title: Komission asetus (EY) N:o 123/2000, annettu 20 päivänä tammikuuta 2000, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Australiasta ja Taiwanista peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuonnissa ja tukien vastaisen menettelyn päättämisestä Korean tasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevan polyesterikatkokuitujen tuonnin osalta

eurovoc_concepts:
Asia
Australia
anti-subsidy proceeding
countervailing charge
import
plastics

text: 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/3 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 123/2000, annettu 20 päivänä tammikuuta 2000, väliaikaisen tasoitustullin käyttöönotosta Australiasta ja Taiwanista peräisin olevien polyesterikat- kokuitujen tuonnissa ja tukien vastaisen menettelyn päättämisestä Korean tasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevan polyesterikatkokuitujen tuonnin osalta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka 4) ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuetulta tuonnilta suojautumisesta 6 päivänä loka- kuuta 1997 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2026/97 (1) ja erityisesti sen 12 artiklan, on kuullut neuvoa-antavaa komiteaa, sekä katsoo seuraavaa: vientiä harjoittaville Komissio ilmoitti virallisesti menettelyn aloittamisesta tuottajille, yhteisön tuottajille, tuojille ja käyttäjille, joita asian tiedettiin koskevan, sekä viejämaiden edustajille ja valituksen tekijälle. Asianosai- sille annettiin tilaisuus ilmoittaa kantansa kirjallisesti ja pyytää tulla kuulluksi. Australian, Indonesian, Korean, Taiwanin ja Thaimaan viranomaiset sekä joukko vientiä harjoittavia tuottajia ja valituksen tehneet yhteisön tuottajat, yhteisön käyttäjät ja maahantuojat ilmoittivat kantansa kirjallisesti. Kaikkia osapuolia, sitä ilmoituksessa mainitussa määräajassa, kuultiin asiassa. jotka olivat pyytäneet 1) 2) 3) 5) 6) A MENETTELY Komissio ilmoitti huhtikuussa 1999 Euroopan yhteisöjen (jäljem- virallisessa lehdessä julkaistulla ilmoituksella (2) pänä ’vireillepanoa koskeva ilmoitus’) tukien vastaisen menettelyn aloittamisesta, joka koski Australiasta, Indo- nesiasta, Korean tasavallasta (jäljempänä ’Korea’), Taiwa- nista ja Thaimaasta peräisin olevien polyesterikatkokui- tujen tuontia yhteisöön, ja aloitti tutkimukset. Menettely aloitettiin kansainvälisen raion- ja synteettikui- tukomitean (International Rayon and Synthetic Fibres Committee) tekemän valituksen johdosta yhteisön tuot- tajien puolesta, jotka edustavat suurta osaa yhteisön polyesterikatkokuitujen tuotannosta. Valituksen tukena oli näyttöä kyseisen tuotteen tukemisesta ja siitä aiheutu- neesta merkittävästä vahingosta, mikä katsottiin riittä- väksi perusteeksi aloittaa menettely. komissio jossa väitettiin, että Australiasta, Ennen menettelyn ilmoitti aloittamista asetuksen (EY) N:o 2026/97 (jäljempänä ’perusasetus’) 10 artiklan 9 kohdan mukaisesti Australian, Indonesian, Korean, Taiwanin ja Thaimaan viranomaisille, että se oli vastaanottanut asianmukaisen näytöin varustetun vali- tuksen, Indonesiasta, Koreasta, Taiwanista ja Thaimaasta peräisin oleva polyes- terikatkokuidun tuettu tuonti vahingoittaa yhteisön tuotannonalaa. Näiden maiden viranomaisia pyydettiin neuvotteluihin, joiden tarkoituksena oli selvittää tilanne valituksen sisällön osalta ja päästä keskinäisesti hyväk- Indonesian, Korean, syttävään ratkaisuun. Australian, Taiwanin ja Thaimaan viranomaiset hyväksyivät neuvot- telutarjoukset, ja neuvottelut käytiin komission kanssa maittain 7. huhtikuuta, 29. maaliskuuta, 7. huhtikuuta, 25 maaliskuuta ja 9 huhtikuuta 1999. Komissio kirjasi tarkoin esitetyt huomautukset valitukseen sisältyvistä