title: QUESTION ÉCRITE P-0195/00 posée par Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) à la Commission. Projet Interreg à Schwedt, Land de Brandebourg ‐ utilisation d'essences tropicales dans le cadre d'un projet subventionné au taux maximum par l'UE.

eurovoc_concepts:
Brandenburg
EU initiative
Germany
building materials
competence of the Member States
cross-border cooperation
engineering structure
infringement of EU law
sustainable forest management
tropical wood

text: C 374 E/32 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/038) QUESTION (cid:201)CRITE P-0195/00 posØe par Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (27 janvier 2000) Objet: Projet Interreg (cid:224) Schwedt, Land de Brandebourg (cid:129) utilisation d(cid:146)essences tropicales dans le cadre d(cid:146)un projet subventionnØ au taux maximum par l(cid:146)UE La ville de Schwedt, Euro-rØgion de PomØranie, s(cid:146)est vu attribuer par l(cid:146)UE, pour la construction d(cid:146)une passerelle enjambant une Øcluse, destinØe aux piØtons et aux cyclistes, le taux de subvention maximum de 75 %, soit un montant de 1,45 million de DEM. Cette passerelle est censØe Œtre construire en bois azobØ, une essence tropicale qui n(cid:146)est pas reconnue comme Øtant un produit issu d(cid:146)une exploitation forestiŁre durable. La Commission estime-t-elle que l(cid:146)utilisation d(cid:146)essences tropicales qui ne sont pas issues d(cid:146)une 1. Øconomie forestiŁre durable peut Œtre subventionnØe par des fonds europØens, et cela lui para(cid:238)t-il compatible avec la politique communautaire horizontale de «dØfense et d(cid:146)amØlioration de la protection de l(cid:146)environnement»? Dans l(cid:146)affirmative, engagements contractØs par la CommunautØ en matiŁre de protection du climat (cid:224) l(cid:146)Øchelon planØtaire? la Commission peut-elle justifier ce point de vue, compte tenu en particulier des Si tel n(cid:146)est pas le cas, quelles mesures la Commission a-t-elle l(cid:146)intention d(cid:146)adopter afin d(cid:146)empŒcher le versement de ces subventions? La Commission est-elle d(cid:146)avis qu(cid:146)il est indispensable que soit utilisØes des essences tropicales dans un 2. projet subventionnØ par l(cid:146)UE, alors qu(cid:146)il existe d(cid:146)autres alternatives? 3. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que pour respecter la protection de l(cid:146)environnement au niveau europØen et les engagements pris au niveau mondial en vue de la protection du climat, il y a lieu dans ce cas de bloquer immØdiatement le versement des fonds attribuØs au titre de l(cid:146)initiative communautaire Interreg, de maniŁre (cid:224) empŒcher la livraison de ces essences tropicales? Dans l(cid:146)affirmative, quelles mesures la Commission adoptera-t-elle dans ce cas prØcis? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (30 mars 2000) La Commission est consciente de la nØcessitØ d(cid:146)encourager une foresterie respectueuse de l(cid:146)environnement dans les pays en voie de dØveloppement. Ainsi, (cid:224) titre d(cid:146)exemple, plus de 50 millions d(cid:146)euros du budget communautaire sont consacrØs chaque annØe (cid:224) la conservation et (cid:224) la culture durable des forŒts dans les pays en voie de dØveloppement. La Commission est Øgalement intervenue dans le dØbat mondial autour de cette question, notamment au sein des comitØs internationaux pour la foresterie, afin de favoriser la dimension Øcologique de la gestion forestiŁre. Elle a Øgalement soutenu la certification volontaire de produits issus de la foresterie visant (cid:224) sensibiliser l(cid:146)opinion (cid:224) ce problŁme. incombe aux (cid:201)tats ConformØment aux dispositions rØglementaires rØgissant membres de sØlectionner des projets individuels, une fois que les prioritØs de programme stratØgique ont ØtØ arrŒtØes en accord avec la Commission. ParallŁlement, les autoritØs nationales sont tenues d(cid:146)appliquer la lØgislation communautaire en ce qui concerne, par exemple, l(cid:146)environnement. les Fonds structurels, il Compte tenu des informations communiquØes par les autoritØs allemandes (cid:224) la Commission, la rØalisation concrŁte du projet spØcifique dont l(cid:146)Honorable Parlementaire fait mention ne constitue pas une infraction au droit communautaire, pas plus qu(cid:146)une violation du droit national allemand. En consØquence, la Commission n(cid:146)est pas en mesure d(cid:146)imposer de restrictions au projet et il n(cid:146)y a pas lieu de supprimer l(cid:146)aide financiŁre octroyØe au titre des Fonds structurels. La Commission entend toutefois examiner les diffØrentes possibilitØs permettant une meilleure prise en compte de la dimension environnementale dans le cadre de la rØglementation des appels d(cid:146)offres publics europØens. Les rØsultats de cette analyse seront prØsentØs sous la forme d(cid:146)une communication interprØtative portant sur les marchØs publics europØens et l(cid:146)environnement. (cid:192) l(cid:146)instigation du Conseil, la Commission Øtudie actuellement la possibilitØ de prendre de nouvelles mesures concernant la certification des forŒts gØrØes de maniŁre durable et l(cid:146)Øtiquetage des produits issus de ces forŒts


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0195/00 υποβολή: Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Σχέδιο Interreg στην πόλη Schwedt της Βραδεμβούργης ‐ Χρησιμοποίηση τροπικής ξυλείας σε σχέδιο που χρηματοδοτείται κατά το μεγαλύτερο τμήμα του από την ΕΕ.

