title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2805/99 esittäjä(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle. Yhteisön Equal-aloite.

eurovoc_concepts:
EU initiative
equal treatment
labour market

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/135 (2000/C 280 E/146) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2805/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Yhteis(cid:246)n Equal-aloite Ajanjaksona 2000(cid:129)2006 uusia teknologioita ja ty(cid:246)llisyytt(cid:228) koskevat toimet katetaan yhdest(cid:228) ainoasta yhteis(cid:246)n aloitteesta, joka tunnetaan nimell(cid:228) (cid:148)Equal(cid:148). Samalla yhteis(cid:246)n aloitteiden m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) on v(cid:228)hennetty nykyisist(cid:228), varainhoitovuonna 1994(cid:129)1999 toteutetuista 13:sta aloitteesta 4:(cid:228)(cid:228)n aloitteeseen ajanjaksolla 2000(cid:129)2006. Yhteis(cid:246)n Equal-aloite, ty(cid:246)markkinoilla esiintyv(cid:228)n syrjinn(cid:228)n ja eriarvoisuuden torjumiseksi, on tulos aiemmasta kokemuksesta. jonka tavoitteena on rajat ylitt(cid:228)v(cid:228) yhteisty(cid:246) uusien k(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen edist(cid:228)misess(cid:228) jotta se ottaisi huomioon kaikki Voiko komissio kertoa, kuinka kyseist(cid:228) aloitetta yhteensovitetaan, ty(cid:246)markkinoihin vaikuttavat n(cid:228)k(cid:246)kohdat, mitk(cid:228) ovat edunsaajia koskevat valintaperusteet ja miten j(cid:228)sen- valtioiden on annettava ehdotuksia yhteis(cid:246)n aloiteohjelmaa varten? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Equal-yhteis(cid:246)aloitetta koskeva tiedonantoluonnos (1) on parhaillaan parlamentin k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)n(cid:228). Equal-aloitteen tavoitteena on kehitt(cid:228)miskumppanuuksia luomalla saada p(cid:228)(cid:228)asiassa alueellisella tasolla sek(cid:228) julkiset ett(cid:228) yksityiset organisaatiot osallistumaan innovatiivisten ratkaisujen l(cid:246)yt(cid:228)miseen ty(cid:246)el(cid:228)m(cid:228)ss(cid:228) esiintyviin ongelmiin. Edunsaajia koskevat ehdot asetetaan kansallisissa toimintaohjelmissa. Komissio aikoo kuitenkin taata, ett(cid:228) pienet toteuttajat p(cid:228)(cid:228)sev(cid:228)t osallistumaan luotaviin kehitt(cid:228)miskumppanuuksiin. J(cid:228)senvaltioiden on esitett(cid:228)v(cid:228) komission hyv(cid:228)ksymien suuntaviivojen mukaisesti laaditut ehdotuksensa rakennerahastoja koskevista yleisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksist(cid:228) 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1999 annetun neuvoston asetuk- sen (EY) N:o 1260/1999 (2) 21 artiklan nojalla. J(cid:228)senvaltio huolehtii siit(cid:228), ett(cid:228) n(cid:228)it(cid:228) suuntaviivoja sovelletaan toimintaohjelmaan sis(cid:228)ltyvien konkreettisten ehdotusten avulla kyseisen maan ty(cid:246)markkinati- lanteeseen sek(cid:228) valittaessa ty(cid:246)llisyyteen liittyvi(cid:228) ensisijaisia painopistealueita. (1) (2) KOM(1999) 476 lopullinen. EYVL L 161, 26. 6. 1999. (2000/C 280 E/147) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2808/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) nestekaasuk(cid:228)ytt(cid:246)isten ajoneuvojen merkinn(cid:246)ist(cid:228) Ranskan palolaitos on huomauttanut nestekaasuk(cid:228)ytt(cid:246)isten ajoneuvojen olevan muita ajoneuvoja vaaralli- sempia tulipalotilanteissa. Ranskassa ollaankin tietoisia tarpeesta tiedottaa kansalaisille kyseiseen polttoai- neeseen liittyvist(cid:228) erityisist(cid:228) vaaroista


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0070/00 von Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) an die Kommission. Beziehungen der Europäischen Union zu Libyen.

eurovoc_concepts:
Libya
bilateral relations
common foreign and security policy

formats: html pdf print

text: C 280 E/170 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 2. Hat der Rat die (unverbindliche) Calea-Entschlie(cid:223)ung im Laufe der Jahre ge(cid:228)ndert? Falls ja: a) welche ˜nderungen wurden vorgenommen, b) wann, c) warum und d) auf wessen Ersuchen? 3. Ist es dem Rat zufolge nicht besser, eine (cid:132)(cid:246)ffentliche(cid:147) Richtlinie auszuarbeiten, um eine demokrati- sche Pr(cid:252)fung zu erm(cid:246)glichen? Falls nein, warum h(cid:228)lt der Rat eine derartige demokratische Kontrolle nicht f(cid:252)r erforderlich? Antwort (13. M(cid:228)rz 2000) Die Entschlie(cid:223)ung des Rates vom 17. Januar 1995 (cid:252)ber die rechtm(cid:228)(cid:223)ige (cid:220)berwachung des Fern- 1. meldeverkehrs wurde im Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften ver(cid:246)ffentlicht (1). 2. Der Rat hat die obengenannte Entschlie(cid:223)ung vom 17. Januar 1995 nicht ge(cid:228)ndert. Sollten durch die Entwicklung neuer Technologien ˜nderungen erforderlich werden, wird der Rat die 3. etwaige Anpassung der in der obengenannten Entschlie(cid:223)ung aufgef(cid:252)hrten Anforderungen pr(cid:252)fen. (1) ABl. C 329 vom 4. 11. 1996, S. 1. (2000/C 280 E/193) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0070/00 von Gerardo Galeote Quecedo (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Beziehungen der Europ(cid:228)ischen Union zu Libyen (18. Januar 2000) Trifft es zu, da(cid:223) der Kommissionspr(cid:228)sident Herrn Muammar al-Gaddhafi zu einem offiziellen Besuch der Kommission eingeladen hat, wie in einigen europ(cid:228)ischen Medien berichtet wurde? Wenn ja, welche Strategie wird mit diesem Schritt verfolgt? Antwort von Herrn Patten im Namen der Kommission (8. Februar 2000) Pr(cid:228)sident Prodi f(cid:252)hrte mit Oberst Khaddafi w(cid:228)hrend der Weihnachtszeit, als erstmals die M(cid:246)glichkeit eines Besuchs erwogen wurde, und am 21. Januar 2000 Telephongespr(cid:228)che. Pr(cid:228)sident Prodi ging es darum festzustellen, ob die politischen Voraussetzungen f(cid:252)r einen Besuch Oberst Khaddafis bei der Kommission gegeben waren. Pr(cid:228)sident Prodi best(cid:228)tigte die bisherige Politik der Europ(cid:228)ischen Union, die auf eine Einbeziehung Libyens in den Euro-Med-Proze(cid:223) abzielt, vorausgesetzt Libyen akzeptiert in vollem Umfang die in der Erkl(cid:228)rung von Barcelona festgeschriebenen Grunds(cid:228)tze. Pr(cid:228)sident Prodi erkl(cid:228)rte erneut, da(cid:223) ein Besuch nur in Betracht kommt, wenn die uneingeschr(cid:228)nkte Annahme dieser Grunds(cid:228)tze in schriftlicher Form vorliegt. Die libyschen Beh(cid:246)rden best(cid:228)tigten in ihrer Antwort vom 22. Januar 2000 das ernsthafte Interesse des Landes an einer Teilnahme am Euro-Med-Proze(cid:223), erkl(cid:228)rten jedoch gleichzeitig, da(cid:223) Libyen zum gegen- w(cid:228)rtigen Zeitpunkt nicht in der Lage sei, f(cid:246)rmliche Zusicherungen (cid:252)ber eine l(cid:252)ckenlose (cid:220)bernahme des Acquis von Barcelona zu geben. Daher wurde der Schlu(cid:223) gezogen, da(cid:223) unter diesen Umst(cid:228)nden ein Besuch in dieser Phase unangemessen sei. Die Er(cid:246)rterungen werden jedoch fortgesetzt, um Gewi(cid:223)heit dar(cid:252)ber zu erlangen, ob die Voraussetzungen f(cid:252)r einen Besuch geschaffen werden k(cid:246)nnen


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2732/99 van Luisa Morgantini (GUE/NGL) aan de Commissie. Nacaragua: corruptie en Europese steun.

eurovoc_concepts:
EU financing arrangements
Nicaragua
corruption
fraud against the EU
political prisoner

text: C 280 E/118 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/124) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2732/99 van Luisa Morgantini (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Nacaragua: corruptie en Europese steun (18 januari 2000) Zal de Europese Unie naar aanleiding van de arrestatie van de president van de Rekenkamer van Nicaragua, de heer Agustin Jarquin, die een omvangrijke verduistering van gelden door de huidige regering heeft blootgelegd, de hulp aan Nicaragua onverwijld via andere kanalen verstrekken, met name via niet- gouvernementele organisaties en internationale agentschappen, totdat de heer Jarquin is vrijgelaten, de institutionele mechanismen ter controle op de uitvoerende macht zijn hersteld en de zaak is opgehelderd? Antwoord van de heer Patten namens de Commissie (1 februari 2000) De gevallen van corruptie die door de Voorzitter van de Rekenkamer van Nicaragua aan het licht zijn gebracht hebben niet specifiek betrekking op fondsen van de internationale gemeenschap. Toch is de Commissie, evenals het geachte parlementslid, verontrust over de gebeurtenissen die tot de arrestatie van genoemde Voorzitter hebben geleid. De Commissie is namelijk van mening dat democratische instellingen, zoals de Rekenkamer, de basis vormen van de rechtsstaat en van de ontwikkeling in ieder land en derhalve zonder politieke inmenging zouden moeten kunnen functioneren. Daarom heeft de Commissie zich volledig aangesloten bij het verzoek dat de troika van de Unie op 18 november 1999 bij de Minister van Buitenlandse Zaken van Nicaragua heeft ingediend om de ongerustheid van de Unie over deze situatie te benadrukken. Het doet de Commissie genoegen dat de opmerkingen die door de Unie en door andere leden van de internationale gemeenschap zijn geformuleerd, waarschijnlijk bijgedragen hebben tot de vrijlating van de heer Jarquin op 24 december 1999, waardoor deze zo belangrijke instelling weer alle gezag teruggekregen heeft om voor de controle te zorgen en de correcte besteding van de fondsen zowel van de overheidsadministratie van Nicaragua als van de internationale gemeenschap. Om de controle en de goede besteding van de fondsen te ondersteunen past de Commissie voor de belangrijkste projecten een systeem toe dat gekenmerkt wordt door de aanwezigheid van Europese deskundigen die in het kader van een beheerseenheid waken voor een adØquate en transparante aanwen- ding van de communautaire fondsen, overeenkomstig hetgeen in de financieringsovereenkomsten overeen- gekomen is. Daarnaast maakt de Commissie ook gebruik van evaluatie- en follow-up missies om zich ervan te vergewissen dat de projecten naar behoren verlopen en de financiºle middelen goed worden besteedt. Tenslotte speelt de delegatie van de Commissie in Managua een essentiºle rol wat het toezicht betreft, waardoor de controle ter plaatse kan worden versterkt. (2000/C 280 E/125) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2734/99 van Carlo Fatuzzo (PPE-DE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Invalide 65+-ers gediscrimineerd door Italiaanse wet In artikel 13 van het Verdrag van Amsterdam wordt bepaald dat de Unie alle vormen van discriminatie op grond van leeftijd zal bestrijden. Is het de Commissie bekend dat de Italiaanse wetgeving (cid:129) artikel 19 van wet nr. 118 van 30. 3. 1971 en de latere wijzigingen (cid:129) bepaalt dat volledig gehandicapten levenslang een uitkering ontvangen als zij hun aanvraag indienen voordat zij 65 jaar worden, maar dat degenen die de aanvraag later indienen, ook al voldoen zij aan alle andere voorwaarden, niet in aanmerking komen? Beseft zij dat dit betekent dat Italiaanse bejaarden die aan de in de wet gestelde invaliditeitscriteria voldoen dus gediscrimineerd worden op grond van hun leeftijd op het moment waarop zij de uitkering aanvragen en dat dit voor de rest van hun leven bepalend is voor de vraag of zij een uikering ontvangen of niet? Is de Commissie voornemens om Italiº te verzoeken deze wet onverwijld in te trekken?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-0131/00 af Theodorus Bouwman (Verts/ALE) til Kommissionen. Anvendelse af chauffører fra tredjelande.