väitteistä, jotka koskivat tuettua tuontia ja sen johdosta yhteisön tuotannonalan kärsimää vahinkoa. Komissio lähetti kyselylomakkeen osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja sai vastauksen Australian, Indone- sian, Korean, Taiwanin ja Thaimaan viranomaisilta, seit- semältä tuottajalta, tehneeltä kolmelta yhteisössä olevalta käyttäjältä ja vientiä harjoit- tavilta tuottajilta kaikista kyseisistä maista. valituksen yhteisön Komissio hankki ja tarkisti kaikki vientituella tapahtuvan tuonnin ja vahingon alustavan määrittämisen kannalta tarpeellisiksi katsomansa tiedot. Tarkastuskäyntejä suori- tettiin seuraavien yritysten toimitiloissa: a) Yhteisön tuottajat: — Dupont De Nemours GmbH, Frankfurt, Saksa — Trevira GmbH & Co KG, Frankfurt, Saksa — Wellman International Ltd, Mullagh, Kells, Co. Meath, Irlanti — Catalana de Polimers, Barcelona, Espanja — Montefibre SpA, Milano, Italia b) Australian viranomaiset: — ulkoasiain- ja kauppaministeriö — Department for Foreign Affairs and Trade — Australian verovirasto — Australian Taxation Office — teollisuus-, voimavaraministeriö — Department of Industry, Science and Resources tiede- ja — Australian kauppakomissio — Australian Trade Commission — Victorian osavaltion kehittämisministeriö — Department of State Development (State Govern- ment of Victoria) (1) EYVL L 288, 21. 10. 1997, s. 1. (2) EYVL C 111, 22. 4. 1999, s. 3. c) Vientiä harjoittavat tuottajat Australiassa: — Leading Synthetics Pty Ltd, Melbourne, Victoria L 16/4 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 7) 8) 9) 10) 11) d) Indonesian viranomaiset: — teollisuus- ja kauppaministeriö — valtiovarainministeriö — Indonesian polkumyynnin vastainen komitea (KADI) — talous-, valtiovarain- ja teollisuusasioita koordi- noivan ministerin toimisto — investointien koordinaationeuvosto (BKPM) — vientijärjestelyjen palvelutoimisto (BAPEKSTA) — Sucofindo Masterlist -tarkastusosasto — Indonesian keskuspankki e) Tuottajat/viejät Indonesiassa: — PT. Indorama Synthetics TbK, Jakarta — PT. Panasia Indosyntec TbK, Bandung — PT. Susila Indah Synthetic Fiber Industries, Jakarta f) Korean viranomaiset: — kauppa-, teollisuus- ja energiaministeriö — valtiovarain- ja talousministeriö — Korean tasavallan hankintojen valvontaelin — Korean tekstiiliteollisuuden liitto — Korean kehityspankki — Korean teollisuuspankki — Korean keskuspankki g) Vientiä harjoittavat tuottajat Koreassa: — Daehan Synthetic Fiber Co. Ltd, Söul — Dobest Co. Ltd, Söul — Ein Textile Co. Ltd, Söul — Sung Lim Co. Ltd, Söul — Samyang Corporation, Söul — SK Chemicals Co. Ltd, Söul — SK Global Co. Ltd, Söul — Saehan Industries Inc. , Söul — Estal Ind. Co. , Yangsan City h) Taiwanin viranomaiset: — talousministeriö — valtiovarainministeriö — Executive Yuan:n kehittämisrahasto — Chiao Tung -pankki — Taiwanin liikepankki i) Vientiä harjoittavat tuottajat Taiwanissa: — Shinkong Synthetic Fibers Corporation, Taipei — Tuntex Distinct Corp. , Hsichih, Taipei County — Far Eastern Textile Ltd, Taipei — Nan Ya Plastics Corporation, Taipei — investointineuvosto — tullihallitus — valtiovarainhallinto k) Vientiä harjoittavat tuottajat Thaimaassa: — Indo-Poly (Thailand) Ltd, Nakornpathom — Teijin Polyester (Thailand) Ltd, Bangkok — Tuntex (Thailand) Public Company Ltd, Bangkok Tuettua tuontia koskeva tutkimus käsitti ajanjakson 1 päivästä huhtikuuta 1998 31 päivään maaliskuuta 1999, jäljempänä koskeva tutkimus käsitti ajanjakson 1 päivästä tammikuuta 1996 31 jäljempänä päivään ’tarkastelujakso’. ’tutkimusajanjakso’. maaliskuuta Vahinkoa 1999, Tämän alan vakiintuneen käytännön ja politiikan mukai- jos yritys sai etua tukijärjestelmästä alle 0,01 sesti, prosenttiosuuden, kyseisen