) »endelig modtager« og »p(cid:229)lłbne udgifter« anven- des korrekt, og at de i mange tilf(cid:230)lde hłje indirekte omkostninger kontrolleres bedre. Kommissionen og medlemsstaterne błr over- veje, hvordan de kan sikre sig, at de indirekte omkostninger, som projektlederne anmelder, ligger p(cid:229) et rimeligt niveau. I (cid:229)rsberetningen for regnskabs(cid:229)ret 1995 (EFT C 340 af 83. 12. 11. 1996, kapitel 6, punkt 6. 136) anfłrte Retten, at der ikke var indfłrt effektive sanktioner over for medlemsstater, der ikke opfyldte betingelserne for at modtage f(cid:230)llesskabsstłtte, og at ord- ningen for tilbagesłgning af uberettiget udbetalte belłb burde for- bedres. Siden da har Kommissionen forbedret finanskontrollen p(cid:229) en r(cid:230)kke punkter, men problemet med sanktioner er stadig ikke lłst. DEL III KONKLUSION 80. Retten bem(cid:230)rkede allerede i (cid:229)rsberetningen for regnskabs- (cid:229)ret 1995 (EFT C 340 af 12. 11. 1996, kapitel 6, punkt 6. 135), at planl(cid:230)gningen ikke var god nok inden for den europ(cid:230)iske social- politik, og at ressourcerne ikke blev anvendt i fuld overensstem- melse med de tilsigtede m(cid:229)l, nemlig bek(cid:230)mpelse af arbejdslłshe- den. Retten anbefalede ogs(cid:229), at Kommissionen og medlemsstaterne (cid:230)ndrede deres metoder til m(cid:229)lretning og stłtteudbetaling gen- nemgribende. Revisionen i 1998 har vist, at der stadig er store problemer med gennemfłrelsen af Den Europ(cid:230)iske Socialfond. ESF(cid:146)s indvirkning p(cid:229) bek(cid:230)mpelsen af ungdomsarbejdslłsheden, som skłnsm(cid:230)ssigt tegner sig for 40 % af ESF(cid:146)s udgifter, kendes ikke. Kommissionen og medlemsstaterne błr ogs(cid:229) fremover bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at m(cid:229)lrette finansieringen bedre og definere kla- rere m(cid:229)l samt sikre, at der er adgang til p(cid:229)lidelige oplysninger, og at de forskellige finansielle stłtteformer integreres. Med s(cid:229)danne forbedringer kan strukturfondene f(cid:229) stłrre effekt. 81. Midtvejsevalueringen har generelt haft for lidt effekt p(cid:229) gen- nemfłrelsen af politikken i indev(cid:230)rende programmeringsperiode (1994-1999). Kommissionen og medlemsstaterne błr gennem- fłre evalueringsprocessen (cid:151) som p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt burde omfatte slutevalueringen af foranstaltningerne (cid:151) mere effektivt, hvis den skal have indvirkning p(cid:229) politikken i den kommende programmeringsperiode. 82. Revisionsresultaterne vedrłrende ESF-finansieringerne viser, at det kr(cid:230)ver en meget stłrre indsats, hvis medlemsstaternes gen- nemfłrelse af ESF-aktioner til fordel for unge skal forbedres 84. Der m(cid:229) skabes mere synergi og samordning mellem inter- ventioner, der stłttes over flere forskellige fonde, i den n(cid:230)ste pro- grammeringsperiode. Der błr tilstr(cid:230)bes en forenkling af Kom- missionens og medlemsstaternes administrative strukturer og procedurer. Forvaltningsstrukturerne błr sikre effektiv samord- ning mellem strukturfondene, inden for dem og mellem dem og Den Europ(cid:230)iske Investeringsbank (EIB). S(cid:229)danne forbedringer er nłdvendige, s(cid:229) strukturfondsinterventionerne samordnes bedre og deres metoder integreres mere. I dag planl(cid:230)gger hvert mini- sterium normalt selv sine strukturinterventioner. 85. De ansvarlige har sj(cid:230)ldent gjort sig overvejelser om, hvilken finansieringsform (cid:151) stłtte, l(cid:229)n eller rentegodtgłrelse (cid:151) der skulle anvendes. Det er kun sket i isolerede tilf(cid:230)lde. Siden struk- turfondene blev lanceret, har man anvendt stłtteformen, og den er nu blevet en fast tradition. De grundl(cid:230)ggende vilk(cid:229)r kan even- tuelt have (cid:230)ndret sig i mellemtiden, men s(cid:229)danne (cid:230)ndringer tages der ikke hensyn til. 86. Gennemfłrelsen af EF-initiativet Employment-Youthstart har v(cid:230)ret beh(cid:230)ftet med en r(cid:230)kke svagheder. Initiativet har ikke haft s(cid:229) stor effekt som forventet, fordi der manglede oplysninger om projekterne, og fordi der var svagheder i medlemsstaternes og Kommissionens forvaltning, inklusive kontrakten om faglig bistand. Kommissionen błr deltage mere aktivt i samordningen. I henhold til traktaten (23) skal der ved udarbejdelsen af den 87. f(cid:230)lles landbrugspolitik tages hensyn til de s(cid:230)rlige behov, der fłl- ger af landbrugets sociale struktur. Retten har ikke kunnet kon- statere, at der foreligger en plan eller en samlet strategi for den finansielle stłtte, ESF og EUGFL, Udviklingssektionen, yder unge landbrugere. Effekten af denne stłtte siden 1994 kendes ikke. 7. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 100/19 Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg p(cid:229) młdet den 26. og 27. januar 2000. P(cid:229) Revisionsrettens vegne Jan O. KARLSSON Formand NOTER (1) a) R(cid:229)dgivning med henblik p(cid:229) identificering af mulige besk(cid:230)ftigel- sesomr(cid:229)der, og udarbejdelse af en plan for, hvordan man f(cid:229)r adgang til dem. b) Vejledning i, hvordan denne plan gennemfłres, herunder sprog- kurser og kurser i samtaleteknik. c) Videreuddannelse, erhvervsuddannelse eller besk(cid:230)ftigelse, om nłd- vendigt med stłtte. (2) Eurostat, Newcronos-databasen. (3) NB: Undervisningspligten slutter ikke ved samme alder i alle med- (4) lemsstaterne. I henhold til artikel 128 (tidligere artikel 109 Q) EF skal Det Europ(cid:230)i- ske R(cid:229)d hvert (cid:229)r overveje besk(cid:230)ftigelsessituationen i F(cid:230)llesskabet og vedtage konklusioner herom p(cid:229) grundlag af en f(cid:230)lles (cid:229)rsrapport fra R(cid:229)det og Kommissionen. R(cid:229)det skal hvert (cid:229)r p(cid:229) grundlag af Kommis- sionens forslag og efter hłring af Parlamentet og Det (cid:216)konomiske og Sociale Udvalg fastl(cid:230)gge retningslinjer, som medlemsstaterne skal tage hensyn til i deres egne besk(cid:230)ftigelsespolitikker (dvs. i de natio- nale planer for besk(cid:230)ftigelsesfremmende foranstaltninger). (5) Retningslinje nr. 1 er »En indsats over for ungdomsarbejdslłsheden«. Medlemsstaterne skal udvikle forebyggende strategier, der skal udvikle de lediges muligheder for integration p(cid:229) arbejdsmarkedet. Medlems- staterne słrger for at tilbyde alle unge arbejdslłse en ny start i form af uddannelse, omskoling, jobtr(cid:230)ning, arbejde eller andre foranstalt- ninger, der kan fremme deres besk(cid:230)ftigelsesegnethed, fłr de har v(cid:230)ret ledige i seks m(cid:229)neder. I retningslinje nr. 4, »Tilskyndelse til oprettelse af partnerskaber«, opfordres arbejdsmarkedets parter indtr(cid:230)ngende til hurtigt at indg(cid:229) aftaler med henblik p(cid:229) at łge mulighederne for