formats: html pdf print

text: C 374 E/32 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/038) GRAPTH ERVTHSH P-0195/00 ypobolh·: Elisabeth Schroedter (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (27 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Σχε΄διο Interreg στην πο΄λη Schwedt της Βραδεµβου΄ργης (cid:129) Χρησιµοποι΄ηση τροπικη΄ς ξυλει΄ας σε σχε΄διο που χρηµατοδοτει΄ται κατα΄ το µεγαλυ΄τερο τµη΄µα του απο΄ την ΕΕ Για την κατασκευη΄ γε΄φυρας για πεζου΄ς και ποδηλα΄τες πα΄νω απο΄ υδατοφρα΄χτη στην πο΄λη Schwedt, στην ευροπεριοχη΄ της Ποµερανι΄ας, εγκρι΄θηκε η ανω΄τατη χρηµατοδο΄τηση υ΄ψους 75 % εκ µε΄ρους της ΕΕ, ενω΄ το µε΄γιστο ποσο΄ των κοινοτικω΄ν ενισχυ΄σεων ανε΄ρχεται σε 1,45 εκατοµµυ΄ρια γερµανικα΄ µα΄ρκα. Η γε΄φυρα αυτη΄ θα κατασκευαστει΄ µε τροπικο΄ ξυ΄λο Bongossi, το οποι΄ο δεν αναγνωρι΄ζεται ως προι¤ο΄ν βιω΄σιµης δασοκοµι΄ας. Πιστευ΄ει η Επιτροπη΄ ο΄τι η χρησιµοποι΄ηση τροπικη΄ς ξυλει΄ας που δεν µπορει΄ να προε΄ρχεται απο΄ οικολογικε΄ς 1. δασοκοµικε΄ς δραστηριο΄τητες ει΄ναι δυνατο΄ν να χρηµατοδοτει΄ται µε πο΄ρους της Ευρωπαι¤κη΄ς Ένωσης και ο΄τι η επιδο΄τηση αυτη΄ ει΄ναι συ΄µφωνη µε την οριζο΄ντια κοινοτικη΄ πολιτικη΄ της διατη΄ρησης και βελτι΄ωσης της περιβαλλοντικη΄ς προστασι΄ας; Εα΄ν του΄το συµβαι΄νει, πως µπορει΄ να αιτιολογη΄σει η Επιτροπη΄ τα επιχειρη΄µατα΄ της, λαµβα΄νοντας ιδι΄ως υπο΄ψη τις δηλω΄σεις της Κοινο΄τητας για την προστασι΄α του παγκο΄σµιου κλι΄µατος; Εα΄ν του΄του δεν συµβαι΄νει, τι προτι΄θεται να πρα΄ξει η Επιτροπη΄ για να τεθει΄ τε΄ρµα στην επιδο΄τηση αυτη΄; ∆εν πιστευ΄ει η Επιτροπη΄ ο΄τι για τη χρηµατοδο΄τηση ενο΄ς σχεδι΄ου απο΄ την ΕΕ πρε΄πει απαραιτη΄τως να 2. χρησιµοποιει΄ται τροπικη΄ ξυλει΄α µο΄νον ο΄ταν δεν υπα΄ρχουν α΄λλες εναλλακτικε΄ς λυ΄σεις; ∆εν πιστευ΄ει η Επιτροπη΄ ο΄τι για την τη΄ρηση της υποχρε΄ωσης να εξασφαλιστει΄ η προστασι΄α του 3. περιβα΄λλοντος στην Ευρω΄πη και των υποσχε΄σεων για την προστασι΄α του παγκο΄σµιου κλι΄µατος ει΄ναι απαραι΄τητο να διακοπει΄ πα΄ραυτα η χορη΄γηση πο΄ρων στο πλαι΄σιο της κοινοτικη΄ς πρωτοβουλι΄ας Interreg, ου΄τως ω΄στε να παρεµποδιστει΄ µε τον τρο΄πο αυτο΄ η εισαγωγη΄ς αυτη΄ς της τροπικη΄ς ξυλει΄ας; Εα΄ν του΄το συµβαι΄νει, τι µε΄τρα προ΄κειται να λα΄βει η Επιτροπη΄ στην περι΄πτωση αυτη΄; Apa·nthsh toy k. Barnier ej ono·matow thw Epitroph·w (30 Marti·oy 2000) Η Επιτροπη΄ γνωρι΄ζει πολυ΄ καλα΄ την αναγκαιο΄τητα ενθα΄ρρυνσης της δασοκοµι΄ας που σε΄βεται το περιβα΄λλον στις αναπτυσσο΄µενες χω΄ρες. Έτσι, ενδεικτικα΄, περισσο΄τερο απο΄ 50 εκατ. ευρω΄ του κοινοτικου΄ πρου¤ πολογισµου΄ αφιερω΄νονται κα΄θε χρο΄νο στην διατη΄ρηση και την βιω΄σιµη καλλιε΄ργεια των δασω΄ν στις αναπτυσσο΄µενες χω΄ρες. Η Επιτροπη΄ παρενε΄βη επι΄σης σε παγκο΄σµιο επι΄πεδο συνοµιλι΄ες σχετικα΄ µε το θε΄µα αυτο΄, ιδι΄ως, στα πλαι΄σια των διεθνω΄ν επιτροπω΄ν για την δασοκοµι΄α, προκειµε΄νου να ενθαρρυ΄νει την οικολογικη΄ δια΄σταση της δασοκοµικη΄ς διαχει΄ρισης. Υποστη΄ριξε επι΄σης την εκου΄σια πιστοποι΄ηση των προι¤ο΄ντων που προε΄ρχονται απο΄ τη δασοκοµι΄α µε στο΄χο να ευαισθητοποιη΄σει την κοινη΄ γνω΄µη για το θε΄µα αυτο΄. Συ΄µφωνα µε τις κανονιστικε΄ς διατα΄ξεις που διε΄πουν τα ∆ιαρθρωτικα΄ Ταµει΄α, εναπο΄κειται στα κρα΄τη µε΄λη να επιλε΄γουν τα µεµονωµε΄να ε΄ργα, απο΄ τη στιγµη΄ που οι προτεραιο΄τητες του στρατηγικου΄ προγρα΄µµατος αποφασι΄- στηκαν σε συµφωνι΄α µε την Επιτροπη΄. Παρα΄λληλα, οι εθνικε΄ς αρχε΄ς υποχρεου΄νται να εφαρµο΄σουν την κοινοτικη΄ νοµοθεσι΄α ο΄σον αφορα΄, παραδει΄γµατος χα΄ρη το περιβα΄λλον. Λαµβανοµε΄νων υπο΄ψη των πληροφοριω΄ν που κοινοποιη΄θηκαν απο΄ τις γερµανικε΄ς αρχε΄ς στην Επιτροπη΄, η συγκεκριµε΄νη υλοποι΄ηση του ειδικου΄ ε΄ργου το οποι΄ο αναφε΄ρει το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου δεν αποτελει΄ παρα΄βαση του κοινοτικου΄ δικαι΄ου, ου΄τε ακο΄µη περισσο΄τερο παρα΄βαση του εθνικου΄ γερµανικου΄ δικαι΄ου. Κατα΄ συνε΄πεια, η Επιτροπη΄ δεν ει΄ναι σε θε΄ση να επιβα΄λει περιορισµου΄ς στο ε΄ργο και δεν υπα΄ρχει λο΄γος να καταργηθει΄ η χορηγηθει΄σα χρηµατοδοτικη΄ ενι΄σχυση στο πλαι΄σιο των ∆ιαρθρωτικω΄ν Ταµει΄ων. Η Επιτροπη΄ προτι΄θεται ωστο΄σο να εξετα΄σει τις δια΄φορες δυνατο΄τητες που της επιτρε΄πουν να λα΄βει καλυ΄τερα υπο΄ψη της τον περιβαλλοντικο΄ παρα΄γοντα στο πλαι΄σιο της νοµοθεσι΄ας των ευρωπαι¤κω΄ν δηµοσι΄ων προσκλη΄σεων για υποβολη΄ προσφορω΄ν. Τα αποτελε΄σµατα αυτη΄ς της ανα΄λυσης θα παρουσιαστου΄ν µε µορφη΄ ερµηνευτικη΄ς κοινοποι΄ησης σχετικα΄ µε τις δηµο΄σιες ευρωπαι¤κε΄ς συµβα΄σεις για το περιβα΄λλον. Με προτροπη΄ του Συµβουλι΄ου, n Επιτροπη΄ µελετα΄ ση΄µερα τη δυνατο΄τητα λη΄ψης νε΄ων µε΄τρων ο΄σον αφορα΄ την πιστοποι΄ηση των δασω΄ν που διαχειρι΄ζεται κατα΄ τρο΄πο βιω΄σιµο και την επιση΄µανση των προι¤ο΄ντων, των προερχοµε΄νων απο΄ τα δα΄ση αυτα΄


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-0121/00 di Ioannis Souladakis (PSE) alla Commissione. Violazione dell'accordo commerciale UE-Sudafrica.