eurovoc_concepts:
approximation of laws
clandestine worker
labour law
migrant worker
moonlighting
restriction on competition
road transport
transport company

text: C 330 E/88 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 21. 11. 2000 P(cid:229) grundlag af et offentlig udbud har Kommissionen undertegnet en kontrakt med en NGO om fjernelse af dens egne gamle computere. Den p(cid:229)g(cid:230)ldende NGO kan derefter genbruge disse computere inden for og uden for F(cid:230)llesskabet i forbindelse med dens aktiviteter. P(cid:229) beg(cid:230)ring fra den p(cid:229)g(cid:230)ldende NGO sam- arbejder Kommissionen med denne om forberedelse af computerne til skoler og foreninger i samfundet og omkring projekter i tredjelande. 3. og 4. Kommissionen r(cid:229)der ikke over de łnskede oplysninger. (2000/C 330 E/097) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-0131/00 af Theodorus Bouwman (Verts/ALE) til Kommissionen Om: Anvendelse af chauffłrer fra »tredjelande« (18. januar 2000) I det belgisk/nederlandske Nieuwsblad Transport (NT) af 4. januar 2000 er det udfłrligt beskrevet, hvordan den ulovlige anvendelse af chauffłrer fra lande uden for EU (cid:129) navnlig fra (cid:216)steuropa (cid:129) i EU stiger st(cid:230)rkt. »Ulovlig« i den forstand, at arbejdstilladelserne og/eller arbejdsforholdene mangler. Dette fłrer til en utilladelig konkurrencefordrejning og omg(cid:229)else af kollektive overenskomster. Har Kommissionen kendskab til dette f(cid:230)nomen, og hvad er i bekr(cid:230)ftende fald omfanget heraf? Kan 1. Kommissionen give en oversigt? 2. Store virksomheder som Willy Betz bruger en model, hvor der kun er en minimal chance for at blive opdaget. De lader f. eks. łsteurop(cid:230)iske chauffłrer kłre i alle EU-medlemsstater undtagen i den medlems- stat, hvor lastbilen er indregistreret. Det kontrolleres jo kun i dette land, om chauffłren er i besiddelse af en arbejdstilladelse. Har Kommissionen kendskab til denne og andre modeller, og hvad foretager Kommis- sionen sig i bekr(cid:230)ftende fald for at udbrede og harmonisere de n(cid:230)vnte kontroller? Kan Kommissionen give en oversigt over dens aktiviteter p(cid:229) dette omr(cid:229)de med hensyn til drłftelser 3. med medlemsstaterne, forberedelse af foranstaltninger og direktiver? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Loyola de Palacio (29. februar 2000) 1. Kommissionen er bekendt med, at der et łget antal chauffłrer fra tredjelande ansat hos vognmands- firmaer i EU. Det er sandsynligt, at deres ans(cid:230)ttelsesforhold i mange tilf(cid:230)lde strider mod de nationale regler i det land, hvor vognmandsfirmaet har hjemsted. Kommissionen er foruroliget over den konkurren- ceforvridende virkning, som denne praksis har p(cid:229) vejtransporten i EU, men r(cid:229)der ikke over oplysninger om problemets omfang. Kommissionen mener, at vanskelighederne med kontrollen af chauffłrernes »lovlige« ans(cid:230)ttelse er et 2. presserende problem inden for den nationale og internationale vejtransportsektor. Kommissionen har faktisk af denne grund allerede skrevet til medlemsstaterne for at łge opm(cid:230)rksomheden p(cid:229) problemet. Kommissionen har for at forst(cid:229) omfanget af problemet med den ofte illegale anvendelse af chauffłrer 3. fra tredjelande, bedt medlemsstaterne om at fremsende en oversigt over de forskellige sociale, arbejds- og transportm(cid:230)ssige regler, de anvender p(cid:229) omr(cid:229)det. Der vil i n(cid:230)r fremtid blive afholdt et młde med regeringseksperter for at undersłge, hvordan problemet kan h(cid:229)ndteres. Erhvervslivet vil ogs(cid:229) blive konsulteret. N(cid:229)r den har f(cid:229)et et overblik over de relevante regler mv. der bestemmer den g(cid:230)ldende praksis og har gennemg(cid:229)et mulige tiltag, vil Kommissionen overveje, hvordan man konkret skal gribe spłrgsm(cid:229)let an. Kommissionen vil vedtage en meddelelse herom i (cid:229)rets lłb


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-0063/00 esittäjä(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle. Alennetun arvonlisäverokannan soveltaminen historiallisten rakennusten entisöintiin.

eurovoc_concepts:
EU policy
VAT rate
heritage protection
urban renewal

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/167 alentanut Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa matkatoimistoille maksamaansa peruspalkkiota ja ottanut k(cid:228)yt- t(cid:246)(cid:246)n uuden j(cid:228)rjestelm(cid:228)n, jonka mukaan matkatoimistot voivat saada lis(cid:228)palkkion saavutettuaan tietyn tavoitteen. P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan n(cid:228)iss(cid:228) t(cid:228)ydent(cid:228)viss(cid:228) palkkioj(cid:228)rjestelmiss(cid:228) k(cid:228)ytettiin v(cid:228)(cid:228)rin British Airwaysin m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)v(cid:228)(cid:228) asemaa matkatoimistopalvelujen markkinoilla Yhdistyneess(cid:228) kuningaskunnassa. Kyseiset palk- kioj(cid:228)rjestelm(cid:228)t varmistivat matkatoimistojen uskollisuuden sen sijaan, ett(cid:228) palkkio olisi annettu matkatoi- mistojen ylim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)isten palvelujen tai British Airwaysin saavuttamien kustannuss(cid:228)(cid:228)st(cid:246)jen vuoksi. Useita kanteluja on saatu muiden yhteis(cid:246)n lentoyhti(cid:246)iden samanlaisista k(cid:228)yt(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228). Komissio ryhtyy kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin varmistaakseen, ett(cid:228) British Airwaysi(cid:228) koskevassa p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksess(cid:228) esitettyj(cid:228) peri- aatteita sovelletaan my(cid:246)s muihin yhteis(cid:246)n lentoyhti(cid:246)ihin samanlaisissa tilanteissa. Komissiolla ei kuitenkaan ole todisteita siit(cid:228), ett(cid:228) lentoyhti(cid:246)t olisivat salaa sopineet alentavansa perus- palkkioitaan yht(cid:228) aikaa. Sill(cid:228) ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n ole n(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) useimmat matkatoimistot olisivat ottamassa yhteisesti k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n mainitun palvelumaksun. T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi ei ole selv(cid:228)(cid:228), ett(cid:228) lentohintoja korotettaisiin. Komission tutkimus on keskittynyt er(cid:228)iden lentoyhti(cid:246)iden uusiin lis(cid:228)palkkioj(cid:228)rjestelmiin, joiden ansiosta matkatoimistot voivat korvata peruspalkkion alennuksen. Komissiolla ei ole kantaa siihen, millaisia etuja saavutetaan, jos he ostavat ne matkatoimistoilta. jos asiakkaat ostavat lentoliput suoraan lentoyhti(cid:246)ilt(cid:228) tai Komissio on samaa mielt(cid:228) parlamentin j(cid:228)senen kanssa siit(cid:228), ett(cid:228) joidenkin lentoyhti(cid:246)iden ja matkatoimis- tojen v(cid:228)lisell(cid:228) suhteella voisi olla vakavia kielteisi(cid:228) vaikutuksia muihin lentoyhti(cid:246)ihin, matkatoimistoihin ja lopuksi my(cid:246)s kuluttajiin. Nykyisill(cid:228) toimilla pyrit(cid:228)(cid:228)n varmistamaan, ett(cid:228) n(cid:228)ilt(cid:228) kielteisilt(cid:228) vaikutuksilta suojaavan yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n periaatteita kunnioitetaan. (1) Komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s 1999/1973/EY British Airways, ei viel(cid:228) julkaistu. (2000/C 280 E/190) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0063/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Alennetun arvonlis(cid:228)verokannan soveltaminen historiallisten rakennusten entis(cid:246)intiin Voiko komissio selvent(cid:228)(cid:228), onko direktiivi 1999/85/EY (1), joka koskee mahdollisuutta soveltaa kokeiluluon- toisesti alennettua arvonlis(cid:228)verokantaa erityisen ty(cid:246)valtaisiin palveluihin, vaikuttanut jollain lailla komission n(cid:228)kemykseen alennetun arvonlis(cid:228)verokannan soveltamisesta historiallisten rakennusten entis(cid:246)intiin? Voiko komissio my(cid:246)s selvent(cid:228)(cid:228) n(cid:228)kemyst(cid:228)(cid:228)n alennetun arvonlis(cid:228)verokannan soveltamisesta historiallisten rakennusten entis(cid:246)intiin? (1) EYVL L 277, 28. 10. 1999, s. 34. Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) voimassa oleva yhteis(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ei periaatteessa anna j(cid:228)senmaille oikeutta alennetun verokannan soveltamiseen historiallisten rakennusten entis(cid:246)intipalveluihin sellaisinaan. Neuvoston direktiivi 1999/85/EY, annettu 22. lokakuuta 1999, direktiivin 77/388/ETY muuttamisesta sis(cid:228)llytt(cid:228)m(cid:228)ll(cid:228) siihen mahdollisuus soveltaa kokeiluluonteisesti alennettua arvonlis(cid:228)verokantaa erityisen oikeuden j(cid:228)senvaltioille, ty(cid:246)valtaisiin kokeiluluonteisesti tammikuun 1. p(cid:228)iv(cid:228)st(cid:228) 2000 joulukuun 31. p(cid:228)iv(cid:228)(cid:228)n 2002 asti soveltaa alennettua arvonlis(cid:228)verokantaa ty(cid:246)valtaisiin palveluihin mik(cid:228)li kyseiset palvelut vastaavat asetettuja ehtoja, erityisesti, palveluihin (1) pyyt(cid:228)neet, antaa jotka niille ovat sit(cid:228) C 280 E/168 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 ett(cid:228) niit(cid:228) tarjotaan suoraan lopullisille kuluttajille ja ne kuuluvat soveltuvien alojen luetteloon. Neuvosto todellakin muutti komission ehdotusta (2) lis(cid:228)ten siihen tyhjent(cid:228)v(cid:228)n luettelon soveltuvista aloista, joihin rakennusalalta kuuluvat vain yksityisasuntojen uudistamis- ja korjauspalvelut lukuun ottamatta tarvikkeita, jotka muodostavat merkitt(cid:228)v(cid:228)n osan toimituksen arvosta. Neuvoston p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan historiallisten rakennusten korjausty(cid:246)h(cid:246)n voidaan soveltaa alennettua arvonlis(cid:228)verokantaa, mutta vain siin(cid:228) tapauksessa, ett(cid:228) kyseiset rakennukset ovat yksityisess(cid:228) asuink(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228) ja sijaitsevat niiss(cid:228) j(cid:228)senmaissa, jotka ovat hakeneet oikeutta kokeiluun, toisin sanoen Belgiassa, Espanjassa (vain muurausty(cid:246)t), Ranskassa, Italiassa, Alankomaissa (vain maalareiden ja kipsinvalajien suorittamat ty(cid:246)t), Portugalissa ja Yhdistyneissa kuningaskunnissa (vain Mansaarella). (1) (2) EYVL C 102, 13. 4. 1999. KOM(1999) 705 lopullinen. (2000/C 280 E/191) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0064/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Peter Skinner (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: L(cid:228)(cid:228)kevalmisteita koskevan huomattavan muutoksen m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)minen Komission asetuksessa (EY) N:o 541/95 (1) todetaan, ett(cid:228) tietyt muutokset l(cid:228)(cid:228)kevalmisteiden markkinoille saattamista koskevan luvan osalta ovat huomattavia ja ett(cid:228) ne edellytt(cid:228)v(cid:228)t uutta, t(cid:228)ydellist(cid:228) tieteellist(cid:228) arviointia (kuten vaikuttavan aineen korvaaminen toisella suolalla tai esterill(cid:228)). 1. Voiko komissio vahvistaa, ett(cid:228) perustelu huomattavien muutosten m(cid:228)(cid:228)ritt(cid:228)miselle ja vaatimus siit(cid:228), ett(cid:228) ne edellytt(cid:228)v(cid:228)t pikemminkin uusien hakemusten j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) kuin muutoshakemusten j(cid:228)tt(cid:228)mist(cid:228) oli se, ett(cid:228) asiasta vastaavat viranomaiset vaativat muutosta koskevien tutkimustulosten erityisen tarkkaa tutki- mista ennen kuin voidaan asianmukaisesti todeta, ett(cid:228) kyseinen tuote edelleen t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) yleiset laatua, turvallisuutta ja tehokkuutta koskevat terveyskriteerit? 2. Voiko komissio my(cid:246)s vahvistaa, ett(cid:228) periaatteessa on noudatettava samaa varovaisuutta, jos kahden tuotteen v(cid:228)lill(cid:228) todetaan samoja huomattavia eroja, silloin kun on todettu, ett(cid:228) t(cid:228)m(cid:228) tuote on toisen tuotteen geneerinen kopio ja ett(cid:228) kopiolle voidaan my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) markkinoille saattamista koskeva lupa ensimm(cid:228)isest(cid:228) tuotteesta saatujen tutkimustulosten perusteella? (1) EYVL L 55, 11. 3. 1995, s. 7. Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2000) Komission asetus (EY) N:o 541/95, annettu 10. maaliskuuta 1995, joka koskee j(cid:228)senvaltion toimivaltaisen viranomaisen my(cid:246)nt(cid:228)m(cid:228)n, markkinoille saattamista koskevan luvan ehtojen muutosten tutkimista ja komission asetus (EY) N:o 542/95, annettu 10. maaliskuuta 1995, joka koskee neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2309/93 soveltamisalaan kuuluvan, markkinoille saattamista koskevan luvan ehtojen muutosten tutkimista (1), sellaisina kuin ne ovat muutettuina (2), koskevat sellaisen markkinoille saattamista koskevan luvan muutosten tutkimista, joka on my(cid:246)nnetty l(cid:228)(cid:228)kkeelle joko vastavuoroiseen tunnustamiseen perus- tuvaa menettely(cid:228) tai keskitetty(cid:228) menettely(cid:228) noudattaen. N(cid:228)iss(cid:228) asetuksissa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n kolmentyyppisist(cid:228) muutoksista, joita markkinoille saattamista koskevan luvan ehtoihin voidaan tehd(cid:228), sen mukaan, miten t(cid:228)rkeist(cid:228) muutoksista on kyse ja millainen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aika niiden jotka luetteloidaan liitteess(cid:228) I, arvioimiseen on annettu. N(cid:228)m(cid:228) tyypit ovat pienet muutokset (laji 1),


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2735/99 af Carlo Fatuzzo (PPE-DE) til Kommissionen. Gratis adgang til museer for fællesskabsborgere i den anden alder.