uddannelse, jobtr(cid:230)- ning, praktikophold eller andre foranstaltninger, der kan fremme besk(cid:230)ftigelsesegnetheden. Medlemsstaterne og arbejdsmarkedets par- ter skal bestr(cid:230)be sig p(cid:229) at udvikle muligheder for livslang uddannelse. Retningslinje nr. 6 er »En lettere overgang fra skole til arbejdsliv«. Besk(cid:230)ftigelsesperspektiverne er d(cid:229)rlige for de unge, der forlader sko- lesystemet tidligt uden at have erhvervet de f(cid:230)rdigheder, der er nłd- vendige for at komme ind p(cid:229) arbejdsmarkedet. Medlemsstaterne m(cid:229) derfor forbedre kvaliteten af deres skolesystemer, s(cid:229)ledes at antallet af unge, der forlader skolesystemet for tidligt, reduceres v(cid:230)sentligt. I henhold til retningslinje nr. 7, »Unge med relevante kvalifikationer«, skal medlemsstaterne ved oprettelse af l(cid:230)rlingeuddannelser eller udbygning af eksisterende systemer słrge for, at unge bliver bedre rustet til at tilpasse sig de teknologiske og łkonomiske forandringer, og at de f(cid:229)r kvalifikationer, der svarer til arbejdsmarkedets behov. (6) EFT L 193 af 31. 7. 1993. (7) Tyskland, Italien, Det Forenede Kongerige og til dels Frankrig. (8) Europa-Kommissionen (GD V): Konklusioner vedrłrende ESF midt- vejsevalueringer, 1998. (9) Navnlig R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2082/93, EFT L 193 af 31. 7. 1993, s. 20. (10) Dog tilvejebringer for eksempel Italien ny finansiering via »il fondo di rotazione«. (11) Revisionsrettens s(cid:230)rberetning nr. 22/98 om Kommissionens forvalt- ning i forbindelse med foranstaltninger til fremme af lige muligheder for kvinder og m(cid:230)nd, EFT C 393 af 16. 12. 1998, punkt 23 og 24. (12) Artikel 2, stk. 1, sidste punktum, i ESF-forordningen (R(cid:229)dets forord- ning (E(cid:216)F) nr. 2084/93) og faktablad nr. 5 i bilaget til Kommissionens beslutninger, EFT L 146 af 5. 6. 1997, s. 31. (13) I (cid:229)rsberetningen for regnskabs(cid:229)ret 1996 redegłr Retten for sin under- słgelse af gennemfłrelsen af EF-initiativet Adapt og i (cid:229)rsberetningen for regnskabs(cid:229)ret 1997 for sin undersłgelse af gennemfłrelsen af Employment-Now. (14) Kommissionens meddelelse af 15. juni 1994, EFT C 180 af 1. 7. 1994, s. 10. De łvrige tre afsnit er Now (New Opportunities for Women), Horizon (m(cid:229)lgruppe: handicappede) og Integra (m(cid:229)lgruppe: flygt- ninge). (15) EFT C 200 af 10. 7. 1996. (16) Projektlederens navn og adresse, beskrivelse af projektet, projektlede- rens klassificering af projektet i en bestemt kategori, projektets varig- hed. (17) Senest omhandlet i Rettens s(cid:230)rberetning nr. 22/98 om Kommissio- nens forvaltning i forbindelse med gennemfłrelsen af foranstaltninger til fremme af lige muligheder for kvinder og m(cid:230)nd, EFT C 393 af 16. 12. 1998, punkt 37. (18) Eurostat New Cronos Data: 1999. (19) Eurostat New Cronos Data: 1999. (20) R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2082/93, EFT L 193 af 31. 7. 1993. (21) Direction DØpartementale de l(cid:146)Agriculture (Departementets land- brugsdirektorat). (22) Sharon Murphy, Analysis and Evaluation Unit: Evaluation of the scheme of Installation Aid for Young Farmers, februar 1997. (23) Artikel 33 (tidligere artikel 39) EF, stk. 2: »Ved udarbejdelsen af den f(cid:230)lles landbrugspolitik og de s(cid:230)rlige foranstaltninger, som den kan medfłre, tages der hensyn til: a) landbrugserhvervets s(cid:230)rlige karakter, der fłlger af landbrugets sociale struktur og af de strukturelle og naturbetingede forskelle mellem de forskellige landbrugsomr(cid:229)der«. C 100/20 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 7. 4. 2000 KOMMISSIONENS SVAR GENEREL INDLEDNING ResumØ af revisionsbem(cid:230)rkningerne 3. Under m(cid:229)l nr. 3 medfinansierer ESF aktioner i hele F(cid:230)llesska- bet, som sigter mod at lette erhvervsm(cid:230)ssig integrering af unge arbejdssłgende; i visse regioner medfinansierer ESF m(cid:229)l nr. 1- aktioner, som har (cid:229)benbare forbindelser til arbejdsmarkedet, men ellers hłrer under de nationale hłjere og videreg(cid:229)ende uddan- nelsessystemer. Af hensyn til subsidiaritetsprincippet fastl(cid:230)gges det ikke i F(cid:230)lles- skabets bestemmelser, hvilken aldersgruppe foranstaltningerne for de unge skal rettes imod. Dette overlades til medlemsstaterne, som har bedre foruds(cid:230)tninger for at głre det ud fra besk(cid:230)ftigel- sessituationen i de enkelte egne af Europa. 5. Kommissionen er opm(cid:230)rksom p(cid:229) risikoen for dobbeltanmel- delse af udgifter fra initiativtagere, der modtager stłtte i form af medfinansiering under flere m(cid:229)l. Kontrollen af disse initiativta- gere skal derfor omfatte alle de former for stłtte, de har modtaget i lłbet af perioden. 6. Hvad ang(cid:229)r afslutningen af fłrste f(cid:230)llesskabsstłtteramme, er m(cid:230)ngden af endnu ikke er afsluttede programmer under m(cid:229)l nr. 3 begr(cid:230)nset, og disse skyldes prim(cid:230)rt, at der er anlagt sager i for- bindelse med projekter, som blokerer for afslutning af program- merne, fłr de p(cid:229)g(cid:230)ldende domstole har truffet en afgłrelse. Kommissionen vil tr(cid:230)ffe de nłdvendige foranstaltninger i de sager, Revisionsretten har rejst. Kommissionen vurderer, at gennemfłrelsen af forordning (EF) nr. 2064/97 om medlemsstaternes kontrol af aktioner, der med- finansieres af strukturfondene, allerede har haft en positiv effekt p(cid:229) udviklingen af de nationale kontrolaktiviteter. Kommissionen er enig i, at der er behov for en generel forbedring af procedurerne for udv(cid:230)lgelse og overv(cid:229)gning af projekterne. I de fleste medlemsstater blev den forelłbige evaluering af 7. projekterne fra fłrste fase afsluttet, da udbudsrunden for projekter under anden fase blev iv(cid:230)rksat. Herved kunne medlemsstaterne og Kommissionen tage fat p(cid:229) en r(cid:230)kke problemer, der var opst(cid:229)et under fłrste fase, forud for udv(cid:230)lgelsen af projekter under anden fase. Kommissionen er ved at udarbejde et dokument om de strategiske resultater af f(cid:230)llesskabsinitiativerne Adapt og Employment. Dette dokument vil tjene som reference for medlemsstaterne, n(cid:229)r de udarbejder deres planer i forbindelse med det nye initiativ Equal. 