eurovoc_concepts:
South Africa
designation of origin
industrial counterfeiting
liqueur
spirits
trade agreement (EU)
trade dispute

text: 28. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 374 E/27 (2000/C 374 E/032) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0121/00 di Ioannis Souladakis (PSE) alla Commissione (27 gennaio 2000) Oggetto: Violazione dell(cid:146)accordo commerciale UE-Sudafrica L(cid:146)insistenza del Sudafrica a utilizzare per le sue bevande alcoliche le denominazioni controllate «uzo» e «grappa» dei corrispondenti liquori prodotti e protetti dalla Grecia e dall(cid:146)Italia Ł tale da pregiudicare l(cid:146)accordo di libero scambio sottoscritto di recente dall(cid:146)UE e da detto paese. Il comportamento del Sudafrica crea problemi al tentativo di ravvicinare le due parti soprattutto in seguito all(cid:146)abolizione dell(cid:146)apartheid e alla fine dell(cid:146)isolamento internazionale di tale paese protrattosi per decenni. Prima di concludere simili accordi Ł perci(cid:242) preferibile impedire che vengano successivamente stravolti danneggiando interessi concreti di gruppi di produttori degli Stati membri dell(cid:146)Unione. Stante l(cid:146)esistenza di un gran numero di simili accordi con paesi terzi, le competenti autorit(cid:224) dell(cid:146)Unione europea dovrebbero ogni volta adottare le indispensabili misure preventive al fine di evitare rischi di adulterazione di un gran numero di prodotti protetti. Quali passi compir(cid:224) la Commissione per tutelare le denominazioni controllate di prodotti dell(cid:146)Unione europea in sede di conclusione di accordi di libero scambio e quali provvedimenti adotter(cid:224) nel caso in questione per tutelare i produttori di uzo e di grappa dall(cid:146)utilizzo illecito delle relative denominazioni da parte del Sudafrica? Risposta data dal sig. Nielson in nome della Commissione (8 marzo 2000) L(cid:146)obiettivo principale dei negoziati sugli accordi di libero scambio tra la Comunit(cid:224) e i paesi terzi Ł quello di eliminare praticamente tutte le barriere commerciali negli scambi tra le parti. Come sempre, tuttavia, la tutela della l(cid:146)accordo Comunit(cid:224)-Sudafrica riguarda anche settori connessi con il commercio quali propriet(cid:224) intellettuale. Il Consiglio ha seguito con la massima attenzione i negoziati da cui Ł scaturito l(cid:146)accordo sugli scambi, lo in conformit(cid:224) del mandato di negoziato adottato dal Consiglio sviluppo e la cooperazione, svoltisi nel marzo 1996, in occasione del il cui risultato Ł stato approvato all(cid:146)unanimit(cid:224) dagli Stati membri Consiglio europeo di Berlino del marzo 1999 nonchØ nel luglio 1999, quando il Consiglio ha deciso di applicare l(cid:146)accordo in via provvisoria. Il Parlamento, dal canto suo, ha espresso parere conforme nell(cid:146)ottobre 1999. Le denominazioni delle bevande spiritose «ouzo» e «grappa» sono pienamente tutelate sul territorio della Comunit(cid:224) per quanto riguarda i rispettivi prodotti greci o italiani (1). Ci(cid:242) significa che i prodotti dei paesi terzi non possono essere importati e commercializzati nella Comunit(cid:224) con queste denominazioni. Per contro, a livello multilaterale queste due denominazioni non sono tutelate dalle norme sugli aspetti dei diritti di propriet(cid:224) intellettuale attinenti al commercio (TRIPS). La strategia comunitaria, tuttavia, consiste nel negoziare accordi bilaterali e multilaterali onde tutelare tali denominazioni sui mercati dei paesi terzi. Sebbene alcuni paesi terzi, tra cui il Sudafrica, si oppongano tuttora a questo tipo di protezione, gli accordi bilaterali conclusi dalla Comunit(cid:224) con il Messico e la Svizzera contengono opportune disposizioni in tal senso. Si stanno inoltre negoziando accordi analoghi con i paesi candidati all(cid:146)adesione, con i paesi limitrofi e con il Canada. L(cid:146)accordo sugli scambi, lo sviluppo e la cooperazione firmato con il Sudafrica nell(cid:146)ottobre 1999 contiene un riferimento specifico alla tutela delle indicazioni geografiche «porto» e «sherry», riconosciute dalle norme multilaterali TRIPS (2). Nondimeno, l(cid:146)accordo ribadisce che la tutela delle denominazioni delle bevande spiritose tradizionali come la «grappa» e l(cid:146)«ouzo» deve essere sancita da un accordo separato sui vini e sugli alcolici, in fase di negoziato da tre anni. I negoziatori della Commissione non si sono mai discostati dalla posizione comunitaria stabilita in merito a questo accordo separato, gi(cid:224) previsto nel mandato di negoziato per l(cid:146)accordo principale conferito alla Commissione nel 1996. C 374 E/28 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 28. 12. 2000 tutelare la Il governo sudafricano ha accettato nel denominazione «ouzo» e le altre denominazioni alcoliche tradizionali (3) per i prodotti comunitari corrispondenti al termine del periodo di transizione quinquennale. Si Ł inoltre deciso, di concerto con il Sudafrica, di riprendere i negoziati per l(cid:146)accordo sui vini e sugli alcolici nel marzo 2000, onde concluderli entro il 1o giugno affinchØ l(cid:146)accordo possa entrare in vigore il 1o settembre di quest(cid:146)anno. febbraio 2000 la proposta della Comunit(cid:224) di (1) Cfr. regolamento (CEE) n. 1576/89 del Consiglio, del 29 maggio 1989, che stabilisce le regole generali relative alla definizione, alla designazione e alla presentazione delle bevande spiritose (GU L 160 del 12. 6. 