eurovoc_concepts:
cultural policy
culture
museum
tourism

text: C 26 E/8 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 26. 1. 2001 angive, har de italienske myndigheder forelagt Kommissionen alle de łnskede oplysninger om udfłrelsen af disse arbejder og forbedringer. Disse oplysninger er i łjeblikket ved at blive gennemg(cid:229)et af Kommissionen. (1) Kommissionens beslutning af 16. september 1998 om en procedure vedrłrende anvendelsen af R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2408/92 (sag VII/AMA/11/98 (cid:129) italienske trafikfordelingsregler for Milanos lufthavnssystem, EFT L 337 af 12. 12. 1998. (2001/C 26 E/009) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2735/99 af Carlo Fatuzzo (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Gratis adgang til museer for f(cid:230)llesskabsborgere i »den anden alder« Kulturturisme for borgere i »den anden alder« i Europa er en kilde til kulturel berigelse, en sund anvendelse af fritiden og skaber mange nye arbejdspladser. Agter Kommissionen at udarbejde et direktiv for at udvide kulturturismen og fremme adgangen hertil? Kan Kommissionen endvidere anmode den italienske minister Melandri om at (cid:230)ndre den i det italienske lovtidende offentliggjorte forordning nr. 253 af 27. 10. 1999, som udelukkende giver gratis adgang til monumenter, museer, udgravninger, parker osv. til borgere over 65 (cid:229)r, s(cid:229)ledes at den udvides til ogs(cid:229) at omfatte f(cid:230)llesskabsborgere mellem 55 og 65 (cid:229)r? Svar afgivet p(cid:229) vegne af Kommissionen af Erkki Liikanen (13. marts 2000) Kommissionen er opm(cid:230)rksom p(cid:229) kulturturismens betydning som en potentiel jobskabende aktivitet. Der er dog ingen planer om at udstede et direktiv p(cid:229) dette omr(cid:229)de. Det er i medfłr af subsidiaritetsprincippet op til Italien selv at afgłre, hvilken aldersgruppe der kan f(cid:229) gratis adgang til landets kulturelle sev(cid:230)rdigheder. (2001/C 26 E/010) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2750/99 af Dorette Corbey (PSE) til Kommissionen (7. januar 2000) Om: Skildpadder, naturfredning og tiltr(cid:230)delse: Cypern 1. Har Kommissionen kendskab til debatten p(cid:229) Cypern om fredningen af Akamas-halvłen, som er en vigtig redeplads for havskildpadder. Disse skildpaddearter omfatter udsatte og truede arter ifłlge den liste, som Den Internationale Union for Bevarelse af Naturen og Naturressourcerne (IUCN) har udarbejdet. Er Kommissionen blevet orienteret om de foranstaltninger til beskyttelse af Akamas, som det cypriotiske parlament godkendte i 1998, men som endnu ikke er blevet vedtaget af regeringen? Er Kommissionen ligeledes bekendt med, at hotelbyggeriet i omr(cid:229)det i mellemtiden forts(cid:230)tter? 2. Har Kommissionen p(cid:229) baggrund af Cyperns kommende medlemsskab indledt forhandlinger om hensigtsm(cid:230)ssigheden af at optage Akamas-halvłen og navnlig strandene ved Asprokremmos, Lara og Toxeftra i Natura 2000 nettet af beskyttede omr(cid:229)der, som oprettes i medfłr af levesteds- og fugle- direktiverne (henholdsvis 92/43 af 21. maj 1992 (1) og 79/409 af 2. april 1979 (2))?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2712/99 van Pernille Frahm (GUE/NGL) aan de Commissie. Arbeidstijdenrichtlijn.

eurovoc_concepts:
Denmark
national implementing measure
working time

text: C 280 E/110 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/114) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2712/99 van Pernille Frahm (GUE/NGL) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Arbeidstijdenrichtlijn 1. Hoe kan de Commissie in een aanmaning aan de Deense regering schrijven dat de toepassing door Denemarken van de arbeidstijdenrichtlijn van de EU haars inziens niet strookt met het Unieverdrag, terwijl zij in een brief van Commissaris Padraig Flynn van 10 mei 1993 aan de Deense centrale organisaties had laten weten dat het Deense cao-model kan worden gebruikt voor de implementatie van de EU-richtlijnen? Bovendien werd mede op basis van deze brief de gemotiveerde agenda van 30 november 1993 goed- gekeurd betreffende de handhaving van het Deense cao-model als basis voor de implementatie van EU- richtlijnen. 2. Is de Commissie van mening veranderd tussen de datum van verzending van de brief van Commissaris Padraig Flynn en die van haar aanmaning aan de Deense regering betreffende de implemente- ring van de arbeidstijdenrichtlijn? Kan de Commissie in het bevestigende geval mededelen welke omstan- digheden voor haar aanleiding waren haar standpunt te wijzigen? Kan de Commissie o. a. mededelen of haar besluit over de politieke geldigheid van het Deense model voor de implementering van richtlijnen van 10 mei 1993 werd be(cid:239)nvloed door het feit dat de Deense bevolking een week later een tweede referendum moest houden over het Unieverdrag? 3. Kan de Commissie bevestigen dat het, toen de aanmaning betreffende de implementering van de arbeidstijdenrichtlijn aan de Deense regering werd toegezonden, nog nooit was voorgekomen dat de cao- partners de in de betrokken richtlijn neergelegde doelstellingen niet wisten te bereiken (vgl overeenkomst tussen 11 landen over het Unieverdrag)? Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (3 maart 2000) In de brief van de Commissaris voor werkgelegenheid en sociale zaken waarop de geachte afgevaardigde doelt, wordt gezegd dat richtlijnen onder andere kunnen worden ge(cid:239)mplementeerd door (cid:132)collectieve overeenkomsten op nationaal niveau waarvan op passende kennis is gegeven, en dat wetgeving als een laatste redmiddel en vangnet wordt beschouwd(cid:148). Dit is in overeenstemming met artikel 137, lid 4 (ex artikel 118) van het EG-verdrag, dat duidelijk bepaalt dat collectieve overeenkomsten kunnen worden gebruikt om richtlijnen ten uitvoer te leggen. Bovendien heeft het Hof van Justitie bepaalde voorwaarden vastgesteld voor het geval collectieve overeenkomsten als het enige middel worden gebruikt om een richtlijn of sommige bepalingen daarvan te implementeren (1). Een essentiºle voorwaarde in dit verband is dat de bepalingen op alle werknemers die binnen de werkingssfeer van de richtlijn vallen, van toepassing zijn. Het standpunt van de Commissie en het desbetreffende Gemeenschapsrecht, zoals uitgelegd door het 1. Hof van Justitie, zijn sinds de brief in 1993 werd verzonden, niet veranderd. 2. De Commissie heeft twee klachten van Deens vakbonden ter zake ontvangen. (1) Zaak 143/83 Commissie tegen Denemarken [1985] Jurispr. 427. Zie bv. ook Commissie tegen Italiº [1986] Jurispr. 2291. (2000/C 280 E/115) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2716/99 van Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) aan de Commissie Betreft: Schendingen van de mensenrechten in Iran (18 januari 2000) Hoe groot is het exportvolume van de EU naar Iran en het volume van de import van Iraanse producten in de Europese Unie en is de Commissie op de hoogte van wapenleveranties van EU-lidstaten aan Iran?


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2741/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie. Initiatieven ter bevordering van een multiculturele samenleving.

eurovoc_concepts:
EU financing
EU initiative
Friesland
Netherlands
education of foreigners
language teaching
regional language

text: 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/121 (2000/C 280 E/128) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2741/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Initiatieven ter bevordering van een multiculturele samenleving In diverse lidstaten, waaronder Nederland, proberen universiteiten en openbare en privØ-scholen onder- wijsmethoden uit voor zowel communautaire als niet-communautaire immigranten, waarbij het onderricht van de taal van het gastland met aandacht voor de cultuur en in de taal van de immigrant wordt gegeven. Deze methoden blijken goed te werken en worden ook met succes toegepast op regionaal niveau, zoals in Friesland, waar de immigranten ook de zogenaamde regionale of minderheidstaal aanleren, wat een extra stap naar volledige integratie betekent. Aandacht voor de eigen identiteit op welk niveau ook is een uitstekend instrument om vreemdelingenhaat en racisme en uitingen van politiek en cultureel extremisme te bestrijden. Hoe staat de Commissie tegenover het idee om op Europees niveau initiatieven te overwegen en te financieren om multiculturele onderwijsmethoden te bevorderen die vanuit de plaatselijke en regionale eigenheid aandacht hebben voor de identiteit van elkeen en zodoende ook voor de identiteit van immigranten die legaal op het grondgebied van de lidstaten van de Europese Unie verblijven? Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie (1 maart 2000) De Commissie heeft een lange traditie waar het de ondersteuning van initiatieven ter bevordering van een multiculturele samenleving en de integratie van immigranten in de lidstaten betreft. Deze traditie gaat terug tot de goedkeuring van Richtlijn 77/486/EEG van de Raad van 25 juli 1977 inzake het onderwijs aan de kinderen van migrerende werknemers (1). Sinds 1977 heeft de Commissie in haar werkprogramma(cid:146)s steeds intercultureel onderwijs opgenomen als middel om op een positieve en actieve manier te leren omgaan met sociale en culturele diversiteit. Deze gedachte lag ten grondslag aan het hele Socrates-programma, waarin een specifieke actie binnen Comenius gewijd was aan intercultureel onderwijs en kinderen van migranten. De onder deze actie vallende initiatieven worden (cid:129) ook in de toekomst (cid:129) aangemoedigd en gefinancierd in de tweede fase van het Socrates-programma, aangezien intercultureel onderwijs de toekomstige generaties voorbereidt op het samenleven in een democratische, pluriforme maatschappij en iedere burger gelijke kansen helpt bieden. Zoals de geachte afgevaardigde weet, verleent de Commissie naast de activiteiten van het Socrates- programma enige financiºle steun voor maatregelen ter bevordering en instandhouding van regionale en minderheidstalen en -culturen. Onderwijsprojecten en onderwijsleermiddelen behoren tot de prioriteiten. De talen die voor steun uit hoofde van deze actie in aanmerking komen, zijn de autochtone talen die van oudsher gesproken worden door een deel van de bevolking van de lidstaten of van de landen van de Europese Economische Ruimte (EER). De Commissie gaat momenteel na of een voorstel voor een meerjarenactieprogramma op dit gebied haalbaar is. (1) PB L 199 van 6. 8. 1977


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2810/99 från Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen. Protokoll för att förbättra djurskyddet och respekten för djurens väl.