8. Kommissionen vil tage hensyn til Revisionsrettens bem(cid:230)rk- ninger p(cid:229) dette omr(cid:229)de. 9. Anvendelse af de s(cid:230)rlige bestemmelser om stłtteberettigelse skal i lighed med koordinationen af F(cid:230)llesskabets initiativ ske med respekt for F(cid:230)llesskabets og medlemsstaternes generelle lłses bestemmelser, og eventuelle fortolkningsproblemer skal inden for rammerne af partnerskabet. Hvad ang(cid:229)r det nye f(cid:230)lles- skabsinitiativ Equal, behandles s(cid:230)rlige spłrgsm(cid:229)l vedrłrende stłt- teberettigelse i en gruppe best(cid:229)ende af repr(cid:230)sentanter fra med- lemsstaterne under fors(cid:230)de af Kommissionen. Formidlingen af bedste praksis fra F(cid:230)llesskabets initiativ Youth- start finder sted p(cid:229) projekt-, medlemsstats- og f(cid:230)llesskabsplan. I forbindelse med det n(cid:230)ste initiativ Equal forventer Kommissionen en endnu mere m(cid:229)lrettet formidlingsstrategi. Man er p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan i f(cid:230)rd med at evaluere effektiviteten af de gr(cid:230)nseoverskridende aktiviteter i EU. Denne evaluering blev iv(cid:230)rksat i juli 1998 og lłber parallelt med den endelige evaluering p(cid:229) nationalt plan. 10. Kommissionen foretager nłje overv(cid:229)gning og kontrol med det arbejde, der udfłres ved kontoret for faglig bistand, hvorved den indsamler de erfaringer, der opn(cid:229)s gennem den faglige bistand. Medlemsstaterne r(cid:229)der dog ogs(cid:229) over disse oplysninger. 11. Kommissionen p(cid:229)peger, at forsinkelser i programmerne ogs(cid:229) kan skyldes, at medlemsstaterne oplyser om dem for sent. Det skal understreges, at stłtte til unge landm(cid:230)nd kun indg(cid:229)r i disse programmer i de regioner, der er omfattet af m(cid:229)l nr. 1 og 6. Uden for disse regioner gennemfłres stłtten til unge landm(cid:230)nd via national og regional lovgivning, som Kommissionen skal under- rettes om i form af udkast, der skal godkendes. Kommissionen godkender normalt disse udkast inden for et halvt (cid:229)r. 12. Det overordnede form(cid:229)l med det instrument, som Revisions- retten har undersłgt (forordning (EF) nr. 950/97 om forbedring af landbrugsstrukturernes effektivitet), er tilpasning af landbrugs- strukturerne. Dette skal opn(cid:229)s gennem en r(cid:230)kke forskellige for- anstaltninger, hvoraf nogle is(cid:230)r er til gavn for unge landm(cid:230)nd. Det klare m(cid:229)l med at yde s(cid:230)rlig stłtte til unge landm(cid:230)nd er at głre det lettere for dem at etablere sig og foretage en struktur- m(cid:230)ssig tilpasning af bedriften. P(cid:229) det mere overordnede plan kan s(cid:229)danne foranstaltninger bidrage til at opretholde et levedygtigt landbrugssamfund og s(cid:229)ledes v(cid:230)re med til at udvikle det sociale netv(cid:230)rk i landomr(cid:229)derne. 7. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 100/21 P(cid:229) baggrund af midtvejsevalueringen har Kommissionen udarbej- det en r(cid:230)kke retningslinjer, som bl. a. omfatter ensartede effektin- dikatorer, til brug ved evaluering af foranstaltninger under forord- ning (EF) nr. 950/97 uden for de omr(cid:229)der, der er omfattet af m(cid:229)l nr. 1 og 6. Disse retningslinjer blev forelagt medlemsstaterne den 24. februar 1999. DEL I ESF Budgetbevillinger 20. I artikel 1 i forordning (E(cid:216)F) nr. 2081/93 fastl(cid:230)gges de pri- m(cid:230)re form(cid:229)l med fondenes interventioner i de regioner, der er omfattet af m(cid:229)l nr. 1. Den lovgivende myndighed har bevidst givet dette m(cid:229)l en overordnet karakter uden s(cid:230)rlig reference til bestemte kategorier. I de regioner, der er omfattet af m(cid:229)l nr. 1, kan unge alts(cid:229) nyde godt af aktioner under foranstaltninger, som enten er defineret specifikt for dem, eller som er mere generelle og omfat- ter forskellige m(cid:229)lgrupper. EU(cid:146)s strategi for unge arbejdslłse Kommissionens analyse af de nationale handlingsplaner 23. Kommissionen er enig med Revisionsretten i, at de nationale handlingsplaner for besk(cid:230)ftigelse, der udarbejdes af medlemssta- terne, skal v(cid:230)re omfattende og konkrete planer, som klart viser, hvordan besk(cid:230)ftigelsesretningslinjerne gennemfłres, og som med tiden vil głre det muligt at vurdere effekten af dem. Kommissio- nen er ogs(cid:229) enig med Revisionsretten i, at der s(cid:229) vidt muligt skal s(cid:230)ttes tal p(cid:229) m(cid:229)lene, og at der skal anvendes f(cid:230)lles vedtagne indi- katorer til at vurdere fremskridtet mod de aftalte m(cid:229)l. Kommissionens seneste analyser viser imidlertid, at der i forbin- delse med en fem(cid:229)rig besk(cid:230)ftigelsesstrategi, hvor de nationale handlingsplaner for besk(cid:230)ftigelse hvert (cid:229)r opdateres for at vur- dere fremskridtene og rettes ind efter de (cid:229)rlige besk(cid:230)ftigelsesret- ningslinjer, er sket betydelige fremskridt i medlemsstaterne i sam- arbejde med Europa-Kommissionen, b(cid:229)de hvad ang(cid:229)r arten af de nationale handlingsplaner for besk(cid:230)ftigelse og de indikatorer og m(cid:229)l, man er enedes om. Revisionsretten fokuserer i sin analyse fra starten af 1998 p(cid:229) de fremskridt, der er opn(cid:229)et inden for en meget kort tidsramme p(cid:229) kun fire m(cid:229)neder, som medlemsstaterne havde forpligtet sig til at handle inden for. Revisionsretten synes desuden kun at referere til Kommissionens meddelelse fra maj 1998 (1) og ikke til den f(cid:230)lles rapport om besk(cid:230)ftigelsen. Denne stammer fra november 1998 og er ikke blot baseret p(cid:229) de nationale handlings- (1) KOM(98) 316 endelig udg. : »Fra retningslinjer til handling: de natio- nale handlingsplaner for besk(cid:230)ftigelse«, 13. maj 1998. planer for besk(cid:230)ftigelse, men desuden de 15 nationale gennem- fłrelsesrapporter, der blev fremlagt i juli 1998. Denne anden ana- lyse viste, at mange af de mangler, der blev p(cid:229)peget af Kommis- sionen i dennes meddelelse fra maj 1998, var blevet afhjulpet. Bl. a. var strategien blevet gjort mere konkret med hensyn til bud- getter. Desuden kan kapitlet om besk(cid:230)ftigelsen nu efter ratifice- ringen af Amsterdam-traktaten gennemfłres fuldt ud (for eksem- pel har R(cid:229)det i november 1999 for fłrste gang vedtaget henstillinger til medlemsstaterne). Ydermere n(cid:229)ede Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d til enighed om f(cid:230)lles indikatorer p(cid:229) sit młde i Kłln i juni 1999. Derudover skal det bem(cid:230)rkes, at stłrstedelen af de nuv(cid:230)rende programmer under m(cid:229)l nr. 1 og 3 blev vedtaget i 1993/94, mens Luxembourg-processen fłrst blev iv(cid:230)rksat i november 1997. Dette har betydet, at forbindelserne mellem de nationale handlingspla- ner for besk(cid:230)ftigelse og ESF endnu ikke er s(cid:229) st(cid:230)rke, som Kom- missionen kunne łnske. Kommissionen vil ved den kommende forhandlingsrunde om de nye programmer sikre, at denne forbin- delse styrkes, s(cid:229)dan som det kr(cid:230)ves i de nye bestemmelser ved- rłrende strukturfondene. Revisionen af programmer inden for ESF(cid:146)s hovedomr(cid:229)de Hvordan defineres »unge«? 