1989). (2) Cfr. l(cid:146)allegato X della decisione 1999/753/CE del Consiglio, del 29 luglio 1999, riguardante l(cid:146)applicazione provvisoria dell(cid:146)accordo sugli scambi, lo sviluppo e la cooperazione tra la Comunit(cid:224) europea e i suoi Stati membri, da un lato, e la Repubblica sudafricana, dall(cid:146)altro (GU L 311 del 4. 12. 1999). (3) Grappa, Korn, Kornbrand, Pacharan, J(cid:228)gertee. (2000/C 374 E/033) INTERROGAZIONE SCRITTA E-0122/00 di Alexandros Alavanos (GUE/NGL) alla Commissione (27 gennaio 2000) Oggetto: Tutela della denominazione «uzo» nell(cid:146)accordo UE-Sudafrica Il 1o gennaio 2000 Ł entrato in vigore il nuovo accordo UE-Sudafrica per un piø facile accesso nel mercato comunitario dei prodotti sudafricani tra cui i vini e le bevande alcoliche. L(cid:146)accordo sulle bevande alcoliche prevede la tutela delle denominazioni «porto» e «sherry», mentre per l(cid:146)«uzo» greco (che Ł un prodotto a denominazione di origine controllata ottenuto esclusivamente in Grecia) e per la «grappa» italiana non Ł prevista analoga tutela quanto alla loro produzione, denominazione e commercializzazione. PerchØ la Commissione non ha previsto la tutela della denominazione anche del tradizionale «uzo» greco e della «grappa» italiana? Intende farlo adesso? Risposta data dal sig Fischler a nome della Commissione (9 marzo 2000) La Commissione rammenta all(cid:146)onorevole parlamentare che il 29 maggio 1989 il Consiglio ha adottato il regolamento (CEE) n. 1576/89 che stabilisce le regole generali relative alla definizione, alla designazione e alla presentazione delle bevande spiritose (1), che conferisce una protezione esclusiva a talune denomina- zioni geografiche e tradizionali utilizzate per bevande spiritose commercializzate all(cid:146)interno della Comu- nit(cid:224), tra cui «Ouzo» e «Grappa». Nel caso dell(cid:146)ouzo, solamente le bevande spiritose aromatizzate con anice, elaborate in Grecia e conformi ai requisiti specifici possono beneficiare di tale denominazione. la Commissione non ha mai messo in dubbio il Per quanto concerne, piø in particolare, l(cid:146)accordo tra Comunit(cid:224) e Sudafrica sugli scambi, lo sviluppo e la cooperazione, firmato l(cid:146)11 ottobre 1999, le disposizioni specifiche di protezione valgono, effettivamente, solo per le denominazioni di origine «Porto» e «Sherry», come risulta dall(cid:146)allegato X, dove non vengono menzionate altre denominazioni (2). Tale allegato precisa tuttavia che verr(cid:224) negoziato un accordo distinto su vini e alcolici, che sar(cid:224) anche l(cid:146)occasione per elaborare con maggiore precisione gli impegni relativi al Porto e allo Sherry. Nel quadro dei negoziati in vista di tale accordo, condotti parallelamente a quelli per fatto che la protezione della l(cid:146)accordo globale, denominazione greca «Ouzo», cos(cid:236) come quella delle altre denominazioni tradizionali, tra cui «Grappa», dovr(cid:224) essere parte integrante dell(cid:146)accordo. Per un lungo periodo, la delegazione sudafricana non ha potuto, per ragioni di principio, accettare la concessione di una tale protezione esclusiva per le denominazioni tradizionali. Per questo motivo, l(cid:146)accordo con il Sudafrica su vini e alcolici non si Ł concluso entro il termine previsto. Solamente a met(cid:224) febbraio 2000 il governo sudafricano ha accettato una proposta della Comunit(cid:224) in base alla quale quel paese si impegna a proteggere la denominazione «Ouzo» e le altre denominazioni tradizionali di bevande spiritose (3) comunitarie dopo un periodo transitorio di cinque anni. I dettagli relativi a tale impegno saranno definiti nel quadro dell(cid:146)accordo specifico sugli alcolici che dovrebbe concludersi entro il giugno 2000 ed entrare in vigore, assieme all(cid:146)accordo sul vino, l(cid:146)1 settembre 2000


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisesta"

eurovoc_concepts:
European Union
administrative formalities
consolidation of EU law
labour mobility
social security

text: 15. 3. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 75/29 Perustelu Huumekaupan näkeminen rahanpesun pahimpana syntipukkina luo kuvan, että neuvoston direktiivissä painotetaan liikaa huumeiden käytön tuhoisiin seurauksiin liittyviä tunnepitoisia näkökohtia ja että rahanpesua ”perinteisin ja säädyllisin” tavoin harjoittavat rikolliset pääsevät vähemmällä. Huoli erilaisten verotustasojen hyväksikäytöstä lisääntyy laajentumisen jälkeen, jolloin suurin osa EU:n jäsenistä ei luultavasti kuulu euroalueeseen. A¨ änestyksen tulos Jaa-ääniä: 36, ei-ääniä: 49, tyhjiä: 10. Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) sosiaalitur- vajärjestelmien yhteensovittamisesta” (1) (2000/C 75/11) Neuvosto päätti 9. syyskuuta 1999 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Asian valmistelusta vastannut ”työllisyys, sosiaaliasiat, kansalaisuus” -jaosto antoi lausuntonsa 16. joulu- kuuta 1999. Esittelijä oli José Rodrı´guez Garcı´a Caro. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. ja 27. tammikuuta 2000 pitämässään 369. täysistunnossa (tammikuun 27. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon. A¨ änestyksessä annettiin 78 ääntä puolesta, 5 vastaan 20:n pidättyessä äänestämästä. 1. Johdanto 1. 1. Euroopan talousyhteisö hyväksyi kesäkuussa 1971 asetuksen ETY N:o 1408/71 sosiaaliturvajärjestelmien sovelta- misesta yhteisön alueella liikkuviin palkattuihin työntekijöihin, itsenäisiin ammatinharjoittajiin ja heidän perheenjäseniinsä. 1. 2. Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi tammikuussa 1967 pitämässään 59. täysistunnossa kyseisestä asetuksesta anta- mansa lausunnon (2), jossa se teki eräitä huomautuksia asetus- tekstiin. 1. 