eurovoc_concepts:
European convention
animal welfare
application of EU law

text: C 280 E/136 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 Brandm(cid:228)nnen ifr(cid:229)gas(cid:228)tter dock om synlig, yttre och permanent m(cid:228)rkning av gasdrivna fordon (cid:228)r ber(cid:228)ttigad. Den kan ge upphov till vandalisering och dessutom blir m(cid:228)rkning p(cid:229) exempelvis registrerings- skyltarna osynlig vid brand. De yrkesverksamma brandm(cid:228)nnen f(cid:246)respr(cid:229)kar i st(cid:228)llet ett identifieringssystem som aktiveras och blir synligt endast vid brand. Finns det n(cid:229)gon gemenskapslagstiftning som r(cid:246)r l(cid:228)mpligheten av denna sorts m(cid:228)rkning? Om s(cid:229) inte (cid:228)r fallet, anser kommissionen att det (cid:228)r n(cid:246)dv(cid:228)ndigt att anta s(cid:229)dan lagstiftning? Vad anser den om detta f(cid:246)rslag till m(cid:228)rkning avsedd f(cid:246)r identifiering i h(cid:228)ndelse av brand? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 februari 2000) Kommissionen tackar parlamentsledamoten f(cid:246)r att ha uppm(cid:228)rksammat vikten av det s(cid:228)rskilda skydd som beh(cid:246)vs f(cid:246)r brandm(cid:228)n mot de brandfaror som gasdrivna fordon medf(cid:246)r. Kommissionen bekr(cid:228)ftar att F(cid:246)renta nationernas ekonomiska kommission f(cid:246)r Europa i sin f(cid:246)rordning nr 67 fastst(cid:228)ller s(cid:228)kerhets- och installationsvillkor f(cid:246)r utrustningen till gasdrivna fordon. I denna f(cid:246)rordning f(cid:246)reskrivs att en h(cid:246)gtrycksventil skall monteras p(cid:229) tanken, vilket b(cid:246)r eliminera explosionsrisken i h(cid:228)ndelse av brand. Gemenskapen, (cid:229) sin sida, unders(cid:246)ker m(cid:246)jligheten att ansluta sig till denna f(cid:246)rordning, som i s(cid:229)dant fall skulle bli bindande f(cid:246)r samtliga medlemsstater. I samband h(cid:228)rmed skall en s(cid:229)dan best(cid:228)mmelse till(cid:228)mpas vid EG-typgodk(cid:228)nnande av nya gasdrivna fordon. Vissa medlemsstater har redan f(cid:246)rutsett en s(cid:229)dan best(cid:228)mmelse. Vad g(cid:228)ller gasdrivna fordon som (cid:228)r i bruk f(cid:246)respr(cid:229)kar kommissionen att de franska myndigheterna finner en l(cid:246)sning med en s(cid:228)rskild m(cid:228)rkning som g(cid:246)r det m(cid:246)jligt att b(cid:228)ttre skydda brandm(cid:228)n i h(cid:228)ndelse av brand orsakad av ett gasdrivet fordon. Dessutom (cid:228)r kommissionen redo att st(cid:246)dja ett initiativ p(cid:229) detta omr(cid:229)de inom ramen f(cid:246)r r(cid:229)dets beslut 1999/847/EG av den 9 december 1999 om att inr(cid:228)tta ett program f(cid:246)r gemenskaps(cid:229)tg(cid:228)rder till f(cid:246)rm(cid:229)n f(cid:246)r r(cid:228)ddningstj(cid:228)nsten (1), t. ex. ett st(cid:246)rre projekt om (cid:148)f(cid:246)rebyggande(cid:148). (1) EGT L 327, 21. 12. 1999. (2000/C 280 E/148) SKRIFTLIG FR¯GA E-2810/99 fr(cid:229)n Cristiana Muscardini (UEN) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Protokoll f(cid:246)r att f(cid:246)rb(cid:228)ttra djurskyddet och respekten f(cid:246)r djurens v(cid:228)l I maj 1999 tr(cid:228)dde ovann(cid:228)mnda protokoll I protokollet erk(cid:228)nner man att djur (cid:228)r f(cid:246)rnimmande varelser, och uppmanar samh(cid:228)llet att inom vissa omr(cid:229)den ta fullst(cid:228)ndig h(cid:228)nsyn till kraven n(cid:228)r det g(cid:228)ller djurens v(cid:228)l. i kraft och blev d(cid:228)rmed juridiskt bindande. 1. Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder tar kommissionen f(cid:246)r att uppfylla de krav som fastst(cid:228)lls i protokollet? T(cid:228)nker kommissionen l(cid:228)gga fram f(cid:246)rslag om intensivuppf(cid:246)dning av grisar, 2. direktiv 91/630 (1), d(cid:228)r den 1 oktober 1997 anges som sista datum? i enlighet med r(cid:229)dets 3. T(cid:228)nker kommissionen f(cid:246)resl(cid:229) ett stegvis inf(cid:246)rande av ett f(cid:246)rbud mot burar f(cid:246)r dr(cid:228)ktiga suggor, mot bakgrund av rekommendationerna fr(cid:229)n Vetenskapliga veterin(cid:228)rmedicinska kommittØn, enligt vilka indivi- duella burar inte b(cid:246)r till(cid:229)tas, som inte g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r suggorna att r(cid:246)ra sig ordentligt? 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/137 T(cid:228)nker kommissionen f(cid:246)resl(cid:229) en helt ny strategi som g(cid:246)r man ist(cid:228)llet f(cid:246)r att transportera levande 4. boskapsdjur l(cid:229)nga str(cid:228)ckor, b(cid:246)rjar handla med k(cid:246)tt och djurkroppar? I detta sammanhang kan man konstatera att protokollet fastst(cid:228)ller att djur (cid:228)r f(cid:246)rnimmande varelser och inga varor. D(cid:228)rmed st(cid:229)r det klart att djur inte l(cid:228)ngre b(cid:246)r omfattas av gemenskapens best(cid:228)mmelser om fri handel med varor. (1) EGT L 340, 11. 12. 1991, s. 33. Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (23 februari 2000) Det st(cid:228)mmer att djur erk(cid:228)nns som f(cid:246)rnimmande varelser i det aktuella protokollet och sedan det antogs har kommissionen tagit allt st(cid:246)rre h(cid:228)nsyn till den h(cid:228)r aspekten n(cid:228)r man drar upp riktlinjerna f(cid:246)r sin politik. Under 2000 r(cid:228)knar kommissionen med att l(cid:228)gga fram viktiga f(cid:246)rslag f(cid:246)r att fr(cid:228)mja djurens v(cid:228)lbefinnande n(cid:228)r det g(cid:228)ller svinuppf(cid:246)dning och djurtransporter. Kommissionen kommer bl. a. att l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag om skydd av svin i samband med uppf(cid:246)dning, vilket inneb(cid:228)r en (cid:228)ndring av r(cid:229)dets direktiv 91/630/EEG av den 19 november 1991 om fastst(cid:228)llande av l(cid:228)gsta djurskyddskrav vid svinh(cid:229)llning. Kommissionens utkast kan komma att bl. a. inneh(cid:229)lla krav p(cid:229) att suggor skall uppf(cid:246)das i grupp samt att de skall f(cid:229) s(cid:228)rskilt avgr(cid:228)nsade utrymmen s(cid:229) att de kan f(cid:246)lja sitt naturliga beteende. F(cid:246)r blivande f(cid:246)retag kan kommissionen f(cid:246)resl(cid:229) att dessa nya (cid:229)tg(cid:228)rder skall till(cid:228)mpas omedelbart. Experter kommer att (cid:246)verv(cid:228)ga hur snabbt de h(cid:228)r best(cid:228)mmelserna skall inf(cid:246)ras f(cid:246)r befintliga f(cid:246)retag och d(cid:229) bl. a. ta h(cid:228)nsyn till de socioekonomiska konsekvenserna. Gemenskapslagstiftningen om skyddet av djur under transport bygger p(cid:229) resultat fr(cid:229)n vetenskaplig forsk- ning och praktiska erfarenheter, som b(cid:229)da visar att djurtransporter kan genomf(cid:246)ras under f(cid:246)ruts(cid:228)ttning att man f(cid:246)ljer vissa djurskyddsbest(cid:228)mmelser. De krav som st(cid:228)lls i r(cid:229)dets direktiv 91/628/EEG, (cid:228)ndrat genom direktiv 95/29/EEG av den 29 juni 1995 om skydd av djur vid transport (1), beh(cid:246)ver emellertid ses (cid:246)ver med h(cid:228)nsyn till senare information. St(cid:228)ndiga veterin(cid:228)rkommittØn tillsatte nyligen en arbetsgrupp f(cid:246)r att unders(cid:246)ka vissa problem i samband med till(cid:228)mpningen av detta direktiv. Beroende p(cid:229) slutsatserna fr(cid:229)n denna arbetsgrupp utesluter kommissionen inte att det under 2000 kan komma att utarbetas ett f(cid:246)rslag om (cid:228)ndring av den nuvarande gemenskapslagstiftningen. Kommissionen h(cid:229)ller dessutom p(cid:229) att utarbeta ett f(cid:246)rslag p(cid:229) grundval av yttrandet fr(cid:229)n Vetenskapliga kommittØn f(cid:246)r djurs h(cid:228)lsa och v(cid:228)lbefinnande, d(cid:228)r man fastst(cid:228)ller normer f(cid:246)r mekanisk ventilation i djurtransportfordon. Detta f(cid:246)rslag ber(cid:228)knas vara klart under det f(cid:246)rsta halv(cid:229)ret 2000. (1) EGT L 148, 30. 6. 1995. (2000/C 280 E/149) SKRIFTLIG FR¯GA E-2815/99 fr(cid:229)n Jan Wiersma (PSE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Problemet med romerna 1. I samband med utvidgningen har kommissionen med r(cid:228)tta prioriterat fr(cid:229)gan om att romerna skall behandlas b(cid:228)ttre i ett antal kandidatl(cid:228)nder f(cid:246)r anslutning. Kan kommissionen n(cid:228)rmare ange vilka problem som d(cid:228)rvid m(cid:229)ste angripas?


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2779/99 υποβολή: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) προς την Επιτροπή. Ενίσχυση εργαζομένων εταιρείας ΜΙΣΚΟ πουποχρεώνονται να μετακινηθούν σε άλλο τόπο εργασίας.

eurovoc_concepts:
Community support framework
European Works Council
Greece
fight against unemployment
labour law
reassignment
transfer of businesses
worker consultation
worker information

text: 3. 7. 2001 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 187 E/1 I (Anakoinv·seiw) EYRVPAI¤KO KOINOBOYLIO GRAPTES ERVTHSEIS ME APANTHSH (2001/C 187 E/001) GRAPTH ERVTHSH E-2778/99 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Mh diath·rhsh yfista·menvn ue·sevn ergasi·aw se epidotoy·menh mona·da, epe·ndysh thw etairei·aw zymarikv·n MISKO A. E. H etairei·a «MISKO, Biomhxani·a Zymarikv·n A. E. », h opoi·a ei·nai uygatrikh· thw italikh·w etairei·aw «Barilla», e·xei xrhmatodothuei· apo· ton ellhniko· anaptyjiako· no·mo 1892/90 gia th dhmioyrgi·a ne·aw paragvgikh·w mona·daw sth Uh·ba, me thn ypoxre·vsh thw diath·rhshw tvn yfista·menvn 275 mo·nimvn ue·sevn ergasi·aw. Prin oloklhrvuei· h kataskeyh· thw ne·aw mona·daw, h etairei·a e·kleise to ergosta·sio paragvgh·w zymarikv·n sthn Pa·tra ejanagka·zon- taw to yfista·meno prosvpiko· h· na paraithuei· h· na dexuei· metaki·nhsh se a·llew mona·dew thw epixei·rhshw, xvri·w o·mvw na prosdiori·zei, gia toyw ergazo·menoyw poy de·xontai th metaki·nhsh· toyw, ton akribh· to·po kai xro·no e·narjhw thw apasxo·lhsh·w toyw, to ei·dow thw ergasi·aw kai to y·cow tvn apodoxv·n toyw, tiw dapa·new metaki·nhsh·w toyw, oy·te kan poy· ua apasxolhuoy·n meta· th diakoph· leitoyrgi·aw toy ergostasi·oy tvn Patrv·n poy e·gine stiw 10. 9. 1999 kai me·xri thn e·narjh leitoyrgi·aw thw ne·aw mona·daw sth Uh·ba. Epeidh· h apo·fash thw epixei·rhshw gia th diakoph· thw leitoyrgi·aw toy ergostasi·oy thw Pa·traw parabia·zei thn analhfuei·sa ypoxre·vsh gia th diath·rhsh tvn yfista·menvn ue·sevn ergasi·aw kai e·gine xvri·w na prohghuei· kami·a diaboy·leysh me toyw ergazo·menoyw o·pvw rhta· proble·petai apo· thn odhgi·a 94/45 (1), ervta·tai h Epitroph·: 1. Ua elegxuei· h epixorh·ghsh thw ne·aw mona·daw thw etairei·aw vw prow to shmei·o thw th·rhshw toy o·roy thw diath·rhshw tvn yfista·menvn ue·sevn ergasi·aw; 2. Ua ejetasuei· an e·xoyn thrhuei· ta orizo·mena apo· thn odhgi·a 94/45 sxetika· me thn ypoxre·vsh enhme·rvshw, diaboy·leyshw-diapragma·teyshw me toyw ergazo·menoyw kai me th symmetoxh· toy svmatei·oy tvn ergazome·nvn thw MISKO sto Eyrvpai¤ko· Ergasiako· Symboy·lio thw etairei·aw Barilla, mhtrikh·w thw MISKO; (1) EE L 254 thw 30. 9. 1994, sel. 64. (2001/C 187 E/002) GRAPTH ERVTHSH E-2779/99 ypobolh·: Alexandros Alavanos (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Eni·sxysh ergazome·nvn etairei·aw MISKO poy ypoxrev·nontai na metakinhuoy·n se a·llo to·po ergasi·aw H etairei·a «MISKO, Biomhxani·a Zymarikv·n A. E. », h opoi·a ei·nai uygatrikh· thw italikh·w etairei·aw «Barilla», e·xei xrhmatodothuei· apo· ton ellhniko· anaptyjiako· no·mo 1892/90 gia th dhmioyrgi·a ne·aw paragvgikh·w mona·daw sth Uh·ba, me thn ypoxre·vsh thw diath·rhshw tvn yfista·menvn 275 mo·nimvn ue·sevn ergasi·aw. Prin oloklhrvuei· h C 187 E/2 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 7. 2001 kataskeyh· thw ne·aw mona·daw, h etairei·a e·kleise to ergosta·sio paragvgh·w zymarikv·n sthn Pa·tra ejanagka·zon- taw to yfista·meno prosvpiko· h· na paraithuei· h· na dexuei· metaki·nhsh se a·llew mona·dew thw epixei·rhshw. (cid:211)mvw oi ergazo·menoi poy de·xontai na metakinhuoy·n antimetvpi·zoyn ta ychla· e·joda thw metegkatasta·sev·w toyw ston ne·o to·po ergasi·aw toyw, me apote·lesma na ypoxrev·nontai se parai·thsh kai na kindyney·oyn na mei·noyn a·nergoi. Ei·nai dynath· h eni·sxysh tvn ergazome·nvn prokeime·noy na antimetvpi·soyn thn ychlh· dapa·nh poy apaitei· h anagkastikh· metaki·nhsh· toyw se ne·o to·po ergasi·aw; Me·sv poivn programma·tvn kai diadikasiv·n mporei· na pragmatopoihuei· h eni·sxysh; Koinh· symplhrvmatikh· apa·nthsh toy kaw Diamantopoy·loy ej ono·matow thw Epitroph·w stiw grapte·w ervth·seiw E-2778/99 kai E-2779/99 (23 Febroyari·oy 2001) H odhgi·a 94/45/EK toy Symboyli·oy, thw 22aw Septembri·oy 1994, gia th ue·spish miaw eyrvpai¤kh·w epitroph·w epixei·rhshw h· miaw diadikasi·aw se epixeirh·seiw kai omi·loyw epixeirh·sevn koinotikh·w kli·makaw me skopo· na enhmerv·nontai oi ergazo·menoi kai na zhtei·tai h gnv·mh toyw (1) kauista· thn kentrikh· diey·uynsh thw epixei·rhshw h· toy omi·loy epixeirh·sevn koinotikh·w kli·makaw ypey·uynh gia th dhmioyrgi·a tvn aparai·thtvn synuhkv·n kai me·svn gia th ue·spish miaw eyrvpai¤kh·w epitroph·w epixei·rhshw h· miaw diadikasi·aw diakratikh·w enhme·rvshw tvn ergazome·nvn kai diaboy·leyshw me aytoy·w, me dikh· thw prvtoboyli·a h· kato·pin graptoy· aith·matow toyla·xiston 100 ergazome·nvn proerxome·nvn apo· dy·o toyla·xiston diaforetika· kra·th me·lh. Ayto· shmai·nei o·ti h odhgi·a den epiba·llei ayto·mata th dhmioyrgi·a aytv·n tvn mhxanismv·n• aplv·w pare·xei stoyw ergazome·noyw to dikai·vma na toyw apaith·soyn. Kato·pin eno·w te·toioy arxikoy· aith·matow, synista·tai mia eidikh· oma·da diapragma·teyshw• ayth· apotelei·tai apo· ekprosv·poyw tvn ergazome·nvn toy syno·loy tvn epixeirh·sevn kai egkatasta·sevn poy ei·nai me·lh toy omi·loy epixeirh·sevn, oi opoi·oi pre·pei na ekle·gontai h· na anadeikny·ontai sy·mfvna me ta krith·ria thw gevgrafikh·w katanomh·w kai thw analogikh·w ekprosv·phshw ana·loga me ton ariumo· tvn ergazome·nvn poy apasxoloy·ntai se ka·ue kra·tow me·low. To ky·rio kauh·kon ayth·w thw eidikh·w oma·daw diapragma·teyshw syni·statai sth diapragma·teysh kai sth sy·nach symfvni·aw me thn kentrikh· diey·uynsh sxetika· me tiw diatypv·seiw sy·stashw kai leitoyrgi·aw miaw eyrvpai¤kh·w epitroph·w epixei·rhshw h· miaw diadikasi·aw enhme·rvshw kai enallaktikh·w diaboy·leyshw. Sy·mfvna me plhrofori·ew poy diaue·tei h Epitroph· fai·netai o·ti sth Barilla den ypa·rxei ako·mh eyrvpai¤kh· epitroph· epixei·rhshw. Dieja·gontai mo·no diapragmatey·seiw oi opoi·ew profanv·w ua katalh·joyn sthn ypografh· symfvni·aw braxypro·uesma. Te·low, pre·pei na parathrhuei· o·ti o·son afora· tiw omadike·w apoly·seiw poy e·laban xv·ra kai ta kekthme·na dikaiv·mata tvn ergazome·nvn se peri·ptvsh metabi·bashw epixeirh·sevn, poy kaly·ptontai apo· thn odhgi·a 98/59/ EK toy Symboyli·oy thw 20h·w Ioyli·oy 1998 gia prose·ggish tvn nomouesiv·n tvn kratv·n melv·n poy aforoy·n tiw omadike·w apoly·seiw (2), kai thn odhgi·a 77/187/EOK toy Symboyli·oy thw 14hw Febroyari·oy 1977 peri· proseggi·sevw tvn nomouesiv·n tvn kratv·n melv·n, tvn sxetikv·n me th diath·rhsh tvn dikaivma·tvn tvn ergazome·nvn se peri·ptvsh metabiba·sevn epixeirh·sevn, egkatasta·sevn h· tmhma·tvn egkatasta·sevn (3), poy tropopoih·uhke apo· thn odhgi·a 98/50/EK toy Symboyli·oy thw 29hw Ioyni·oy 1998 (4), anti·stoixa, e·xei efarmogh· sth sygkekrime·nh peri·ptvsh h eunikh· nomouesi·a poy metafe·rei tiw koinotike·w diata·jeiw. To Eyrvpai¤ko· Koinvniko· Tamei·o (EKT) ei·nai pro·uymo na ejeta·sei th sygxrhmatodo·thsh oloklhrvme·nvn me·trvn poy aposkopoy·n sth pro·lhch kai thn katapole·mhsh thw anergi·aw, idiai·tera o·son afora· tiw etairei·ew ypo· anadia·rurvsh. Ayto· ua mporoy·se na gi·nei sto plai·sio toy epixeirhsiakoy· progra·mmatow (EP) toy 3oy Koinotikoy· Plaisi·oy Sth·rijhw gia thn Ella·da to opoi·o sh·mera eyri·sketai ypo· proetoimasi·a, idiai·tera toy EP «Proagvgh· thw Apasxo·lhshw kai Synexh·w Kata·rtish». Sthn peri·ptvsh ayth·, oi ellhnike·w arxe·w pre·pei na katarti·soyn kai na ypoba·loyn sxetiko· oloklhrvme·no sxe·dio sy·mfvna me to kanonismo· (EK) ariu. 1262/1999 toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy thw 21hw Ioyni·oy 1999 sxetika· me to Eyrvpai¤ko· Koinvniko· Tamei·o (5), kai sy·mfvna me toyw kano·new peri· kratikh·w boh·ueiaw. (1) (2) (3) (4) (5) EE L 254 thw 30. 9. 1994. EE L 225 thw 12. 8. 1998. EE L 61 thw 5. 3. 1977. EE L 201 thw 17. 7. 1998. EE L 161 thw 26. 6. 1999