24. Da der for den aktuelle programperiode (1994-1999) ikke findes mere konkrete bestemmelser p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan, er det op til den enkelte medlemsstat at fastl(cid:230)gge normer p(cid:229) det juridiske plan. Disse normer afspejler pr. definition den łkonomiske og sociale situation, som varierer fra land til land. Desuden ser man af og til forskelle p(cid:229) nationalt plan, idet nogle medlemsstater har en fłderal og andre en regional opbygning. Evaluering af gennemfłrelsen 25. Revisionsretten analyserer to aspekter, der vedrłrer tidsm(cid:230)s- sigt forskellige og ikke forbundne faser: dels de driftsprogrammer, som er vedtaget i 1994 p(cid:229) baggrund af anden f(cid:230)llesskabsstłt- teramme, og dels de nationale handlingsplaner for besk(cid:230)ftigelse, som i 1998 blev fremlagt af medlemsstaterne efter Det Europ(cid:230)i- ske R(cid:229)ds młde om besk(cid:230)ftigelse i Luxembourg i november 1997. De mangler, som Revisionsretten har fundet, kan alts(cid:229) ikke bekr(cid:230)f- tes, da de nationale handlingsplaner for besk(cid:230)ftigelse fłrst blev vedtaget p(cid:229) et meget senere tidspunkt i en anden sammenh(cid:230)ng (se svaret under punkt 23). Hvad ang(cid:229)r ESF(cid:146)s interventioner i de regioner, der er omfattet af m(cid:229)l nr. 1, g(cid:230)lder Kommissionens svar under punkt 20 ovenfor ligeledes i de n(cid:230)vnte tyske og italienske tilf(cid:230)lde. 26. Denne form for ESF-bistand synes fuldt ud berettiget i betragt- ning af den ekstremt hłje arbejdslłshed blandt unge i de nye del- stater, herunder Brandenburg. I rapporterne fra midtvejsevalu- eringen antydes det, at denne form for ESF-bistand har ydet et betydeligt bidrag til at nedbringe arbejdslłsheden blandt unge i alle tyske regioner, der er omfattet af m(cid:229)l nr. 1. C 100/22 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 7. 4. 2000 27. Midtvejsevalueringen indeholdt ganske vist kun meget lidt om uddannelsessystemer og effektanalyse, men det skyldes tids- m(cid:230)ssige begr(cid:230)nsninger. Som det fremg(cid:229)r af konklusionerne i midtvejsevalueringen af ESF(cid:146)s programmer, s. 31-34, har de, der har udfłrt evalueringen, form(cid:229)et at foretage en kvalitativ vurde- ring af indvirkningen p(cid:229) uddannelsessystemerne, hvilket er alt, hvad man kunne forvente p(cid:229) det tidspunkt, da midtvejsevaluerin- gen blev udarbejdet. 28. P(cid:229) trods af de problemer, Revisionsretten anfłrer, viser kon- klusionerne i midtvejsevalueringen af ESF(cid:146)s programmer, at de unge er i centrum ved alle former for bistand. 29. Evalueringen foretages p(cid:229) programplan, ikke p(cid:229) projektplan. I forbindelse med midtvejsevalueringen har man vurderet effekti- viteten i projektudv(cid:230)lgelsen som led i analysen af gennemfłrel- sesmekanismerne (se f. eks. s. 25 og 69 i konklusionerne i midt- vejsevalueringen af ESF(cid:146)s programmer). Kommissionen har allerede bist(cid:229)et medlemsstaterne ved fastl(cid:230)g- gelsen af kvantificerede m(cid:229)l for programmerne i forbindelse med udformningen af f(cid:230)llesskabsstłtterammerne. Det har v(cid:230)ret mere vanskeligt at m(cid:229)le programmernes fremskridt i forhold til disse m(cid:229)l, navnlig p(cid:229) grund af problemer med at tilpasse de nationale statistiske systemer, s(cid:229) de nłdvendige oplysninger har kunnet til- vejebringes. Under midtvejsevalueringen er der gennemfłrt en vurdering af de enkelte programmer, som vil blive medtaget i udarbejdelsen af retningslinjerne for perioden 2000-2006. Samordning af strukturfondsstłtten Synergien mellem fondene 30. De integrerede metoder er fastlagt i artikel 13 i R(cid:229)dets for- ordning (E(cid:216)F) nr. 2082/93. Derudover kan integrationen af fon- dene kun ske gennem interventionsformerne og de hłjt priorite- rede omr(cid:229)der. I artikel 14, stk. 1, i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2081/93 (med titlen »Kumulation og overlapning«) fastsl(cid:229)s fłl- gende: »En individuel foranstaltning eller aktion kan for en given periode kun modtage stłtte fra Øn strukturfond eller fra FIUF ad gangen«. 31. I forordningerne om strukturfondene og retningslinjerne for 2000-2006 kr(cid:230)ves det, at medlemsstaterne integrerer planl(cid:230)g- ningen af ESF-stłttede programmer i gennemfłrelsen af besk(cid:230)f- tigelsesretningslinjerne og den europ(cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsesstrategi. 32. Det er sandt, at initiativtagerne til New Deal-projekter p(cid:229)l(cid:230)g- ges mindre arbejde med at berettige de af deres udgifter, der finan- sieres fra national side, da de britiske myndigheder har valgt at lade initiativtagerne angive forud fastsatte udgifter. Der er indledt drłftelser herom inden for rammerne af tredje f(cid:230)llesskabsstłt- teramme. praksis fra F(cid:230)llesskabets initiativer i ESF(cid:146)s generelle aktiviteter. I denne forbindelse er der behov for en avanceret mekanisme. Overv(cid:229)gningsudvalget og de syv nationale stłtteenheder, der er medlem af den europ(cid:230)iske temagruppe, har allerede spillet en stor rolle i denne proces (se Kommissionens svar under punkt 60). 34. Den decentraliserede forvaltning af fondene mindsker gene- relt risikoen for overlapning af aktioner og dobbeltanmeldelse af udgifter takket v(cid:230)re den kortere afstand mellem programforval- terne og de endelige stłttemodtagere. Under alle omst(cid:230)ndigheder er Kommissionen altid opm(cid:230)rksom p(cid:229) risikoen for dobbeltan- meldelse af udgifter fra en initiativtager, der modtager stłtte i form af medfinansiering under flere m(cid:229)l. S(cid:230)rlige bem(cid:230)rkninger om ESF-finansiering 36. Som Kommissionen n(cid:230)vner i sit svar p(cid:229) punkt 23 og 24 i s(cid:230)rberetning nr. 22/98 om foranstaltninger til fremme af lige muligheder, og som Revisionsretten anfłrer det under dette punkt, er der taget hensyn til de n(cid:230)vnte udgifter i forordningerne, og de kan s(cid:229)ledes medregnes under national medfinansiering. 37. I Frankrig er gennemfłrelsesgraden for omr(cid:229)de 2 rettet mod unge, som det fremg(cid:229)r af gennemfłrelsesrapporten, der er vedlagt anmodningen om udbetaling af restbelłbet for 1997 under m(cid:229)l nr. 3, m(cid:230)rkbart lavere end for omr(cid:229)de 1 (73 %), som er rettet mod langtidsledige, da disse foranstaltninger er bedre indkłrt end de nyskabende foranstaltninger under omr(cid:229)de 2. Alligevel m(cid:229) det betragtes som tilfredsstillende, at der er opn(cid:229)et en gennemfłrel- sesgrad p(cid:229) 55,6 % ved udgangen af 1997 (cid:151) efter fire (cid:229)rs pro- gramforlłb, men kun to (cid:229)rs praktisk gennemfłrelse p(cid:229) grund af forsinkelser ved iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af visse foranstaltninger. 