4. Vuonna 1992 Edinburghissa kokoontunut Euroop- pa-neuvosto (3) totesi olevan tarpeen suorittaa yleinen lainsää- dännön tarkistus yhdenmukaistamissääntöjen yksinkertaista- miseksi. Vuonna 1997 aiheesta ”Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskeva toimintasuunnitelma” (4) laaditun komission tiedonan- non kohdassa 3. 1. 6 luvataan tehdä ehdotus asetuksen ETY N:o 1408/71 uudistamiseksi ja yksinkertaistamiseksi. Tämä on tärkeä ja välttämätön osa toimenpiteitä, joista on päätettävä vapaan liikkuvuuden esteiden poistamiseksi Euroopan unio- nissa. 1. 3. Sekä mainittua asetusta että sen täytäntöönpanomenet- telystä annettua asetusta ETY N:o 574/72 on niiden voimaan- tulon jälkeen muutettu useaan kertaan. Asetuksia on mukautet- tu jäsenvaltioiden lainsäädännössä tapahtuneisiin muutoksiin, jäsenvaltioiden tekemiin kahdenvälisiin sopimuksiin sekä unio- nissa vuoden 1971 jälkeen tapahtuneisiin eri laajentumiskier- roksiin. 1. 5. Mainitusta komission tiedonannosta 28. toukokuuta 1998 antamassaan lausunnossa (5) komitea otti myönteisen kannan asetuksen ETY N:o 1408/71 uudistamiseen ja kannatti unionin jäsenmaiden sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovitta- misen yksinkertaistamista ja kehittämistä. (1) EYVL C 38, 12. 2. 1999, s. 11. (2) EYVL C 64, 5. 4. 1967. (3) Eurooppa-neuvoston Edinburgin kokous 11. -12. 12. 1992. Pu- heenjohtajan päätelmät (SN 456/92). (4) KOM(97) 586 lopull. (5) EYVL C 235, 27. 7. 1998, s. 82. C 75/30 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 15. 3. 2000 1. 6. Samoin komitea vahvisti aiheesta ”Sosiaalialan toimin- taohjelma vuosiksi 1998–2000” (1) antamassaan lausun- nossa (2), jonka se hyväksyi 9. syyskuuta 1998 pitämässään täysistunnossa, että sosiaalisen suojelun järjestelmiä on tarpeen kehittää ja että ne pitää sopeuttaa työmarkkinoiden muuttuviin olosuhteisiin korkeatasoisen sosiaaliturvan säilyttämisen tur- vaamiseksi Euroopassa. 2. Asetusehdotuksen pääsisältö Lähtökohdiltaan ehdotus perustuu voimassa olevan 2. 1. asetuksen yksinkertaistamiseen ja parantamiseen. 2. 1. 1. na lyhenemisenä. Yksinkertaistaminen ilmenee asetuksen huomattava- 2. 1. 2. Parantaminen tarkoittaa asetuksen ulottamista kos- kemaan kansalaisryhmiä, joita ei aiemmin ole erikseen tarkas- teltu, kuten unionin ulkopuolisten maiden kansalaiset, jotka kuuluvat jonkin jäsenvaltion sosiaaliturvajärjestelmään, sekä varhaiseläkkeelle siirtyneet. 2. 2. Sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen oleelli- simpana seikkana tulee mainita yhdenvertaisuuden periaate. Sen mukaan kansalaiset, joita asetus koskee, nauttivat samoista eduista ja heillä on samat velvollisuudet kuin sen jäsenvaltion kansalaisilla, jossa he asuvat ja/tai työskentelevät. Kyseinen periaate perustuu kolmeen tärkeään tekijään: vakuu- tustapahtumien katsominen toisiaan vastaaviksi, kausien yh- teenlaskeminen ja oikeuksien säilyttäminen kyseisen kansalai- sen asuinpaikasta riippumatta. Kuten ehdotuksen perusteluissa syystä todetaan, ilman mainit- tua yhteensovittamista vapaan liikkumisen oikeus voisi jäädä tehottomaksi, eivätkä kansalaiset todennäköisesti käyttäisi sitä, jos se merkitsisi muussa jäsenvaltiossa jo saavutettujen sosiaali- turvaoikeuksien menettämistä. 2. 3. Asetus, josta komitealta pyydetään lausuntoa, koostuu kuudesta osastosta. Näistä tärkeimmät ovat ensimmäinen jossa määritellään yleiset säännökset, sekä kolmas osasto, osasto, etuusryhmiä koskeviin erityis- joka säännöksiin. Toisessa osastossa määritellään henkilöön sovel- lettava lainsäädäntö ja neljäs osasto koskee hallintotoimikun- taa. Viides osasto käsittää erinäisiä säännöksiä ja kuudes asetuksen siirtymä- ja loppusäännökset. liittyy eri 3. Yleistä Komitea kannattaa yleisesti ottaen tehtyä ehdotusta, 3. 1. mutta esittää kuitenkin asetuksen tekstiin joitakin yleis- ja erityisluonteisia lisäyksiä. (1) KOM(1998) 259 lopull. (2) EYVL C 407, 28. 12. 1998, s. 187. Vaikka ehdotuksen perusteluissa todetaan, että tarkoituksena on tarkistaa ja yksinkertaistaa asetusta ETY N:o 1408/71, ehdotus on todellisuudessa tätä kauaskantoisempi, sillä tietty- jen seikkojen sääntelyssä tapahtuu merkittäviä muutoksia nykyisin voimassa oleviin sääntöihin verrattuna. Komitea on tyytyväinen siihen, että unionin kansalais- 3. 2. ten oikeuksien yhdenvertaistamista jatketaan. Asetuksessa säädettävien oikeuksien ulottaminen kos- 3. 3. kemaan uusia kansalaisryhmiä ylläpitää ja edistää ajatusta kansalaisten Euroopan hyväksi työskentelemisestä. Jäsenmaiden väestö on saatava ymmärtämään, että Eurooppa ilman rajoja ei edistä pelkästään pääoman ja tavaroiden vaan myös henkilöiden vapaata liikkuvuutta. 3. 4. Jatkuvasti esitettyihin toivomuksiin sosiaaliturvajärjes- telmien yhteensovittamisen parantamisesta Euroopan unio- nissa on vastattu lukuisilla ehdotuksilla, joita komissio on esittänyt asetuksen ETY N:o 1408/71 uudistamiseksi. Jotkin kyseisistä ehdotuksista ajoittuvat käytännössä samaan ajan- kohtaan kuin asetuksen nyt käsiteltävänä oleva yleisuudistus. Komitea esittää tyytyväisyytensä siihen, että sosiaaliasioihin pyritään jatkuvasti kiinnittämään huomiota unionin toimieli- missä. Vaikka sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisen 3. 5. kehittäminen onkin eittämättä tärkeä askel eteenpäin, kunkin jäsenvaltion lainsäädännön ominaispiirteitä on kuitenkin syytä kunnioittaa. 3. 6. Mahdollisesti syntyvillä liikkumisvapauden esteillä voi olla vaikutuksia kansalaisten oikeuteen tehdä työtä. Komitea katsoo, että tehty ehdotus auttaa poistamaan esteitä unionin kansalaisten rajanylittävältä liikkumiselta, vaikka työsarkaa jääkin vielä paljon jäljelle. 3. 