title: PERGUNTA ESCRITA E-2785/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à Comissão. Obra financiada pela União Europeia destrói a região protegida pela Rede Natura 2000.

eurovoc_concepts:
Greece
infringement of EU law
protected area
road building

text: 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/15 O Regulamento (CE) no 2027/97 do Conselho, de 9 de Outubro de 1997, relativo (cid:224) responsabilidade 2. das transportadoras aØreas em caso de acidente, foi publicado no Jornal Oficial em 17 de Outubro de 1997 mas s(cid:243) entrou em vigor em 17 de Outubro de 1998. AlØm disso, as principais disposi(cid:231)ıes deste regulamento, incluindo os requisitos relativos ao pagamento adiantado de indemniza(cid:231)ıes e (cid:224) aplica(cid:231)ªo da responsabilidade ilimitada em caso de morte ou lesıes corporais, nªo sªo obrigat(cid:243)rias para as trans- portadoras aØreas nªo comunitÆrias. Por conseguinte, neste caso espec(cid:237)fico, o regulamento nªo Ø aplicÆvel; muito provavelmente, aplicar-se-lhe-Æ a Conven(cid:231)ªo de Vars(cid:243)via, a qual, possivelmente, limitarÆ o montante da indemniza(cid:231)ªo a cargo da transportadora. A posi(cid:231)ªo da Comissªo nªo lhe permite intervir neste caso. Confrontada com uma conclusªo clara 3. das investiga(cid:231)ıes sobre o acidente, seria normal que a companhia aØrea chegasse a acordo com as fam(cid:237)lias das v(cid:237)timas. Todavia, se tal se revelar imposs(cid:237)vel, o recurso aos tribunais poderÆ ser a œnica solu(cid:231)ªo. Ao que parece, as fam(cid:237)lias de algumas v(cid:237)timas jÆ terªo tomado esta iniciativa. (2000/C 374 E/018) PERGUNTA ESCRITA E-2785/99 apresentada por Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) Comissªo (18 de Janeiro de 2000) Objecto: Obra financiada pela Uniªo Europeia destr(cid:243)i a regiªo protegida pela Rede Natura 2000 Segundo denœncias, a regiªo dos «Estreitos Aliakmona» protegida pela Directiva comunitÆria 92/43 (1) (Natura 2000) com prioridade A estÆ a ser gravemente danificada por uma sØrie de trabalhos realizados no (cid:226)mbito da constru(cid:231)ªo do tro(cid:231)o Veria-Polimilou da via Egnatia. Concretamente, a empresa que estÆ a realizar este tro(cid:231)o, violando as condi(cid:231)ıes ambientais, lan(cid:231)a as terras de escava(cid:231)ªo nas encostas do monte para o rio, cobrindo Æreas importantes quando era obrigada a colocar estes materiais em espa(cid:231)os especiais. Dado que se estÆ a destruir uma regiªo caracterizada pela sua particular beleza devido (cid:224) riqueza da sua flora e fauna, que medidas tomarÆ a Comissªo para p(cid:244)r fim (cid:224) interven(cid:231)ªo catastr(cid:243)fica sobre o ambiente por parte da empresa construtora? Que medidas tomarÆ face aos responsÆveis para os obrigar a repor o ambiente na sua situa(cid:231)ªo inicial? (1) JO L 206 de 22. 7. 1992, p. 7. Resposta dada por Michel Barnier em nome da Comissªo (20 de Mar(cid:231)o de 2000) De acordo com as informa(cid:231)ıes recebidas das autoridades gregas, a Comissªo tem conhecimento de que ocorreu um resvalamento de terras, devido a um erro humano, aquando da constru(cid:231)ªo de uma pequena estrada de acesso ao estaleiro do tro(cid:231)o de Veria-Lefkopetra da auto-estrada Egnatia. Segundo os termos do contrato em vigor, o empresÆrio (cons(cid:243)rcio de empresas de constru(cid:231)ªo Aktor (cid:129) Mechaniki (cid:129) Olympiaki Techniki (cid:129) Korontzis) Ø obrigado a aplicar o estudo do impacto ambiental aprovado pelas autoridades gregas para o projecto em questªo, e de descarregar os escombros em zonas afastadas das margens do rio Aliakmon. A Comissªo chamou a aten(cid:231)ªo da sociedade Egnatia Odos SA, agŒncia responsÆvel pelo projecto Egnatia, sobre a necessidade de velar pelo respeito de todos os termos do contrato em vigor


title: QUESTION ÉCRITE P-0055/00 posée par Marie-Noëlle Lienemann (PSE) à la Commission. Programme de dépistage de l'E.S.B..

eurovoc_concepts:
Switzerland
bovine spongiform encephalopathy
disease prevention
precautionary principle