38. Kommissionen har altid v(cid:230)ret s(cid:230)rlig opm(cid:230)rksom p(cid:229) den hidtidige lave gennemfłrelsesgrad. Den kan forklares ved den meget ustabile politiske situation i regionen. Situationen har senere udviklet sig gunstigt: Pr. 31. august 1999 har den sicilianske region anvendt 100 % af de disponible bevillinger. 39. Den sicilianske region har altid h(cid:230)vdet over for Kommissio- nen, at de anmodninger om udbetaling af restbelłb, den har fore- lagt Kommissionen, er baseret p(cid:229) de endelige stłttemodtageres faktisk afholdte udgifter. I łvrigt har Kommissionen altid kr(cid:230)vet, at anmodningerne om udbetaling af restbelłb skal svare til de endelige stłttemodtageres afholdte udgifter, hvilket er i overens- stemmelse med de generelle retsforskrifter og bestemmelserne for den finansielle gennemfłrelse, som er vedlagt interventionsfor- merne. Synergi mellem ESF-aktiviteter 33. Kommissionen deler Revisionsrettens opfattelse og mener, at det er nłdvendigt at integrere b(cid:229)de nyskabende idØer og bedste De afholdte udgifter kan imidlertid p(cid:229)vises ved hj(cid:230)lp af betalte fakturaer eller regnskabsbilag af tilsvarende bevisv(cid:230)rdi (punkt 5 i bestemmelserne for den finansielle gennemfłrelse, som er vedlagt interventionsformerne, og faktablad nr. 4 om begrebet faktisk p(cid:229)lłbne omkostninger, EFT L 146 af 5. 6. 1997). En vis m(cid:230)ngde 7. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 100/23 udgifter modsvares ikke nłdvendigvis af fakturaer (f. eks. afskriv- ning af udstyr eller lokaler og udgifter til internt uddannelsesper- sonale eller administrativt personale p(cid:229) uddannelsescentrene). Dette kan til dels forklare den af Revisionsretten n(cid:230)vnte forskel mellem betalte fakturaer og afholdte udgifter, der er anmeldt af de to initiativtagere, som Revisionsretten har undersłgt. Alligevel vil Kommissionen undersłge det anfłrte f(cid:230)nomens omfang (om til- f(cid:230)ldet opstod under Revisionsrettens kontrol og i hvilket omfang), og hvorvidt der stadig er problemer. Der kan opst(cid:229) forsinkelser i udbetalingen af den offentlige natio- nale medfinansiering til de endelige modtagere. Det er ikke nłd- vendigvis i strid med reglerne, hvis de f. eks. er opst(cid:229)et i forbin- delse med alternerende finansiering (faktablad nr. 16 om stłtteberettigede udgifter, EFT L 146 af 5. 6. 1997). Kommissionen vil tage dette punkt op over for de regionale myndigheder. 40. Det er korrekt, at Frankrig har indfłrt (cid:230)ndringer i dets anmodning om udbetaling af restbelłb under m(cid:229)l nr. 3 efter ind- leveringsdatoen den 30. juni. Som svar p(cid:229) Kommissionens bem(cid:230)rkninger anfłrer Departementet for Anliggender Vedrł- rende Den Europ(cid:230)iske Socialfond, at visse stłttemodtagere fłrst vil f(cid:229) deres endelige data efter denne dato, hvorfor det er nłdven- digt at sende en (cid:230)ndret anmodning om udbetaling af restbelłbet. I alle tilf(cid:230)lde har Kommissionen taget denne anmodning om udbetaling af restbelłb fra september 1998 i betragtning, og den har s(cid:229)ledes overholdt reglerne. Hvad ang(cid:229)r spłrgsm(cid:229)let om de indt(cid:230)gter, der skal tr(cid:230)kkes fra, er Revisionsrettens analyse korrekt: De indt(cid:230)gter, som stammer fra aktioner, der medfinansieres af ESF, skal fratr(cid:230)kkes omkostnings- belłbet. Alligevel głr Kommissionen opm(cid:230)rksom p(cid:229), at disse indt(cid:230)gter i henhold til de p(cid:229)g(cid:230)ldende formularer skal tr(cid:230)kkes fra de samlede omkostninger og ikke fra de samlede stłtteberettigede omkostninger (defineret som »samlede omkostninger« (cid:151) »indt(cid:230)g- ter«) som anfłrt af Revisionsretten. I den aktuelle sag (anmodning om udbetaling af restbelłb for 1997) er det netop det, de franske myndigheder har gjort. ESF(cid:146)s andel er p(cid:229) 28,9 % af de samlede omkostninger (2 423 mio. FRF/8 361 mio. FRF) og 30,025 % af de samlede stłtteberettigede omkostninger (2 423 mio. FRF/ (8 361-291 mio. FRF i indt(cid:230)gter)). Den maksimale gr(cid:230)nse for medfinansiering fra ESF er overholdt. 41. Kommissionen er enig i Revisionsrettens bem(cid:230)rkninger. Ikke fordi den mener, at 16 timers ugentlig undervisning i sig selv er utilstr(cid:230)kkeligt (alt afh(cid:230)nger af undervisningens samlede varig- hed), men fordi dette loft over den ugentlige undervisning udeluk- kende sigter mod at fastholde en status som arbejdslłs hos de per- soner, der er under uddannelse. Der vil blive foretaget en gennemgang af fondens aktiviteter i forbindelse med dette spłrgs- m(cid:229)l med henblik p(cid:229) den nye programperiode. 42-43. Som anfłrt af Revisionsretten er det ikke muligt at behandle alle de sager, der m(cid:229)tte forekomme p(cid:229) omr(cid:229)det, navnlig hvad ang(cid:229)r indirekte omkostninger (overheads), ud fra bestem- melser, der skal g(cid:230)lde enhver form for aktion, som medfinansie- res af de tre strukturfonde og FIUF i alle 15 medlemsstater. For- m(cid:229)let med faktablad nr. 5 om stłtteberettigede udgifter er s(cid:229)ledes at fastl(cid:230)gge acceptable regler for fordeling og berettigelse af indi- ikke- rekte medfinansierede projekter, men ikke at definere disse omkostnin- blandt medfinansierede omkostninger og gers art. Hvad ang(cid:229)r de omst(cid:230)ndigheder, Revisionsretten beskri- ver, som indvirker p(cid:229) typen og m(cid:230)ngden af de indirekte omkost- ninger forbundet med de medfinansierede projekter, skal der ogs(cid:229) tages hensyn til, hvilken form for aktłr der er tale om (f. eks. et universitet med store indirekte omkostninger eller en lille almen- nyttig forening) og dennes aktiviteter (antallet af medfinansierede projekter i forhold til aktłrens generelle aktivitetsniveau). 44. Revisionsretten fremh(cid:230)ver fire sagstyper med forskellige finansielle fłlgevirkninger: a) nogle sager har ingen finansielle fłlgevirkninger og svarer til 1. , 3. , 4. og 7. led i Revisionsrettens tekst b) andre sager havde Kommissionen allerede kendskab til fra sine revisioner, og disse er allerede gjort til genstand for pro- cedurer i henhold til artikel 24 i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2082/93 (som til dels svarer til 2. og 5. led i Revisionsret- tens tekst) c) enkelte af de sager, Revisionsretten p(cid:229)peger, er i mellemtiden blevet korrigeret af medlemsstaterne d) tre resterende sager med finansielle fłlgevirkninger vil blive korrigeret (Øn sag under 2. led, Øn sag under 4. led og Øn sag under 5. led i Revisionsrettens tekst). Hvad ang(cid:229)r de tre sagstyper i litra a)-c), skal der ikke foretages nogen korrektion. I de tre tilf(cid:230)lde under litra d) forpligter Kom- missionen sig til at iv(cid:230)rks(cid:230)tte de procedurer, der er n(cid:230)vnt i arti- kel 24 i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2082/93, p(cid:229) grundlag af oplysningerne fra Revisionsretten. Initiativet Employment-Youthstart 45. I betragtning af antallet af sager, som Revisionsretten har undersłgt, skal man v(cid:230)re forsigtig med at fortolke og foretage generaliseringer over resultaterne. Budgetbevillinger 48. Oprindeligt var omkring 4 % af det nationale budget łre- m(cid:230)rket til faglig bistand. Men i (cid:229)renes lłb er tildelingen til faglig bistand blevet revideret og tilpasset efter programmets stłrrelse og de enkelte landes behov. Revision af gennemfłrelsen af Youthstart Alderskriteriet g(cid:230)ldende for Employment-Youthstart 49. Youthstart-programmet henvender sig generelt til unge p(cid:229) op til 20 (cid:229)r. Som anfłrt af Revisionsretten foruds(cid:229) man i C 100/24 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 7. 