7. Koska käsiteltävänä oleva asetusehdotus on monimut- kainen ja merkittävä ja kun otetaan huomioon neuvoston ja parlamentin omaksumat työmenetelmät sekä muutokset, joita neuvoston asetustekstiin lainsäädäntöprosessin aikana, komitea aikoo seurata asetuseh- dotuksen kehitystä jatkuvasti ja asiaankuuluvalla tavalla. Tämä toteamus ei kuitenkaan vaikuta siihen, mitä jäljempänä tode- taan. puheenjohtajat tehnevät eri Asetuksen kehittämisen ja yksinkertaistamisen myötä 3. 8. on myös kehitettävä ja yksinkertaistettava hallinnollisia järjes- telyjä, joista etuuksiin oikeutetut henkilöt joutuvat kärsimään etuuksista vastaavissa elimissä. Asetuksen tulevan kehityksen yhteydessä on luotava tarvittavat mekanismit, jotta byrokratiaa voidaan yksinkertaistaa ja jouduttaa niin työntekijöiden kuin yritystenkin hyväksi. 15. 3. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 75/31 4. Erityistä 4. 1. Huomautukset 2 artiklaan Artiklassa määritellään asetuksen soveltamisala ja luetellaan sen piiriin kuuluvat etuusryhmät. Kun artiklan 1 kohdassa viitataan kyseisiin etuuksiin, käytetään ilmausta ”erityisesti”. Tästä saa sen käsityksen, että lueteltujen alojen katsotaan olevan tekstissä sosiaaliturvajärjestelmän tärkeimmät alat tai että asetusta sovelletaan erityisesti tässä kohdin lueteltuihin aloihin eikä muihin asetustekstissä niin ikään mainittuihin aloihin, jotka eivät sisälly tähän luetteloon. Aloja koskevan luettelon jättäminen avoimeksi on epämää- räistä ja saattaa aiheuttaa juridista epävarmuutta, ja sillä saattaa olla ei-toivottuja vaikutuksia. Uudessa asetuksessa toistetaan pääosin nykyiset sosiaaliturvan soveltamista koskevat säännöt. Siinä vahvistetaan menettely, jonka perusteella kaksi jäsenvaltiota voi sopia poikkeuksista. Sen sijaan siitä poistetaan poikkeusmahdollisuus, josta säädetään nykyisen asetuksen 14 artiklan 1 kohdan b) alakoh- dassa. Kyseisen säännöksen perusteella sen jäsenvaltion toimi- valtainen viranomainen, jonka alueelle työntekijä on lähetetty, voi antaa suostumuksensa siihen, että alkuperämaan sosiaali- turvan soveltamisjaksoa pidennetään (enintään 12 kuukau- della). Komitea katsoo, että nykyisen asetuksen 1408/71 14 artiklan 1 kohdan b alakohdassa oleva poikkeussäännös tulee säilyttää. Esimerkiksi tutkimukseen ja kehitykseen, uuden tekniikan käyttöönottoon tai muihin strategisiin palveluihin liittyvät erityisasiantuntemusta vaativat tehtävät, joiden jo alusta alkaen tiedetään edellyttävän yli 12 kuukauden mittaisia ulkomaanko- mennuksia, aiheuttavat ongelmia, joita komission on tutkittava perusteellisesti. 4. 2. Huomautukset 6 ja 7 artiklaan 4. 5. Huomautukset 10 artiklaan Artikloissa todetaan, että ”asetus korvaa soveltamisalallaan kaikki sosiaaliturvaa koskevat sopimukset”. Jäljempänä 7 artik- lan ”määritelmien” kohdan h) kolmannessa alakohdassa tode- taan, että käsitteeseen ”lainsäädäntö” sisältyvät ”myös sosiaali- turvasopimukset, jotka on tehty kahden tai useamman jäsen- valtion välillä taikka yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman Euroopan unioniin kuulumattoman valtion välillä”. Tämä on periaatteessa ristiriidassa sen kanssa, mitä 6 artiklassa todetaan. Ehdotusta tulisi tältä osin selkeyttää. Toisaalta määritelmät olisi syytä laatia vasta asetuksen laadinta- prosessin viimeisessä vaiheessa. 4. 3. Huomautukset 8 artiklaan 4. 3. 1. Asetuksen 8 artiklan 3 kohdassa tulee edelleen säi- lyttää nykyisin voimassa olevan asetuksen 1408/71 14 b artik- lan sisältö. 4. 3. 2. Komitea toteaa, että tilanne on ongelmallinen Euroo- pan unionin toimielimiin päin edustustehtäviä hoitavien henki- löiden osalta. Heihin kuuluvat jäsenvaltioiden taloudellis-sosi- aalisten organisaatioiden palveluksessa olevat henkilöt. Siksi komitea katsoo, että Euroopan komission tulee harkita kysei- siin henkilöihin sovellettavaa lainsäädäntöä perusteellisesti. Artiklassa säädetään sellaisista palkatuista työntekijöistä, jotka ovat työssä kahden tai useamman jäsenvaltion alueella. Artik- lan 1 ja 2 kohdassa mainitaan useaan otteeseen ilmaisu ”mer- kittävä” viittaamassa työntekijän harjoittamaan toimintaan. Tämän merkittävän toiminnan perusteella säädetään laeista, joita sovelletaan kyseiseen työntekijään. Käytetty käsite on hämärä eikä sitä ole määritelty asianmukai- sesti, jotta sen pohjalta voitaisiin säätää työntekijään sovelletta- via lakeja. Termin merkitys selvinnee, kun yhteisöjen tuomiois- tuin antaa tuomion asiassa Fitzwilliam, jota käsitellään parhail- laan. Artiklassa mainituissa tilanteissa olevien henkilöiden oikeus- turva tulisi taata asianmukaisella tavalla. Sen vuoksi komissiota on kehotettava määrittelemään täsmällisesti ja selvin luvuin, jäisi mitä se tarkoittaa ”merkittävällä” toiminnalla, pienintäkään mahdollisuutta säännöksen mielivaltaiseen tai subjektiiviseen soveltamiseen. Määrittelyssä on aikanaan otet- tava huomioon Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen odotetta- vissa oleva kanta asiaan. jotta ei 4. 6. Huomautukset 18 artiklaan 4. 4. Huomautukset 9 artiklan 1 kohtaan Artiklassa määritellään erityissäännöt, jotka koskevat toiseen jäsenvaltioon komennukselle lähetettävään palkattuun työnte- kijään sovellettavaa lainsäädäntöä. Artiklan lopussa esiintyvä ilmaus ”ei ole voitu antaa – – kohtuullisen ajan kuluessa” on edelleen epätarkka nykyisin voimassa olevan 22 artiklan 1 kohdan c) alakohdan tavoin. Ilmauksen jälkeen olisi hyvä lisätä seuraavaa: ”edellyttäen, että hoito katsotaan lääketieteellisesti perustelluksi”. C 75/32 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 15. 3. 