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/217 tels que les (cid:156)uvres de bienfaisance et L(cid:146)article 13 de la 6e directive sur la TVA stipule que les (cid:201)tats membres exonŁrent de TVA certaines activitØs les travaux d(cid:146)aide sociale effectuØs par des d(cid:146)intØrŒt public, organismes caritatifs, ainsi que les biens et services fournis par des organisations sans but lucratif poursuivant des objectifs religieux, philanthropiques, civiques ou autres. Or, ces organismes sont tenus de payer, sur leurs acquisitions, l(cid:146)intØgralitØ de la TVA, qu(cid:146)ils ne peuvent dØduire ultØrieurement. Par consØquent, ces organisations se retrouvent dans certains cas dans une situation plus dØsavantageuse que si elles Øtaient imposables. La Commission admet-elle qu(cid:146)il s(cid:146)agit l(cid:224) d(cid:146)un effet contraire (cid:224) l(cid:146)esprit de l(cid:146)article 13 de la 6e directive sur la TVA. La Commission est-elle disposØe (cid:224) adopter immØdiatement des mesures visant (cid:224) mettre un terme (cid:224) cette situation, sans attendre la mise en place du systŁme dØfinitif? Dans sa proposition concernant le systŁme dØfinitif de TVA, la Commission prØvoira-t-elle d(cid:146)exempter de TVA les acquisitions liØes directement aux activitØs des associations caritatives? RØponse donnØe par M. Bolkestein au nom de la Commission (10 fØvrier 2000) La Commission constate, comme l(cid:146)Honorable Parlementaire, que le calendrier prØvu par le programme pour un nouveau systŁme commun de TVA, tel qu(cid:146)il avait ØtØ dØfini dans sa communication de 1996, n(cid:146)a pu Œtre respectØ et que ce dossier se trouve actuellement dans une impasse. Le programme de 1996 envisageait un mouvement par Øtapes vers le rØgime dØfinitif dont la premiŁre phase consistait dans la modernisation et l(cid:146)application plus uniforme du rØgime actuel TVA par des amendements conduisant vers le nouveau systŁme commun de TVA. La Commission a, dans ce but, prØsentØ un certain nombre de propositions au Conseil mais ce dernier n(cid:146)a pu dØgager un accord en vue de leur adoption. Dans ces conditions, il s(cid:146)indique de revoir, en pleine collaboration avec les (cid:201)tats membres, la stratØgie (cid:224) adopter en matiŁre de TVA. Une action effective reste nØanmoins nØcessaire dans ce domaine afin d(cid:146)amØliorer le bon fonctionnement du marchØ intØrieur. Cette action pourra consister, au moins dans un premier temps, dans l(cid:146)amØlioration du fonctionnement du systŁme actuel de TVA, sans que ceci se place nØcessairement dans la perspective du passage (cid:224) un nouveau systŁme commun de TVA. Dans le cadre des modernisations et des simplifications (cid:224) apporter au systŁme de TVA actuel, il appara(cid:238)t qu(cid:146)une rØvision de l(cid:146)article 13 pourrait se rØvØler nØcessaire. Il est cependant trop t(cid:244)t pour s(cid:146)engager sur les modifications concrŁtes (cid:224) apporter. Par contre, il ne semble pas qu(cid:146)une rØvision de l(cid:146)annexe H s(cid:146)impose (cid:224) court terme. Au contraire, il appara(cid:238)t prØfØrable, (cid:224) ce stade, de permettre d(cid:146)abord la mise en (cid:156)uvre par les (cid:201)tats membres de la directive 1999/ 85/CE du Conseil du 22 octobre 1999 modifiant la directive 77/388/CEE concernant la possibilitØ d(cid:146)appliquer (cid:224) titre expØrimental un taux de TVA rØduit sur les services (cid:224) forte intensitØ de main d(cid:146)(cid:156)uvre (1). On sera ainsi en mesure de tirer les enseignements qui dØcouleront de cette expØrience et feront l(cid:146)objet d(cid:146)un rapport circonstanciØ de la part des (cid:201)tats membres concernØs et de la Commission avant la fin de 2002. Une rØvision plus en profondeur de l(cid:146)annexe H pourrait alors Œtre envisagØe sur cette base. (1) JO L 277 du 28. 10. 1999. (2000/C 225 E/249) QUESTION (cid:201)CRITE P-0055/00 posØe par Marie-Noºlle Lienemann (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Programme de dØpistage de l(cid:146)E. S. B. (18 janvier 2000) Comment et quand la Commission europØenne compte-t-elle mettre en place un programme de dØpistage systØmatique de l(cid:146)E. S. B. , comme l(cid:146)a entrepris la ConfØdØration helvØtique depuis mars 1999? Ce programme de dØpistage de l(cid:146)E. S. B. lancØ en Suisse rØvŁle que le prion pathologique est beaucoup plus rØpandu dans les cheptels bovins qu(cid:146)on pouvait le penser, et que des animaux infectØs peuvent entrer dans la cha(cid:238)ne alimentaire. C 225 E/218 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 Ne serait-il pas vraiment urgent et nØcessaire au regard du principe de prØcaution, critŁre juridiquement obligatoire, que la Commission fasse toute la lumiŁre sur ce terrible problŁme avant que d(cid:146)autres catastrophes alimentaires ne viennent frapper l(cid:146)Europe? RØponse donnØe par M. Byrne au nom de la Commission (9 fØvrier 2000) Comme je l(cid:146)ai indiquØ dans mon audition devant le Parlement au mois de septembre dernier, j(cid:146)estime qu(cid:146)il convient d(cid:146)appliquer des tests systØmatiques pour l(cid:146)ESB. La Commission a engagØ des discussions avec les (cid:201)tats membres au sujet de l(cid:146)instauration de tests ESB post-mortem dans l(cid:146)intention de prØsenter une proposition au ComitØ vØtØrinaire permanent avant avril 2000. (2000/C 225 E/250) QUESTION (cid:201)CRITE P-0099/00 posØe par Francesco Musotto (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Situation de la Croatie (cid:224) la suite des Ølections du 3 janvier 2000 (18 janvier 2000) ConsidØrant l(cid:146)importance stratØgique qu(cid:146)a la Croatie en raison du r(cid:244)le de mØdiateur qu(cid:146)elle peut jouer dans le processus de stabilisation de la rØgion, ainsi que la vocation europØenne de ce pays, la Commission est priØe de prØciser en rØpondant aux questions suivantes les positions qu(cid:146)elle entend prendre (cid:224) l(cid:146)Øgard du nouveau gouvernement croate. L(cid:146)Union europØenne a-t-elle l(cid:146)intention de crØer la «Consultative Task Force» afin d(cid:146)accØlØrer les travaux de prØparation de la Croatie visant (cid:224) Øtablir des rapports plus Øtroits avec l(cid:146)Union? Que compte faire l(cid:146)Union europØenne pour se rapprocher du nouveau gouvernement croate, qui a dØj(cid:224) donnØ des signes d(cid:146)ouverture (cid:224) son Øgard? L(cid:146)accŁs au programme PHARE sera-t-il pleinement accordØ (cid:224) la Croatie? L(cid:146)Union europØenne entend-elle agir rapidement pour soutenir la nouvelle majoritØ en cette pØriode de transition dØlicate? RØponse donnØe par M. Patten au nom de la Commission (8 fØvrier 2000) La Commission partage entiŁrement les jugements de l(cid:146)Honorable Parlementaire sur l(cid:146)importance gØopoli- tique de la Croatie ainsi que sur le r(cid:244)le central que ce pays joue dans la stabilisation de toute la rØgion. La Commission considŁre que le rØsultat Ølectoral et la maniŁre dont les consultations se sont tenues marqueront le dØbut d(cid:146)une nouvelle pØriode dans l(cid:146)effort de dØmocratisation de la Croatie. Les dØclarations et les premiers engagements de la nouvelle leadership croate (cid:224) cet Øgard sont trŁs encourageants. La Commission est certaine que la nouvelle voie entreprise, si confirmØe par les actions du nouveau gouvernement, conduira rapidement (cid:224) la fin de l(cid:146)isolement international de la Croatie et espŁre que le message fort de dØmocratisation donnØ par les Croates puisse servir d(cid:146)exemple pour d(cid:146)autres pays et populations de la rØgion. L(cid:146)Union a dØj(cid:224) commencØ (cid:224) donner les premiers signaux politiques d(cid:146)encouragement vers une amØlioration des relations avec la Croatie et montrera sa disponibilitØ (cid:224) coopØrer avec une Croatie pleinement dØmocratique. Le PrØsident de la Commission Øtait en visite en Croatie le 14 janvier 2000 et le Commissaire responsable des relations extØrieures envisage de s(cid:146)y rendre dans les meilleurs dØlais. Le Conseil Affaires GØnØrales du 24 janvier 2000 a invitØ le prochain Premier Ministre Croate au prochain GAG du 14 fØvrier 2000 et (cid:224) dØcidØ l(cid:146)Øtablissement d(cid:146)une task force consultative conjointe CommunautØ/ Croatie, une enceinte technique qui amØliorera sensiblement la communication avec la Croatie et sera un premier instrument d(cid:146)assistance en vue de l(cid:146)Øtablissement de relations plus Øtroites entre la Croatie et la CommunautØ. Le Conseil discute actuellement le mandat de cette task force et dØcidera bient(cid:244)t la date de sa premiŁre rØunion


title: QUESTION ÉCRITE E-2843/99 posée par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) à la Commission. Changements et variations climatiques sur le continent européen.

eurovoc_concepts:
EU research policy
Europe
climate change

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/145 (2000/C 280 E/161) QUESTION (cid:201)CRITE E-2841/99 posØe par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: PrioritØ accordØe (cid:224) des travaux de recherche sur les rØgions arctique et polaires Quels travaux de recherche sur les rØgions arctique et polaires ont-ils ØtØ reconnus comme prioritaires par les fonctionnaires de la Commission europØenne ou leurs conseillers? RØponse donnØe par M. Busquin au nom de la Commission (10 fØvrier 2000) Les travaux de recherche concernant les rØgions polaires (Arctique et Antarctique) sont dØcrits dans le programme de travail, au point 2. 1. 4 «VariabilitØ climatique et changements climatiques soudains» (par la quantification de ses exemple, changements et ses incidences sur et interactions avec la cryosphŁre). On peut citer Øgalement parmi les autres travaux de recherche importants ceux relatifs (cid:224) l(cid:146)ozone stratosphØrique et ses effets sur l(cid:146)Arctique (par exemple, le projet Theseo: Third European stratospheric experiment on ozone). le cycle hydrologique et son rapport avec les processus polaires, (2000/C 280 E/162) QUESTION (cid:201)CRITE E-2843/99 posØe par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Changements et variations climatiques sur le continent europØen Quelle prioritØ (cid:129) le cas ØchØant (cid:129) la comprØhension des changements climatiques en interaction avec les variations observØes sur le continent europØen (y compris les montagnes et les lacs) recevra-t-elle dans le cadre de la mission de recherche 2. 1. 4. «VariabilitØ climatique et changements climatiques brutaux»? (2000/C 280 E/163) QUESTION (cid:201)CRITE E-2844/99 posØe par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Recherches relatives au changement climatique soutenues par l(cid:146)UE La Commission a-t-elle entrepris d(cid:146)analyser dans quelle mesure les recherches soutenues par l(cid:146)UE matiŁre de changement climatique et de l(cid:146)impact que celui-ci aura ont portØ sur la masse continentale europØenne, sur laquelle vit la majoritØ des citoyens de l(cid:146)UE? RØponse commune aux questions Øcrites E-2843/99 et E-2844/99 donnØe par M. Busquin au nom de la Commission (14 fØvrier 2000) Le thŁme portant sur la variabilitØ du climat et les changements climatiques soudains vise Øgalement (cid:224) comprendre les changements climatiques et leurs incidences passØes et futures sur la masse terrestre europØenne. L(cid:146)Øtude du cycle hydrologique, de ses interactions et de ses effets sur la gØosphŁre et la biosphŁre constitue une t(cid:226)che de recherche importante


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2834/99 von Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) an die Kommission. Annähernde Beträge der Fördermittel für Forschungsarbeiten, die sich unmittelbar auf die Klimaveränderung beziehen.

eurovoc_concepts:
EU research policy
climate change
research budget

text: C 280 E/144 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/158) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2834/99 von Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Ann(cid:228)hernde Betr(cid:228)ge der F(cid:246)rdermittel f(cid:252)r Forschungsarbeiten, die sich unmittelbar auf die Klima- ver(cid:228)nderung beziehen Welche ann(cid:228)hernden Betr(cid:228)ge an F(cid:246)rdermitteln wurden im Rahmen des Ersten, Zweiten, Dritten, Vierten und F(cid:252)nften Rahmenprogramms im Bereich der Forschung und Entwicklung f(cid:252)r Forschungsarbeiten bewilligt, die sich unmittelbar auf die Klimaver(cid:228)nderung beziehen? Antwort von Herrn Busquin im Namen der Kommission (11. Februar 2000) F(cid:252)r die Klimaforschung wurden im Rahmen des ersten, zweiten, dritten, vierten und f(cid:252)nften Rahmen- programms jeweils rund 17 MEcu, 40 MEcu, 90 MEcu, 150 MEcu bzw. 240 MEuro aufgewandt. (2000/C 280 E/159) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2836/99 von Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Zukunft der Forschung zur Klimaver(cid:228)nderung (18. Januar 2000) Wann wird die Forschung zur Klimaver(cid:228)nderung nach Ansicht der Kommission voraussichtlich nicht mehr erforderlich sein bzw. wann k(cid:246)nnte sie auf einige Bereiche beschr(cid:228)nkt werden und auf welcher Basis? (2000/C 280 E/160) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2837/99 von Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Nicht mehr enthaltene Bereiche der Klimaforschung aus fr(cid:252)heren Programmen Gibt es Bereiche der Klimaforschung, die in fr(cid:252)here Programme einbezogen waren und nun nicht mehr enthalten sind, und, wenn ja, um welche Bereiche handelt es sich dabei? Gemeinsame Antwort von Herrn Busquin im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-2836/99 und E-2837/99 (10. Februar 2000) Die Forschung (cid:252)ber Klima(cid:228)nderungen hat langfristigen Charakter, denn es handelt sich dabei um das grundlegende Verstehen des komplexen Systems Erde sowie seine Entwicklung und Ver(cid:228)nderung, um die Voraussage, Ermittlung und (cid:220)berwachung oder Dokumentierung von Ver(cid:228)nderungen. Da das System Erde nicht ist nur zu w(cid:252)nschen, da(cid:223) die Unterst(cid:252)tzung durch die Gemeinschaft auf unbegrenzte Zeit fortgesetzt wird. Dabei sind Priorit(cid:228)ten zu setzen, wie bei der j(cid:252)ngsten Aufforderung zur Einreichung von Projektvorschl(cid:228)gen bereits geschehen. linear ist und dieses Thema gro(cid:223)e politische Bedeutung hat,


title: INTERROGAZIONE SCRITTA P-0064/00 di Peter Skinner (PSE) alla Commissione. Definizione delle modifiche fondamentali apportate ai prodotti farmaceutici.