4. 2000 meddelelsen visse undtagelser for at kunne omfatte unge p(cid:229) over 20 (cid:229)r. Forvaltningsmyndighederne i nogle medlemsstater har der- for anbefalet łget fleksibilitet i situationer, hvor det er berettiget. For eksempel opererede myndighederne i Tyskland tidligere inden for de gr(cid:230)nser, der er fastsat i handlingsprogrammet fra 1995. Man besluttede imidlertid, at aldersgruppen fra 20 til 25, som var s(cid:230)rlig h(cid:229)rdt ramt af situationen p(cid:229) arbejdsmarkedet, skulle have samme form for Youthstart-stłtte som gruppen p(cid:229) op til 20. I Gr(cid:230)kenland p(cid:229)virkes den łvre aldersgr(cid:230)nse af den lange v(cid:230)rne- pligt. Udv(cid:230)lgelsesprocedure 50. Kommissionen er opm(cid:230)rksom p(cid:229), at det forberedende og det tv(cid:230)rnationale arbejde ikke altid budgetteres lige hłjt. Det skal dog holdes in mente, at projekterne godkendes separat af de nationale myndigheder og normalt ikke er baseret p(cid:229) f(cid:230)lles plan- l(cid:230)gning og budgettering blandt initiativtagerne. Der vil blive taget h(cid:229)nd om manglerne ved finansieringen af den forberedende fase i forbindelse med Equal-initiativet, hvor denne fase vil blive finansieret i alle medlemsstater. modul (MCC) organiseret efter projekt og ikke efter partnerskab. Dette redskab er nemlig oprindeligt udviklet til at lette słgning efter partnere og kvalitativ analyse af projekter (ud fra stłttemod- tagere, aktiviteter, tema osv. ) og ikke til at forvalte tv(cid:230)rnationale partnerskaber. MCC(cid:146)s statistikker vedrłrende partnerskaber er ikke fyldestgłrende, navnlig p(cid:229) grund af afh(cid:230)ngighed af data overfłrt fra de nationale stłtteorganer og det vanskelige arbejde med at samkłre de tv(cid:230)rnationale data. 54. Hvad ang(cid:229)r partnere, der ikke modtager stłtte fra Youth- start, er de eneste oplysninger, der skal forel(cid:230)gges om disse, pri- sen p(cid:229) de tjenesteydelser, der leveres og faktureres til det projekt, der medfinansieres af Youthstart. Dette kr(cid:230)ves for at sikre effektiv forvaltning og kontrol. 55. Kommissionen gentager sit svar under punkt 37 i s(cid:230)rberet- ningen om lige muligheder, nemlig at det er op til de tv(cid:230)rnatio- nale partnerskaber selv at fastl(cid:230)gge arbejdsmetoderne i samarbej- det mellem de forskellige projekter. I enkelte partnerskaber har man udn(cid:230)vnt en »overordnet« partner, men Kommissionen mener, at det skal v(cid:230)re op til de enkelte partnere at iv(cid:230)rks(cid:230)tte s(cid:229)danne foranstaltninger, og at disse ikke skal głres obligatoriske. 51. Kommissionen mener, at udv(cid:230)lgelsesproceduren skal tilret- tel(cid:230)gges i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, som giver medlemsstaterne en fremst(cid:229)ende rolle ved gennemfłrelsen af F(cid:230)llesskabets initiativer. I tr(cid:229)d med den grundl(cid:230)ggende filosofi i den europ(cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsesstrategi, som de europ(cid:230)iske rege- ringer har tilsluttet sig (1), er Kommissionen overbevist om, at de nationale myndigheder er bedst egnet til at afgłre, om et tv(cid:230)rna- tionalt partnerskab virkelig vil tilfłre merv(cid:230)rdi p(cid:229) lokalt/regionalt/ nationalt plan, alts(cid:229) om det »kan betale sig«. Det er derfor af afgł- rende betydning, at udv(cid:230)lgelsen og godkendelsen af de tv(cid:230)rnationale aktiviteter forbliver p(cid:229) nationalt plan. Samordning og udbredelse af projektresultater 56. Det fastl(cid:230)gges p(cid:229) nationalt plan, hvilke udgifter der er stłt- teberettigede, n(cid:229)r man ser bort fra de 22 faktablade om stłttebe- rettigelse, som Kommissionen indfłrte i april 1997. Udgifterne kan alts(cid:229) variere blandt medlemsstaterne. I forbindelse med F(cid:230)l- lesskabets nye initiativ Equal har Kommissionen opfordret med- lemsstaterne til at neds(cid:230)tte en studiegruppe, der skal undersłge stłtteberettigelsen i forbindelse med tv(cid:230)rnationale projekter, for s(cid:229) vidt muligt at bidrage til harmonisering af udgifterne. 52. Hvad ang(cid:229)r den overordnede koordination af partnerska- berne, sikres den daglige forvaltning og overv(cid:229)gning p(cid:229) nationalt plan. Kommissionen fłlger nłje fremskridtene og resultaterne i det tv(cid:230)rnationale arbejde gennem overv(cid:229)gningsudvalget, de natio- nale evalueringer, udbredelsesaktiviteterne og det nationale/ europ(cid:230)iske temaarbejde. Projektbesłg og udveksling af oplysninger er de mest typiske tv(cid:230)rnationale opstartsaktiviteter, som generelt fłrer til mere resul- tatorienterede aktiviteter. I forbindelse med det nye initiativ Equal vil der blive lagt łget v(cid:230)gt p(cid:229) tv(cid:230)rnationalitet, som medlems- staterne ser som en af de store fordele ved F(cid:230)llesskabets initiati- ver. 57. Kommissionen er meget interesseret i at indarbejde erfarin- gerne fra Youthstart i ESF(cid:146)s generelle aktiviteter. Der er allerede flere eksempler p(cid:229) Youthstart-projekter fra fłrste fase, der er ble- vet integreret i de generelle ESF-programmer. Derudover indsam- ler Kommissionen j(cid:230)vnligt eksempler p(cid:229) optimal praksis, der er blevet integreret/har potentiale for integrering. Disse eksempler formidles til ESF(cid:146)s omr(cid:229)dekontorer under generaldirektoratet for besk(cid:230)ftigelse. Den europ(cid:230)iske temagruppe har desuden vist sig at v(cid:230)re et meget effektivt middel til at n(cid:229) de aktłrer, der p(cid:229)virker ESF(cid:146)s mainstream- programmer (se ogs(cid:229) bem(cid:230)rkningerne til punkt 58 om generel integration af bedste praksis). Der mangler p(cid:229)lidelige oplysninger 53. Med hensyn til Kommissionens database, som forsynes fra nationale databaser, er oplysningerne i det konsoliderede f(cid:230)lles- Midtvejsevaluering (1) At besk(cid:230)ftigelsesm(cid:230)ssige problemer bedst kan lłses p(cid:229) lokalt plan. 58. Kommissionen vil tage hensyn til resultaterne af midtvejs- evalueringen, hvad ang(cid:229)r tv(cid:230)rnationalitet og formidling, ved iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af det nye f(cid:230)llesskabsinitiativ Equal. 7. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 100/25 Kommissionen mener desuden, at det i denne sammenh(cid:230)ng vil v(cid:230)re meget nyttigt at etablere en projekttypologi, hvilket er et af form(cid:229)lene med den igangv(cid:230)rende evaluering p(cid:229) EU-plan. fast, at fristen p(cid:229) to (cid:229)r g(cid:230)lder fra det łjeblik, hvor beslutningen om bevilling af stłtte tr(cid:230)ffes. Denne bestemmelse er blevet god- kendt af Kommissionen for i s(cid:230)rlige tilf(cid:230)lde at sikre retten til stłtte for unge landm(cid:230)nd, der er ved at etablere sig, og den blev anbefalet af STAR-komitØen den 26. januar 1996. Faglig bistand 59. Faglig bistand til F(cid:230)llesskabets initiativer er en integrerende del af programmet. Som s(cid:229)dan er bistanden underlagt de samme overv(cid:229)gnings- og undersłgelsesprocedurer som gennemfłrelsen af de enkelte foranstaltninger. I denne forbindelse inddrages over- v(cid:229)gningsudvalgene. Desuden skal ESF(cid:146)s kontorer en gang om (cid:229)ret freml(cid:230)gge en rapport om fremskridtene i F(cid:230)llesskabets initiativer, herunder aktiviteterne vedrłrende faglig bistand. 60. N(cid:229)r kontrakten med kontoret for faglig bistand ophłrer, betyder det ikke, at den faglige bistand under programmet ikke l(cid:230)ngere udfłres. Evaluerings- og formidlingsaktiviteterne vareta- ges af uafh(cid:230)ngige eksperter uden forbindelse til kontoret. I łvrigt vil alle projekterne allerede v(cid:230)re udvalgt og godkendt, n(cid:229)r kon- trakten med kontoret ophłrer, og iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af dem ligger ikke inden for kontorets kompetenceomr(cid:229)de. 73. Kommissionen vil undersłge den situation, Revisionsretten p(cid:229)peger vedrłrende de regionale myndigheder i Andalusiens for- tolkning af begrebet fłrste etableringsdato, og foretage eventuelle nłdvendige finansielle korrektioner. Rentegodtgłrelsestilskuddene kan ikke spores 75. Kommissionen har allerede under de seneste kontroller kon- stateret den praksis, man anvender i Frankrig for rentegodtgłrelse i landbrugssektoren. Kommissionen er i f(cid:230)rd med at undersłge, om brugen af »administrative« rentesatser hos de banker, der er godkendt til bevilling af l(cid:229)n med rentegodtgłrelse, er en overtr(cid:230)- delse af F(cid:230)llesskabets bestemmelser om strukturfondene. P(cid:229) bag- grund af den igangv(cid:230)rende undersłgelse vil Kommissionen tr(cid:230)ffe alle hensigtsm(cid:230)ssige foranstaltninger og om nłdvendigt anvende finansielle korrektioner. DEL II EUGFL, UDVIKLINGSSEKTIONEN Interne kontrolsystemer Gennemfłrelsen af artikel 10, 11 samt 26, 27 og 28 i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 950/97 Problemer med planl(cid:230)gningen, forsinkelser og svagheder i den interne kontrol 70-71. Kommissionen deler Revisionsrettens holdning med hen- syn til fordelene ved at kombinere l(cid:229)n og tilskud, n(cid:229)r dette er hen- sigtsm(cid:230)ssigt. I łvrigt kan stłtten fra EUGFL, Udviklingssektionen, til unge landm(cid:230)nd tildeles p(cid:229) begge m(cid:229)der. Forordning (EF) nr. 950/97 overlader det dog til medlemsstaterne at v(cid:230)lge, om hj(cid:230)lpen skal ydes som etablerings- eller investeringsstłtte og i form af direkte stłtte eller rentegodtgłrelse. Valget mellem direkte stłtte og rentegodtgłrelse har ingen direkte forbindelse til den łkonomiske gennemfłrlighed eller investerin- gens rentabilitet, som vurderes p(cid:229) baggrund af den konkrete for- bedringsplan. For łvrigt m(cid:229) man ikke glemme det meget hłje renteniveau i den periode, Revisionsretten har undersłgt (1994- 1997), navnlig i Middelhavslandene. Det kan v(cid:230)re (cid:229)rsagen til de unge landm(cid:230)nds tilbageholdenhed med at l(cid:229)ne penge, selv p(cid:229) for- delagtige vilk(cid:229)r. 76. Den sene godkendelse af dette program, som skyldtes pro- blemer med vejledning (programmet omfatter flere fonde, og dette har kr(cid:230)vet forskellige forespłrgsler hos medlemsstaterne), er (cid:229)rsa- gen til den forsinkelse, som Revisionsretten n(cid:230)vner mellem den faktiske gennemfłrelse og forventningerne i den oprindelige finan- sieringsplan. 77. Kommissionen vil kr(cid:230)ve, at de spanske myndigheder i den n(cid:230)ste gennemfłrelsesrapport retter de fejl, Revisionsretten har fundet. Ved at lade udgiftsanmeldelser undersłge af et uafh(cid:230)ngigt organ, som det foreskrives i artikel 8 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2064/97, vil det v(cid:230)re muligt at rette denne form for fejl, fłr den endelige udbetaling foretages under programmet. Evalueringer Definition af »fłrste etablerings«-dato 72. Det tilf(cid:230)lde fra Sicilien, som Revisionsretten fremh(cid:230)ver, er noget ganske s(cid:230)rligt. I cirkul(cid:230)re nr. 187 af 15. september 1995, som blev vedtaget af Kommissionen i beslutning C(96) 9 af 5. februar 1996, sl(cid:229)s det 78. Kommissionen anerkender behovet for harmoniserede indi- katorer. Den evaluering, Revisionsretten henviser til, har vist, at det er nłdvendigt at styrke dette aspekt. Derfor har Kommissio- nen udstukket retningslinjer for evaluering af foranstaltninger under forordning (EF) nr. 950/97, som ligger uden for de omr(cid:229)der, der er omfattet af m(cid:229)l nr. 1 og 6. Disse retningslinjer blev i et arbejdsdokument (nr. VI/7676/98/REV2) forelagt medlemsstaterne ved STAR-komitØens młde den 24. februar 1999. C 100/26 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 7. 4. 2000 79. Midtvejsevalueringerne i henhold til forordning (EF) nr. 950/ 97 i de italienske regioner, der er omfattet af m(cid:229)l nr. 1, foretages i forbindelse med evalueringen af de regionale programmer. Hvad ang(cid:229)r de allerede udarbejdede evalueringsrapporter fra andre med- lemsstater, som Revisionsretten henviser til, har Kommissionen is(cid:230)r bem(cid:230)rket den irske evalueringsrapport om etableringsstłtte. Ud over bestemmelserne i forordning (EF) nr. 950/97 er der mange andre faktorer s(cid:229)som regler vedrłrende arv og beskatning, der har stor indflydelse p(cid:229) etableringsstłtten ved denne form for overdra- gelse. Det kan v(cid:230)re en del af forklaringen p(cid:229), at etableringsstłt- tens andel ved denne form for overdragelse ikke har v(cid:230)ret s(cid:230)rlig stor. DEL III KONKLUSION 80. Med vedtagelsen af den europ(cid:230)iske besk(cid:230)ftigelsesstrategi gennemfłres ESF(cid:146)s interventioner p(cid:229) et nyt grundlag. I program- perioden 2000-2006 p(cid:229)t(cid:230)nker flere medlemsstater at foretage en fornyet strategisk fokusering af deres ESF-interventioner i tr(cid:229)d med besk(cid:230)ftigelsesretningslinjerne og de nationale handlingspla- ner for besk(cid:230)ftigelse. Revisionsrettens bem(cid:230)rkninger om effekten er forhastede: Den endelige evaluering vil give et mere pr(cid:230)cist bil- lede af ESF(cid:146)s betydning i den aktuelle periode (1994-1999). Ende- lig har Kommissionen og medlemsstaterne i lłbet af denne pro- gramperiode indfłrt en lang r(cid:230)kke ordninger for at styrke de łkonomiske rammer for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af interventioner og sikre sund łkonomisk styring af ESF (se Kommissionens svar under punkt 83). 