2000 Toisaalta Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen asioissa Kohll (1) ja Decker (2) antamien tuomioiden perusteella jossakin jäsenvaltiossa maksettavien sairaudenhoitokulujen korvaami- nen taataan nykyisin ennakkosopimuksen puuttuessa alkupe- rämaan hintojen perusteella. yhden ainoan valtion lainsäädännön perusteella. Jos työntekijä sairastuu useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa suoritetta- van työn vuoksi, olisi varmistettava, että sairastumisesta mak- settava korvaus on työntekijälle mahdollisimman suotuisa. Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelta on joka tapauksessa ja Decker annettujen saatava lisäselvityksiä asioissa Kohll tuomioiden tarkasta merkityksestä etenkin kahden ratkaisua odottavan asian (Vanbraeckel ja Smits-Peerboms) kannalta. On myös tarkasteltava tuloksia, jotka saadaan Euroopan komission aiheesta parhaillaan suorittamasta tutkimuksesta. 4. 7. Huomautukset 20 artiklaan Kohdassa 3 mainitaan ”muut eläkeläiset”. Tämä saattaa aiheut- taa sekaannusta, sillä tekstistä ei voi päätellä, tarkoitetaanko ilmauksella jäsenvaltion eläkettä saavia vai asuinvaltion lainsää- dännön perusteella vakuutetuiksi katsottavia eläkeläisiä (kaik- kia vakuutettuja). 4. 11. Huomautukset 50 artiklan 3 kohtaan Tämän artiklan mukaan työntekijän on palattava toimivaltai- seen jäsenvaltioon, ellei hän ole löytänyt työtä kuuden kuukau- den kuluessa ulkomaille muutosta, mikäli hän haluaa edelleen nauttia toimivaltaisen jäsenvaltion työttömyyskorvauksia. Ny- kyisessä asetuksessa kausi on rajoitettu kolmeen kuukauteen. Komitea kannattaa kauden pidentämistä kolmesta kuukaudesta kuuteen. Se pitää aikarajoitteen säilyttämistä edelleen oikeutet- tuna, kun otetaan huomioon useiden maiden työttömyyskor- vauksien myöntämisehdot sekä valvontamekanismien riit- tämätön tehokkuus. Lisäksi artiklasta näyttäisi seuraavan, että asuinpaikkaa muutta- va eläkeläinen joutuisi kaksoisverotuksen kohteeksi. Komitea pyytää komissiota selkeyttämään artiklaa. 4. 12. Huomautukset 55 artiklan osalta 4. 8. Huomautukset 26 artiklaan Artiklan 1 kohdassa on maininta ”korvataan täysimääräisesti”, ja kyseistä artiklaa koskevissa perusteluosan erityishuomioissa esiintyy maininta ”kokonaiskorvaus” (suomenkielisessä toisin- nossa ilmaus on edelleen muodossa ”korvataan täysimääräi- sesti” käänt. huom. ). Tämän jälkeen lisätään, että ”korvaus maksetaan todellisten kustannusten perusteella”. Tekstissä olisi viitattava todellisiin kustannuksiin aina kun ne ovat määriteltä- vissä. Silloin kun se ei ole mahdollista, korvaus tulisi maksaa keskimääräisten kulujen perusteella. 4. 9. Huomautukset 33 artiklaan Artiklan 3 kohdassa olisi viitattava ”yleisen järjestelmän tai sellaisen puuttuessa palkansaajiin sovellettavan järjestelmän mukaisten etuuksien” asemasta ”vastaavan järjestelmän mukai- siin etuuksiin”. Vakuutettu on nimittäin saattanut maksaa vakuutusmaksuja muihin erityisjärjestelmiin kuten itsenäisten ammatinharjoittajien tai virkamiesten vakuutusjärjestelmään, jotka jäisivät nykyisessä sanamuodossa asetuksen soveltamis- alan ulkopuolelle. Komitea katsoo seuraavat huomautukset aiheellisiksi: – Artikla koskee kahdenlaisia erityisetuuksia, joista toiset myönnetään varallisuusselvityksen ja toiset todetun vam- maisuuden perusteella. Koska näiden etuuksien luonne, syy ja myöntämisolosuh- teet ovat erilaiset, ne tulisi jakaa samassa luvussa kahteen eri artiklaan, jotta erilainen säännöskäsittely olisi mahdollista. – Asetusehdotuksen artiklan 1 kohdassa mainitusta liitteestä I komitea toteaa, se on vailla sisältöä. Tämän vuoksi ei ole mahdollista tietää tarkkaan, mihin nimenomaisiin etuuksiin 55 artiklassa viitataan. – Työkyvyttömille tarkoitettujen etuuksien osalta komitea katsoo, että asuinpaikkaehtoa ei tule soveltaa henkilöihin, joihin sovelletaan yhteisöjen tuomioistuimen oikeus- käytännössä sekalaisiksi sosiaaliturvaetuuksiksi kutsuttuja etuuksia. 4. 10. Huomautukset 43 artiklaan Nykyinen tekstin muotoilu ei anna riittäviä takeita siitä, että etuuksien määrä olisi suotuisin silloin kun etuudet lasketaan 4. 13. Huomautukset IV osastoon (1) Asia C–158/96. (2) Asia C–120/95. Komitea kannattaa IV osastossa annettuja säännöksiä, jotka koskevat sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamista käsitte- levän hallintotoimikunnan kokoonpanoa ja tehtäviä. 15. 3. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 75/33 Komitea katsoo kuitenkin, että samassa osastossa tulisi tarkas- tella myös työntekijöiden vapaan liikkuvuuden ja sosiaalitur- van neuvoa-antavan komitean kokoonpanoa ja tehtäviä komis- sion esittämän päätösehdotuksen mukaisesti (1). Talous- ja sosiaalikomitea antoi jo aiheesta ”Työntekijöiden vapaata liikkuvuutta koskeva toimintasuunnitelma” antamas- saan lausunnossa tukensa kahden nykyisen komitean yhdistä- miselle yhdeksi ainoaksi. Lausunnossa todettiin, että komitean tuki riippuu mainitulle neuvoa-antavalle komitealle annetta- vasta toimintakapasiteetista. Komissio on osaltaan tehnyt ehdotuksen parlamentin ja neuvoston päätökseksi sellaisen neuvoa-antavan komitean perustamisesta, joka yhdistää nykyi- set vapaan liikkuvuuden ja sosiaaliturvan neuvoa-antavat ko- miteat. Näin ollen komitea pitää toivottavana, että nyt käsiteltävänä olevassa asetuksessa selvitetään, mitkä ovat tällaisen uuden neuvoa-antavan komitean tehtävät sosiaaliturvajärjestelmien yhteensovittamisessa. 4. 14. Huomautukset 59 artiklaan Artiklassa käsitellään jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä. Artik- lan 4 kohdassa todetaan, että unionin kansalaisten oikeutta (1) EYVL C 344, 12. 11. 