eurovoc_concepts:
EU policy
market approval
medicinal product

text: C 280 E/168 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 intensit(cid:224) di lavoro, nel caso in cui, ovviamente, soddisfino le condizioni previste. In particolare, tali servizi dovranno essere forniti direttamente ai consumatori finali e dovranno essere inclusi nell(cid:146)elenco dei settori ammissibili. Il Consiglio ha infatti modificato la proposta della Commissione (2) introducendo un elenco esauriente di settori, comprendendo nel settore edilizio soltanto i servizi di rinnovamento e restauro di alloggi privati, ad esclusione dei materiali che rappresentano una parte importante del valore del servizio fornito. I lavori di restauro di edifici storici potranno, in seguito ad una decisione del Consiglio, beneficiare di un(cid:146)aliquota ridotta dell(cid:146)IVA, ma soltanto qualora questi edifici fossero alloggi privati e situati negli Stati membri che hanno presentato domanda, cioŁ il Belgio, la Spagna (esclusivamente lavori di muratura), la Francia, l(cid:146)Italia, i Paesi Bassi (esclusivamente lavori effettuati da pittori e stuccatori), il Portogallo e il Regno Unito (soltanto per l(cid:146)Isola di Man). (1) GU C 102 del 13. 4. 1999. (2) COM(1999) 705 def. (2000/C 280 E/191) INTERROGAZIONE SCRITTA P-0064/00 di Peter Skinner (PSE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Definizione delle modifiche fondamentali apportate ai prodotti farmaceutici Il regolamento 541/95 (1) dispone che talune modifiche apportate ai termini di un(cid:146)autorizzazione alla commercializzazione di un prodotto farmaceutico rivestono un(cid:146)importanza fondamentale e richiedono, pertanto, una nuova valutazione scientifica completa (come nel caso della sostituzione del principio attivo con un sale/estere diverso). Pu(cid:242) la Commissione 1. confermare che quando vengono definite le modifiche fondamentali e si esige che queste siano oggetto di nuove domande di modifica, ci(cid:242) sia motivato dalla possibilit(cid:224) di permettere alle autorit(cid:224) competenti di esigere un esame minuzioso e specifico dei dati scientifici relativi a tale modifica prima di poter veramente concludere che i criteri di qualit(cid:224), sicurezza ed efficacia in materia di salute pubblica siano ancora soddisfatti per il prodotto in questione? pu(cid:242) altres(cid:236) confermare che, in linea di principio, la stessa prudenza dovrebbe essere applicata se 2. esistono le stesse differenze fondamentali tra due prodotti quando si affermi che uno Ł una copia generica dell(cid:146)altro e che quella copia pu(cid:242) essere autorizzata sulla base dei dati scientifici ottenuti per il primo prodotto? (1) GU L 55 dell(cid:146)11. 3. 1995, pag. 7. Risposta data dal signor Liikanen a nome della Commissione (11 febbraio 2000) Il regolamento (CE) n. 541/95 della Commissione, del 10 marzo 1995, concernente lo studio della modifica dei termini di autorizzazione all(cid:146)immissione sul mercato rilasciata da un(cid:146)autorit(cid:224) competente di uno Stato membro e il regolamento (CE) n. 542/95 della Commissione, del 10 marzo 1995, concernente l(cid:146)esame delle modifiche dei termini di un(cid:146)autorizzazione all(cid:146)immissione sul mercato che rientra nell(cid:146)ambito del regolamento (CEE) n. 2309/93 del Consiglio (1), e successive modifiche (2) disciplinano l(cid:146)esame delle modifiche apportate ad un(cid:146)autorizzazione di immissione in commercio concessa per un medicinale mediante una delle due procedure comunitarie, ovverossia la procedura di riconoscimento reciproco e la procedura centralizzata. Tali regolamenti prevedono tre tipi di modifiche dei termini di un(cid:146)autorizzazione di immissione in commercio in funzione della loro importanza e dei tempi prescritti per la loro valutazione. Trattasi di importanza minore («variazione secondaria») del tipo I che figurano nell(cid:146)elenco di cui modifiche di 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/169 all(cid:146)allegato I, di modifiche di maggiore rilievo («variazioni importanti») del tipo II e infine di modifiche che cambiano fondamentalmente le condizioni di rilascio dell(cid:146)autorizzazione di immissione in commercio e che devono essere approvate in base ad una procedura di valutazione completa analoga a quella prevista per il rilascio di nuove autorizzazioni. In quest(cid:146)ultimo caso i tempi previsti (210 giorni) per effettuare questa valutazione sono identici a quelli previsti per le nuove richieste. L(cid:146)elenco di queste variazioni figura le nell(cid:146)allegato II dei suddetti regolamenti. Queste variazioni riguardano in particolare i principi attivi, indicazioni terapeutiche, il dosaggio, la forma farmaceutica e la via di somministrazione. Occorre tuttavia rilevare che anche in quest(cid:146)ultimo caso si tratta comunque di apportare una modifica a un(cid:146)autorizzazione gi(cid:224) concessa per un determinato medicinale. Per quanto riguarda l(cid:146)analisi dei dati, in tutti i casi succitati, devono essere soddisfatti i criteri di valutazione relativi alla qualit(cid:224), alla sicurezza e all(cid:146)efficacia dei medicinali. Infine, i criteri di valutazione relativi alla qualit(cid:224), alla sicurezza e all(cid:146)efficacia riguardano anche i medicinali generici. Il richiedente Ł obbligato a svolgere studi relativi alla sicurezza e all(cid:146)efficacia a meno che possa dimostrare che il medicinale oggetto della richiesta sia essenzialmente analogo ad un medicinale di riferimento che Ł gi(cid:224) stato autorizzato. (1) GU L 55 dell(cid:146)11. 3. 1995. (2) GU L 159 del 3. 6. 1998. (2000/C 280 E/192) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0069/00 di Bart Staes (Verts/ALE) al Consiglio (24 gennaio 2000) Oggetto: Controllo della circolazione dei dati e delle telecomunicazioni negli Stati membri dell(cid:146)UE Nel quadro dell(cid:146)Accordo annuale Ilets (Seminario sull(cid:146)applicazione della legislazione internazionale in materia di telecomunicazioni), i servizi di polizia dei quindici Stati membri dell(cid:146)UE collaborano alle sofisticate pratiche di ascolto della National Security Agency (NSA), il servizio segreto americano che si occupa di telecomunicazioni e circolazione dei dati. Su richiesta dell(cid:146)NSA, Lotus, Maicrosoft e Netscape loro programmi Internet e di posta elettronica per gli utenti hanno ridotto il all(cid:146)esterno degli Stati Uniti. Le possibilit(cid:224) di ascolto sono utilizzate principalmente a fini di spionaggio economico. livello di sicurezza dei «Ne consegue che quasi tutti i computer in Europa dispongono, in versione standard integrata, di un sistema che offre (soltanto) all(cid:146)NSA la possibilit(cid:224) di decriptare il codice dell(cid:146)utente e leggere dati protetti», afferma Duncan Campbell nella relazione sulle capacit(cid:224) di intercettazione del 2000. I messaggi sono intercettati con un software particolare in punti nodali della rete Internet statunitense, ovvero attraverso la rete di spionaggio Echelon degli Stati Uniti, del Regno Unito, del Canada, della Nuova Zelanda e dell(cid:146)Australia, il cosiddetto gruppo UKUSA. L(cid:146)NSA si richiama per le sue pratiche d(cid:146)ascolto alla legge concernente l(cid:146)assistenza giudiziaria nel settore delle telecomunicazioni telecomunicazione americane sono tenute, da allora, ad integrare dispositivi d(cid:146)ascolto in tutti gli apparecchi digitali di comunicazione satellitare e mobile. Nel gennaio 1995 il Consiglio ha adottato una risoluzione (non vincolante) che somiglia in tutto e per tutto alla legge Calea. L(cid:146)approvazione di queste misure tanto importanti non Ł stata e non Ł tuttora sottoposta ad alcun controllo parlamentare. (Calea) approvata dal Congresso nel 1994. Le societ(cid:224) di Pu(cid:242) il Consiglio fornire una copia della risoluzione (non vincolante) Calea, nella forma in cui Ł stata 1. approvata nel gennaio 1995? In caso negativo, a) b) perchØ no, e tale rifiuto non rappresenta una negazione del principio del controllo parlamentare in uno stato di diritto?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2809/99 esittäjä(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle. Rahanpesu.

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

text: C 303 E/114 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 maiden sijoituslaitosten koulutus ja alueellinen sijoitusten edist(cid:228)minen. Yhteis(cid:246)n rahoitusosuus t(cid:228)lle kolmevuotiselle ohjelmalle on 3,95 miljoonaa euroa. Lis(cid:228)ksi komissio tukee aktiivisesti ja yhteisrahoittaa puheenjohtajavaltion Portugalin aloitetta j(cid:228)rjest(cid:228)(cid:228) suuri Euro(cid:129)V(cid:228)limeri-sijoituskonferenssi Lissabonissa 28. 2. (cid:129)1. 3. 2000. Yhten(cid:228)ismarkkinoiden alalla komissio valmistelee uutta alueellista ohjelmaa, josta p(cid:228)(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n kuluvana vuonna. Euroopan yhten(cid:228)ismarkkinat ovat osoittaneet ne edut, joita voidaan saada vapaakaupasta avointen markkinoiden v(cid:228)lill(cid:228). Tulevan ohjelman tavoitteena on v(cid:228)litt(cid:228)(cid:228) Euroopassa saatuja taloudellisia kokemuksia ja siihen sis(cid:228)ltyy useita V(cid:228)limeren yhteisty(cid:246)maihin. T(cid:228)m(cid:228)kin ohjelma on tarkoitettu kolmivuotiseksi, erilaisia yhten(cid:228)ismarkkinoiden k(cid:228)sitteeseen liittyvi(cid:228) tiedotustoimia sek(cid:228) koulutusta tullialaan, tavaroiden vapaaseen liikkuvuuteen, julkisiin hankintoihin, teollis- ja tekij(cid:228)noikeuksiin, rahoituspalveluihin, tilintarkas- tukseen, henkil(cid:246)tietojen suojaan sek(cid:228) kilpailus(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin liittyvist(cid:228) aiheista ja muista erityisaiheista. (2000/C 303 E/111) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2809/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Sebastiano Musumeci (UEN) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Rahanpesu Jotkin italialaiset ja muiden Euroopan maiden pankit ovat luoneet yhteyksi(cid:228) niin sanottuihin (cid:148)off shore(cid:148) -maihin, eiv(cid:228)tk(cid:228) n(cid:228)m(cid:228) (cid:148)off shore(cid:148) -maat avusta rahanpesuun liittyviss(cid:228) tutkimuksissa. Jotkin Euroopan unionin maat, kuten Luxemburg, puolestaan pit(cid:228)v(cid:228)t eritt(cid:228)in tiukasti kiinni pankkisalaisuudesta. Voisiko Euroopan komissio kertoa (cid:129) mit(cid:228) keinoja sill(cid:228) on k(cid:228)yt(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n rahapesun torjumiseksi; (cid:129) aikooko se uuden hallitusten v(cid:228)lisen konferenssin yhteydess(cid:228) vaatia pakkisalaisuuden poistamista niiss(cid:228) maissa, joissa siit(cid:228) pidet(cid:228)(cid:228)n kiinni? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) Rahanpesun torjuntaan liittyy sek(cid:228) ensimm(cid:228)iseen ett(cid:228) kolmanteen pilariin kuuluvia piirteit(cid:228). Ensimm(cid:228)isen pilarin osalta todetaan, ett(cid:228) kaikki j(cid:228)senvaltiot ovat panneet t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228)n rahanpesutarkoituksiin k(cid:228)ytt(cid:228)misen est(cid:228)misest(cid:228) 10 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/308/ETY (1). Komissio on antanut parlamentille ja neuvostolle kaksi kertomusta (2) kyseisen direktiivin t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanosta. Asetetuista vaatimuksista on t(cid:228)rkein se, ett(cid:228) pankkien ja muiden rahoituslaitosten on ilmoitettava asianmukaisille viranomaisille kaikista rahanpesuep(cid:228)ilyist(cid:228)(cid:228)n. Kyseisiss(cid:228) tapauksissa pankkisa- laisuuss(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t tulee sivuuttaa. Komissio esitti vuonna 1991 annetun direktiivin ajantasaistamista ja soveltamisalan laajentamista koskevan ehdotuksen (3) vuoden 1999 hein(cid:228)kuussa. My(cid:246)s kolmannen pilarin osalta on tehty tai k(cid:228)ynnistetty useita rahanpesun torjuntaa koskevia aloitteita, jotka liittyv(cid:228)t varsinkin j(cid:228)rjest(cid:228)ytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevaan toimintasuunnitelmaan (4), jonka vuonna 1997 Amsterdamissa kokoontunut Eurooppa-neuvosto on vahvistanut. Edullisempaa kohtelua soveltavista eli ns. offshore-alueista on todettava, ett(cid:228) toimintasuunnitelman 30 kohdan mukaan j(cid:228)senvaltioiden olisi (cid:148)tutkittava, miten ne voisivat toimia ja luoda tarvittavan suojan sen torjumiseksi, ett(cid:228) j(cid:228)rjest(cid:228)ytynyt rikollisuus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) hyv(cid:228)kseen rahoitusalan keskuksia ja edullisempaa kohtelua soveltavia alueita(cid:148). Trenton yliopisto on saanut osarahoitusta Falcone-ohjelmasta t(cid:228)t(cid:228) ty(cid:246)t(cid:228) edist(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n tutkimukseen, jonka loppuraportti valmistuu l(cid:228)hiaikoina. 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/115 On my(cid:246)s syyt(cid:228) kiinnitt(cid:228)(cid:228) huomioita rahoitusalan rahanpesuty(cid:246)ryhm(cid:228)n (FATF) (5) tekem(cid:228)(cid:228)n merkitt(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n ty(cid:246)h(cid:246)n, joka perustuu seitsem(cid:228)n johtavan teollisuusmaan (G7) valtuutukseen ja jonka tarkoituksena on tunnistaa maat ja alueet, jotka eiv(cid:228)t tee riitt(cid:228)v(cid:228)sti yhteisty(cid:246)t(cid:228) rahanpesun vastaisessa maailmanlaajuisessa toiminnassa (mik(cid:228) voi koskea sek(cid:228) offshore- ett(cid:228) onshore-alueita kuten my(cid:246)s FATFn j(cid:228)senvaltioita). Teht(cid:228)v(cid:228) k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) maailmanlaajuisen tutkimuksen, jossa kaikkia merkitt(cid:228)vi(cid:228) rahoituskeskuksia arvioidaan valikoitujen kriteerien perusteella (mukaan lukien salaisuusm(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysten ylimitoittaminen). FATF aikoo julkistaa luettelon t(cid:228)llaisista maista ja alueista vuoden 2000 kes(cid:228)kuussa. (1) EYVL L 166, 28. 6. 1991. (2) KOM(95) 54 lopullinen ja KOM(98) 401 lopullinen. (3) KOM(1999) 352 lopullinen. (4) EYVL C 251, 15. 8. 1997. (5) FATF on merkitt(cid:228)vin rikoksiin liittyv(cid:228)(cid:228) rahaa koskevista torjuntatoimista vastaava organisaatio maailmassa. G7- valtiot perustivat sen vuonna 1989 ja t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) j(cid:228)seni(cid:228) on 28, mm. komissio ja kaikki j(cid:228)senvaltiot. (2000/C 303 E/112) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2811/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:228) ja s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset Unionin lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:228)(cid:228) ei pit(cid:228)isi sekoittaa toimiin, joihin se ryhtyy s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltamiseksi. Lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)n- t(cid:228)(cid:228)n olisi sis(cid:228)llytt(cid:228)v(cid:228) puitelakien hyv(cid:228)ksyminen perustamissopimuksessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ttyjen menettelyjen mukai- sesti. S(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten soveltamista koskeviin toimiin olisi puolestaan kuuluttava menettelyjen muuttaminen, ja j(cid:228)senvaltioiden hallinnot olisi otettava n(cid:228)ihin toimiin l(cid:228)heisemmin mukaan liiallisen ja tarpeettoman ty(cid:246)n v(cid:228)ltt(cid:228)miseksi parlamentissa. Parlamentti voisi n(cid:228)in k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) enemm(cid:228)n aikaa parsan pituutta, lupiinien tuoksua, kondomien kokoa tai pulttipistoolien mekanismia t(cid:228)rke(cid:228)mmist(cid:228) asioista keskustelemiseen ja niit(cid:228) koskevien ongelmien ratkaisemiseen. Ottaen huomioon, ett(cid:228) parlamentti on poliittinen eik(cid:228) tekninen elin, komissiolta kysyt(cid:228)(cid:228)n seuraavaa: 1. Onko komissio tietoinen siit(cid:228) huonosta kuvasta, jonka toimielimet saavat kansalaisten silmiss(cid:228), kun lehdist(cid:246) kirjoittaa Brysselin asettamista s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) ja siit(cid:228), ett(cid:228) kolme tai nelj(cid:228) toimielint(cid:228) k(cid:228)sittelee edell(cid:228) mainitun kaltaisia kysymyksi(cid:228)? 2. Onko komissio samaa mielt(cid:228) siit(cid:228), ett(cid:228) pyrkimykset laatia hyvin yksityiskohtaisia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) ovat tekem(cid:228)(cid:228)n usein jarruna elinkeinotoiminnassa hy(cid:246)dytt(cid:228)en vain suuria yrityksi(cid:228), investointeja t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)kseen uudet s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, mutta t(cid:228)llaiset s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset eiv(cid:228)t kuitenkaan paranna kansalaisten suojaa tuotteiden laatua koskevissa kysymyksiss(cid:228)? jotka kykenev(cid:228)t 3. Eik(cid:246) se katso, ett(cid:228) edell(cid:228) mainittujen kaltaisten tapausten vuoksi useat v(cid:228)est(cid:246)ryhm(cid:228)t et(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)t entisest(cid:228)(cid:228)n Eurooppaa koskevista asioista, ovat yh(cid:228) v(cid:228)hemm(cid:228)n vakuuttuneita yhteis(cid:246)n pyrkimyksest(cid:228) luoda yhten(cid:228)isyytt(cid:228) ja arvostelevat yh(cid:228) enemm(cid:228)n byrokraattista ja keskitetty(cid:228) l(cid:228)hestymistapaa? 4. Katsooko komissio aiheelliseksi antaa toimielinten uudistamisen yhteydess(cid:228) ehdotuksia t(cid:228)m(cid:228)n (cid:148)liialli- seen(cid:148) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:228)(cid:228)n pyrkiv(cid:228)n suuntauksen muuttamiseksi? Komission puheenjohtajan Romano Prodin komission puolesta antama vastaus (20. maaliskuuta 2000) Komissio tiet(cid:228)(cid:228) arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemista ongelmista. N(cid:228)it(cid:228) ongelmia k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n hallin- non parantamisesta laadittavassa valkoisessa kirjassa, jonka komissio esitt(cid:228)(cid:228) vuonna 2001. Arvoisaa parlamentin j(cid:228)sent(cid:228) pyydet(cid:228)(cid:228)n tutustumaan niihin t(cid:228)t(cid:228) asiaa koskeviin kantoihin, jotka komission puheenjohtaja on esitt(cid:228)nyt puhuessaan komission viisivuotisohjelman strategisista tavoitteista parlamentissa 15. helmikuuta 2000