81. Nogle af konklusionerne fra midtvejsevalueringen er blevet indarbejdet i denne programperiode (navnlig omfordeling af łko- nomiske ressourcer til de forskellige foranstaltninger), hvorimod andre ikke kunne indarbejdes (f. eks. henstillinger om kvantifice- ring af m(cid:229)l, bedre programindikatorer osv. ). Disse udgłr dog v(cid:230)r- difulde oplysninger til brug ved tilrettel(cid:230)ggelsen af den n(cid:230)ste pro- gramrunde, og der er taget hensyn til dem i Kommissionens vejledende dokumenter. Denne form for feedback forbedrer eva- lueringskulturen. 82. P(cid:229) baggrund af kontrollerne har Kommissionen udarbejdet henstillinger til medlemsstaterne, som har mindsket en del af de fremh(cid:230)vede problemer (tilpasning af beslutninger vedrłrende adgangsprłver til akademiske uddannelser; forpligtelse til at oplyse de berłrte nationale myndigheder om nłdvendigheden af at oph(cid:230)ve de nationale bestemmelser, som Revisionsretten har p(cid:229)pe- get, og som i łvrigt ikke anvendes systematisk, at dłmme efter Kommissionens revision). Desuden har Kommissionens brug af faktablade om stłtteberettigede udgifter i april 1997 (EFT L 146 af 5. 6. 1997) styrket de łkonomiske rammer for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af ESF(cid:146)s interventionsformer, is(cid:230)r gennem en klarere definition af begreberne »endelig stłttemodtager« og »afholdte udgifter« og af reglen om kontering af indirekte omkostninger (overheads). Hvad ang(cid:229)r sidstn(cid:230)vnte, afh(cid:230)nger m(cid:230)ngden af indirekte omkostninger, der konteres et projekt, af typen af initiativtager og dennes akti- viteter. Kommissionen har i łvrigt kendskab til nationale regler, der rent faktisk medfłrer begr(cid:230)nsninger p(cid:229) anmeldelse af indi- rekte omkostninger i forbindelse med medfinansierede aktioner. 83. Efter offentliggłrelsen af Revisionsrettens (cid:229)rsberetning for budget(cid:229)ret 1995 har Kommissionen konkretiseret de forpligtelser over for Revisionsretten, som den har p(cid:229)taget sig i sit svar under punkt 6. 136 i denne beretning. Kommissionen har s(cid:229)ledes iv(cid:230)rk- sat en r(cid:230)kke initiativer for at styrke kontrollen og beskyttelsen af F(cid:230)llesskabets łkonomiske interesser i forbindelse med struktur- fondene: (cid:151) en beslutning vedrłrende reglerne om stłtteberettigede udgif- ter under strukturfondene truffet af Kommissionen i maj 1997 (cid:151) forordning (EF) nr. 2064/97 om medlemsstaternes kontrol med strukturfondene (cid:151) fastl(cid:230)ggelse af retningslinjer for gennemfłrelse af artikel 24 vedrłrende finansielle korrektioner. Den generelle bem(cid:230)rkning, der her fremh(cid:230)ves af Revisionsretten, er alts(cid:229) ikke et spłrgsm(cid:229)l, der specifikt vedrłrer foranstaltninger til gavn for unge, men strukturfondene som s(cid:229)dan. 84. De nye bestemmelser for programperioden 2000-2006 omfatter allerede en nedbringelse af m(cid:230)ngden af f(cid:230)llesskabsini- tiativer og m(cid:229)l for strukturfondenes aktiviteter, is(cid:230)r med henblik p(cid:229) at forenkle mekanismerne til forvaltning af strukturfondene. 85. Hvad ang(cid:229)r ESF og navnlig foranstaltningerne til gavn for unge, som denne s(cid:230)rberetning d(cid:230)kker, er uddannelsen baseret p(cid:229) stłtte, der ydes til uddannelsesinstitutioner, hvilket ikke er kriti- sabelt som s(cid:229)dan. Revisionsrettens bem(cid:230)rkning g(cid:230)lder faktisk n(cid:230)rmere de andre strukturfonde og visse foranstaltninger, der medfinansieres af ESF, men som ikke er omfattet af n(cid:230)rv(cid:230)rende beretning. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r disse sager, har Kommissionen allerede accepteret at yde stłtte til finansieringstekniske mekanismer, som rummer mulig- hed for en multiplikatoreffekt af den offentlige stłtte gennem brug af faktablade om stłtteberettigede udgifter i forbindelse med strukturfondene i april 1997. ESF vil tage hensyn til denne nye fremgangsm(cid:229)de ved forhandlingerne om interventionerne i den nye periode 2000-2006. Kommissionen deler Revisionsrettens holdning til fordelene ved at kombinere l(cid:229)n og tilskud. I łvrigt kan stłtten fra EUGFL, Udviklingssektionen, til unge landm(cid:230)nd ydes p(cid:229) begge m(cid:229)der. Forordning (EF) nr. 950/97 overlader det imidlertid til medlems- staterne at afgłre, om stłtten skal ydes i form af direkte stłtte eller rentegodtgłrelse og som etablerings- eller investeringsstłtte. 86. Kommissionen er enig i, at de bestr(cid:230)belser, der er gjort for at forbedre iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af F(cid:230)llesskabets initiativ, skal forts(cid:230)t- tes. Den faglige bistand, der er iv(cid:230)rksat hos ikke blot Kommis- sionen, men is(cid:230)r medlemsstaterne, har gjort det muligt bl. a. at udvikle et netv(cid:230)rk af databaser og ekspertise. 7. 4. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 100/27 I den Den Europ(cid:230)iske Unions politik vedrłrende landbrugs- 87. strukturer tager man hensyn til traktatens bestemmelser (artikel 39, stk. 2), hvad ang(cid:229)r landbrugserhvervets s(cid:230)rlige karakter, som er en fłlge af landbrugets sociale struktur. Etableringsstłtten til unge landm(cid:230)nd, som Revisionsretten specificerer i form af inve- sterede belłb og antal stłttemodtagere, er et godt eksempel. Denne hensyntagen har altid v(cid:230)ret en del af R(cid:229)dets og Kommis- sionens forordninger og arbejdet i KomitØen for Landbrugsstruk- turerne og Udvikling af Landdistrikterne (STAR) samt den hyp- pige kontakt med landbrugsorganisationerne. Det faktum, at Revi- sionsretten ikke har kunnet konstatere en f(cid:230)lles strategi hos EUGFL, Udviklingssektionen, og ESF til gavn for unge landm(cid:230)nd, s(cid:230)tter p(cid:229) ingen m(cid:229)de spłrgsm(cid:229)lstegn ved hensynet til traktatens bestemmelser, som Revisionsretten henviser til. Virkningen af denne politik i form af investerede belłb og antal stłttemodtagere fremg(cid:229)r af de tabeller, der er vedlagt som bilag til Revisionsrettens beretning