1998. Bryssel 27. tammikuuta 2000. käyttää eri kieliä on kunnioitettava. Artiklassa todetaan, että on tutkittava myös hakemukset ja asiakirjat, joita ei ole laadittu sen jäsenvaltion kielellä, jolle asiakirjat on toimitettu. Komitea, kannattaa lämpimästi tässä osoitettua suvaitsevai- suutta ja kansalaisten kulttuuri-identiteetin kunnioitusta ja on tyytyväinen aloitteeseen, joka ilmentää Euroopan kielten ja kulttuurin rikkautta ja moninaisuutta. 4. 15. Huomautukset 62 artiklaan Yhteisön varoista rahoitettaviin toimiin kuuluu kansalaisille tiedottaminen. Komitean mielestä artiklan toisessa luetelma- kohdassa kuvattuja tiedottamistapoja voidaan pitää varsin valikoivina ja vähämerkityksisinä yleisen mielipiteen kannalta. Tiedotuskampanjoiden rahoitus tulisi keskittää laajalle le- viävään tiedottamiseen, ja se tulisi pääasiassa suunnata äsket- täin yhteensovittamissäännösten piiriin otetuille henkilöille, kuten esimerkiksi opiskelijoille ja julkishallinnon virkamiehille. 4. 16. Komitea toteaa 55 artiklasta esittämänsä toteamuk- sen tapaan, että artiklassa 67 mainittu asetusehdotuksen liite II, jossa esitetään erityissäännökset, on vailla sisältöä. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: PREGUNTA ESCRITA E-0127/00 de Antonio Tajani (PPE-DE) a la Comisión. Exclusión del Consiglio italiano per le persone con disabilità per i rapporti con l'Unione europea de la delegación italiana ante el Foro Europeo de minusválidos.

eurovoc_concepts:
EU financing
EU relations
European Commission
Italy
association
disabled person
non-governmental organisation
political representation

text: 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/221 la Comisi(cid:243)n desear(cid:237)a seæalar que, con el fin de restablecer la libre circulaci(cid:243)n de A este respecto, mercanc(cid:237)as a la mayor brevedad posible y de reducir al m(cid:237)nimo los daæos causados a los operadores econ(cid:243)micos comunitarios, decidi(cid:243) aplicar las disposiciones previstas por el Reglamento (CE) no 2679/98 del Consejo, de 7 de diciembre de 1998, sobre el funcionamiento del mercado interior en relaci(cid:243)n con la libre circulaci(cid:243)n de mercanc(cid:237)as entre los Estados miembros (1). Por tanto, el 10 de enero de 2000 present(cid:243) a las autoridades francesas una petici(cid:243)n de informaci(cid:243)n, en virtud del art(cid:237)culo 3 del citado Reglamento. Dicha petici(cid:243)n invitaba a las autoridades francesas a informar a la Comisi(cid:243)n sobre las medidas tomadas para restablecer la libre circulaci(cid:243)n de mercanc(cid:237)as. En su respuesta del 12 de enero de 2000, las autoridades francesas transmitieron a la Comisi(cid:243)n la informaci(cid:243)n relativa al conjunto de medidas tomadas para restablecer la libre circulaci(cid:243)n. Las citadas autoridades especificaron igualmente que, con objeto de proteger los intereses de los ciudadanos de los Estados miembros que pudieran ser v(cid:237)ctimas de los bloqueos de carretera, el Ministro francØs del Interior insisti(cid:243) en las medidas que han de tomar los responsables del orden pœblico para que se puedan presentar posteriormente solicitudes de indemnizaci(cid:243)n. La Comisi(cid:243)n considera oportuno recordar al respecto que, conforme al Derecho comunitario, corresponde efectivamente a los Estados miembros asegurar la indemnizaci(cid:243)n de los operadores cuyos derechos, derivados del art(cid:237)culo 28 (antiguo art(cid:237)culo 30) del Tratado CE, no se hayan respetado. (1) DO L 337 de 12. 12. 1998. (2000/C 225 E/254) PREGUNTA ESCRITA E-0127/00 de Antonio Tajani (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (27 de enero de 2000) Asunto: Exclusi(cid:243)n del Consiglio italiano per le persone con disabilit(cid:224) per i rapporti con l(cid:146)Unione europea de la delegaci(cid:243)n italiana ante el Foro Europeo de minusvÆlidos ¿Ha 1legado a conocimiento de la Comisi(cid:243)n que el Gobierno italiano ha designado como representante ante el Foro Europeo de minusvÆlidos al Consiglio Nazionale sulla Disabilit(cid:224) (CND), asociaci(cid:243)n que representa solamente al 10 % de los minusvÆlidos y en cambio ha excluido al Consiglio italiano per le persone con disabilit(cid:224) per i rapporti con l(cid:146)Unione europea (CID. UE), que representa al 90 % de los minusvÆlidos? ¿No considera que ambas asociaciones tienen derecho a estar representadas a escala europea? ¿QuØ medidas piensa adoptar para hacer valer el criterio de representatividad objetiva de los minusvÆlidos italianos? Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (24 de febrero de 2000) El Foro Europeo de Personas con Discapacidad es una organizaci(cid:243)n independiente compuesta por organizaciones europeas no gubernamentales de personas con discapacidad y por consejos nacionales de personas con discapacidad que representan a cada Estado miembro. El Foro coopera regularmente con la Comisi(cid:243)n en el marco de la aplicaci(cid:243)n de las pol(cid:237)ticas en favor de las personas con discapacidad, y recibe con este fin una subvenci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n que cubre sus gastos de funcionamiento. Las decisiones relativas a la pertenencia de las organizaciones no gubernamentales (ONG) y los consejos nacionales de personas con discapacidad son competencia del Foro, que dispone de un estatuto y un reglamento interno que regulan los procedimientos para la adhesi(cid:243)n al mismo. No obstante, la Comisi(cid:243)n comparte la preocupaci(cid:243)n de Su Seæor(cid:237)a por que se garantice la representativi- dad de las organizaciones que lo componen, en este caso el Consejo nacional italiano. Con este objetivo, la Comisi(cid:243)n se pondrÆ en contacto con el Foro a fin de clarificar la situaci(cid:243)n por lo que se refiere a la representatividad de su miembro italiano