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2738/99 esittäjä(t): Stefano Zappalà (PPE-DE) ja Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle. Luottolaitokset.

eurovoc_concepts:
EU competence
EU policy
European Commission
Italy
Latium
credit policy

text: C 280 E/120 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/127) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2738/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE) ja Antonio Tajani (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Luottolaitokset Italiassa luottolaitokset n(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t soveltavan erilaisia korkoja my(cid:246)s homogeenisten alueiden sis(cid:228)ll(cid:228). Huoli- matta siit(cid:228), ett(cid:228) Lazion maakunnassa on useiden vuosikymmenten aikana tehty tuhansien miljardien liirojen talletuksia, luottolaitokset eiv(cid:228)t ole tehneet mink(cid:228)(cid:228)nlaisia investointeja alueella. Huolimatta yksi- tyisten investointien riitt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:246)myydest(cid:228) ja heikosta ty(cid:246)llisyystilanteesta t(cid:228)ss(cid:228) maakunnassa, pankit lykk(cid:228)(cid:228)- v(cid:228)t t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) luotonantoa yrityksille ja vaativat v(cid:228)lit(cid:246)nt(cid:228) takaisinmaksua ja saattavat n(cid:228)in ollen pienet ja keskisuuret yritykset konkurssin partaalle. Yritysten talletukset ovat vain muutamia prosenttiyksikk(cid:246)j(cid:228) koko alueella tehdyist(cid:228) talletuksista. Voisiko komissio vastata seuraaviin kysymyksiin: 1. Katsooko komissio, ett(cid:228) sen olisi syyt(cid:228) pyyt(cid:228)(cid:228) Italian hallitusta ja Euroopan ja Italian pankkij(cid:228)rjestel- m(cid:228)n edustajia selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n edell(cid:228) mainittua asiaa? 2. Katsooko komissio, ett(cid:228) sen olisi pyritt(cid:228)v(cid:228) takaamaan, ett(cid:228) tarvittaessa luottojen vakiinnuttamisella ja luotonannon jatkamisella pienten ja keskisuurten yritysten toimintaa voitaisiin elvytt(cid:228)(cid:228) alueella (Lazion maakunnassa), jonka talousn(cid:228)kym(cid:228)t vaativat, aluetta erill(cid:228)(cid:228)n tarkasteltuna, eritt(cid:228)in kiireellisi(cid:228) toimia? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (25. helmikuuta 2000) Kuten arvoisat parlamentin j(cid:228)senet tiet(cid:228)v(cid:228)t, EY:n perustamissopimuksessa ja etenkin sen 4 artiklassa (entinen 3 a artikla) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n talouspolitiikka perustuu sis(cid:228)markkinoihin ja ett(cid:228) sit(cid:228) harjoitetaan vapaaseen kilpailuun perustuvan avoimen markkinatalouden periaatteen mukaisesti. Kun komissio ja yhteis(cid:246) ehdottavat ja toteuttavat toimenpiteit(cid:228) pankkipalvelujen (ja laajemmin rahoitus- palvelujen) yhten(cid:228)ismarkkinoiden valmistelemiseksi, ne noudattavat t(cid:228)t(cid:228) periaatetta, koska siit(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n keskeisess(cid:228) yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksess(cid:228) ja koska ne ovat vakuuttuneita, ett(cid:228) vapaaseen kilpailuun perustuva avoin markkinatalous edist(cid:228)(cid:228) parhaiten taloudellisten resurssien tasaista jakautumista. Euron k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)noton my(cid:246)t(cid:228) EU:lle voidaan luoda nykyaikainen rahoitusj(cid:228)rjestelm(cid:228), jossa p(cid:228)(cid:228)omakustannukset ovat mahdollisimman alhaiset ja rahoituksen v(cid:228)litys v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228). Rahoituspalveluja k(cid:228)ytt(cid:228)v(cid:228)t yritykset ja kotitaloudet saavat ja ty(cid:246)llisyys paranee koko unionin alueella. j(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228) merkitt(cid:228)vi(cid:228) etuja. Sijoitukset lis(cid:228)(cid:228)ntyv(cid:228)t, juuri Edell(cid:228) olevan perusteella yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246) ja muut toimet muodostavat lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)kehyksen rahoi- tuspalvelujen vapaalle liikkuvuudelle yhteis(cid:246)ss(cid:228): niiden tarkoituksena on taata, ett(cid:228) kilpailu ei v(cid:228)(cid:228)risty ja ett(cid:228) rahoitusalan yhten(cid:228)ismarkkinat toimivat moitteettomasti ja pysyv(cid:228)t ehdottoman vakaina. Komissio vahvisti hiljattain n(cid:228)m(cid:228) toimintaperiaatteet tiedonannossa (cid:148)Rahoitusmarkkinoiden puitteiden toteuttami- nen: toimintasuunnitelma(cid:148) (1), jonka se antoi 11. toukokuuta 1999. Tiedonanto toimitettiin heti Euroopan parlamentille ja neuvostolle; K(cid:246)lnin Eurooppa-neuvosto hyv(cid:228)ksyi sen my(cid:246)hemmin. T(cid:228)m(cid:228)n s(cid:228)(cid:228)ntelyn puitteissa jokaisen luottolaitoksen on p(cid:228)(cid:228)tett(cid:228)v(cid:228) omista liike- ja investointitoimistaan sen perusteella, millaisiksi se arvioi markkinat ja niihin liittyv(cid:228)t riskit. Viranomaisten puuttuminen rahoitus- markkinoilla teht(cid:228)viin valintoihin olisi komission mielest(cid:228) paitsi juridisesti arveluttavaa my(cid:246)s este rahoi- tuspalvelujen vapaalle liikkuvuudelle ja haittaisi pitk(cid:228)ll(cid:228) aikav(cid:228)lill(cid:228) sek(cid:228) yrityksi(cid:228) ett(cid:228) kuluttajia ja vaikuttaisi kielteisesti kehitykseen ja ty(cid:246)llisyyteen. (1) KOM(1999) 232 lopullinen


title: WRITTEN QUESTION E-2858/99 by Roberta Angelilli (UEN) to the Commission. Incomplete implementation by the Region of Lazio of the directives on environmental impact assessment.

eurovoc_concepts:
Italy
Latium
environmental impact
national implementing measure
parking area
public works

text: C 303 E/120 Official Journal of the European Communities EN 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/120) WRITTEN QUESTION E-2855/99 by Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) to the Commission (18 January 2000) Subject: Provisions of new law on animal feed Following a tightening-up of Swedish law to bring it into line with an EU directive, the country(cid:146)s zoos are now prohibited from using uninspected meat as animal feed. Mice and chickens cannot therefore be fed to animals in zoos. All carnivorous zoo animals are now to be fed butchered, veterinary inspected meat from approved animal-feed factories instead, though snakes have been granted an exemption from this provision. However, sick eagle owls and other owls cared for by zoos also need to eat animals whole, including the fur, for their digestion. This has, nevertheless, been deemed prohibited by the Swedish law and the EU directive on which it is based. Does the Commission take the same view? Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (9 February 2000) Under Council Directive 1999/22/EC of 29 March 1999 relating to the keeping of wild animals in zoos (1), Member States have an obligation to ensure that all zoos maintain a high standard of animal husbandry, with a developed programme of nutrition for the animals under their care. The Directive in question does not however specify dietary measures in detail. These are matters for Member States to determine. (1) OJ L 94, 9. 4. 1999. (2000/C 303 E/121) WRITTEN QUESTION E-2858/99 by Roberta Angelilli (UEN) to the Commission (18 January 2000) Subject: Incomplete implementation by the Region of Lazio of the directives on environmental impact assessment With reference to previous questions tabled by the same Member on environmental impact assessment and Directive 85/337/EEC (1) and subsequent amendments, can the Commission say whether the directive has been effectively and fully transposed, in particular following the Italian Government(cid:146)s delegating powers to the Regions, especially the Region of Lazio, or whether there have been inaccuracies and/or parts which have not been transposed in their entirety? In particular, the car park in Via Sacchi in Rome, already mentioned in Question E-2084/99 (2), has led to a conflict of competences between Rome City Council, which issued the relevant authorisation without carrying out an environmental impact assessment, and the Region of Lazio, which did request an environmental impact assessment. (1) OJ L 175, 5. 7. 1985, p. 40. (2) OJ C 219, 1. 8. 2000, p. 87. Answer given by Mrs Wallstr(cid:246)m on behalf of the Commission (23 February 2000) As regards the transposition of Directive 85/337/EEC of 27 June 1985 on the assessment of the effects of certain public and private projects on the environment in Italy and in particular in Regione Lazio, the Honourable Member is requested to refer to the response to her Written Question E-2084/99. The 24. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 303 E/121 conformity of Italian regional legislation with Council Directive 97/11/EC of 3 March 1997 (1), amending Directive 85/337/EEC, is under assessment. It may be added that car parks are not specifically mentioned in the Annexes of Directive 85/337/EEC and, therefore, it is difficult to challenge the lack of specific transposition in relation to this class of projects. In contrast, Directive 97/11/EC, which is not applicable to the specific case because it applies to projects for which requests for development consent were submitted after 14 March 1999, specifically includes car parks among the projects of Annex II of the Directive (10 b). Conflicts between different bodies of the Italian administration are not relevant at Community level. It is only relevant that Community law be correctly applied. As for the application of Directive 85/337/EEC to this specific case, in the opinion of the Commission car parks could, even if not specifically mentioned, be covered by Annex II of Directive 85/337/EEC at number 10 b (as urban-development projects among the infrastructure projects). According to the Directive, projects of Annex II are to be made subject to an environmental impact assessment (EIA) where Member States consider that their characteristics so require. However, Member States are obliged to make a pre- assessment in order to establish whether projects of Annex II need to be made subject to an EIA procedure. Therefore, the Commission considers that failing to carry out a pre-assessment on a car park project which is likely to have significant effects on the environment represents an infringement of the Directive, while failing to make a car park the subject of an EIA procedure is not a breach of the Directive when the lack of significant impact of the project has been verified in a previous a pre-assessment. (1) OJ L 73, 14. 3. 1997. (2000/C 303 E/122) WRITTEN QUESTION E-2859/99 by Roberta Angelilli (UEN) to the Commission (18 January 2000) Subject: Public order and safety Safety on the streets is recognised as an important benefit for the population and is a public service paid for by public taxation. An adequate number of police and police stations must therefore be distributed all over the country. Unfortunately, in Rome, in particular in district XX, the situation is different (cid:129) there are whole areas in a state of decline, characterised by social unrest, frequented by drug addicts, alcoholics and immigrants, where there are not enough policemen, or else areas where there is no police station, although the district has requested one. The events being organised to celebrate the Millennium will only aggravate the situation. In view of all this, can the Commission say: 1. whether there are any research findings, data or examples of good practice concerning the logistic and organisational methods of the forces of law and order; 2. whether there are similar problems in the others countries of the Union and how they are being solved; 3. what its general opinion of the whole issue is? Answer given by Mr Vitorino on behalf of the Commission (6 March 2000) The Commission shares the importance attached by the Honourable Member to ensuring safety and security on the streets