yrityksen ei tutkimuksessa katsottu saavan etua tällaisesta järjestelmästä. Lisäksi vientiyritysten saama etu ilmoitetaan kyseiseen tukijär- jestelmään sovellettavan perusteen prosenttimääränä perusasetuksen 7 artiklan mukaisesti. Huhtikuussa 1999 komissio pani vireille Australiasta, Indonesiasta ja Thaimaasta peräisin olevan saman tuot- teen tuontia koskevan tuonnin polkumyyntitutki- mukset (1) Koreasta peräisin olevaa samaa tuotetta koskeva polkumyyntitutkimus (2) pantiin vireille loka- kuussa 1999. Neuvoston asetuksella (EY) N:o 1728/ 1999 (3) on otettu käyttöön lopulliset polkumyyntitoi- menpiteet, jotka koskevat Taiwanista peräisin olevan saman tuotteen tuontia. B TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE JA SAMANKAL- TAINEN TUOTE 1. Tarkasteltavana oleva tuote Tarkasteltavana ovat karstaamattomat, kampaamattomat tai muuten kehruuta varten käsittelemättömät polyes- teriä olevat synteettikatkokuidut, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin 5503 20 00. käytetään perusaineena tekstiilituotteiden Tuotetta valmistuksen eri vaiheissa asianomaisten tekstiilien luon- teesta riippuen. Noin 60 prosenttia yhteisössä kulute- tusta polyesterikatkokuidusta käytetään kehruuseen eli tekstiilien tuotannossa käytettävän filamentin valmistuk- seen, jolloin siihen voidaan yhdistää myös muita kuituja kuten puuvillaa tai villaa. Noin 25 prosenttia käytetään täyteaineena eli tiettyjen tekstiilituotteiden (esimerkiksi tyynyjen, auton istuimen, takkien) pehmusteina tai toppauksina ja loput 15 prosenttia muihin kuitukangas- tarkoituksiin (nk. non-woven) ja erityisesti mattojen tuotantoon. Asianomaista tuotetta myydään eri tuote- jotka voidaan erottaa toisistaan erilaisten tyyppeinä, ominaisuuksien perusteella (esim. denier tai desitex, kiilto, silikonikäsittely). Sitä myydään lisäksi ykköslaatui- sena alempiin laatuluokkiin kuuluvana. Vaikka erityyppisten myynnissä olevien polyesterikatkokuitujen erityiskäyttötarkoitukset ja laatu saattavat vaihdella, niiden fyysiset perusominaisuudet eivät kuitenkaan eroa toisistaan. Niitä pidetään tämän vuoksi merkittävästi tästä syystä yhtenä tuotteena tässä asetuksessa. tai j) Thaimaan viranomaiset: — ulkomaankauppaministeriö (1) EYVL C 111, 22. 4. 1999, s. 7. (2) EYVL C 285, 7. 10. 1999, s. 3. (3) EYVL L 204, 4. 8. 1999, s. 3. 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/5 2. Samankaltainen tuote jelma — Industry, Regional and Trade Support Prog- ramme (IRTSP). 12) Komissio totesi, että Australiasta, Indonesiasta, Koreasta, Thaimaasta ja Taiwanista yhteisöön tuotujen polyesteri- katkokuitujen ja valituksen tehneiden yhteisön tuottajien tuottamien ja yhteisön markkinoilla myymien polyesteri- katkokuitujen fyysisissä perusominaisuuksissa ja käyttö- tarkoituksissa ei ollut eroja. Lisäksi todettiin, että Austra- liassa, Indonesiassa, Koreassa, Thaimaassa ja Taiwanissa tuotetut ja niistä Euroopan yhteisöön viedyt polyesteri- katkokuidut eivät eronneet kyseisten maiden kotimarkki- noilla myydyistä polyesterikatkokuiduista. Tästä syystä pääteltiin, että sekä yhteisön tuotannonalan yhteisössä tuottamat Indonesian, Korean, Thaimaan ja Taiwanin kotimarkkinoilla tuotetut ja myydyt polyesterikatkokuidut olivat perusasetuksen 1 artiklan 5 kohdassa tarkoitetulla tavalla samanlaisia kuin tutkimuksen viidestä maasta kohteena yhteisöön tuodut polyesterikatkokuidut. että Australian, ja myymät olevasta C TUET I AUSTRALIA 1. Johdanto 13) Valitukseen sisältyvien tietojen ja komission kyselylo- makkeeseen saatujen vastausten perusteella komission yksiköt tutkivat seuraavat viisi järjestelmää, joihin väitet- tiin liittyvän tuen myöntämistä: — tukijärjestelmä vientimarkkinoiden kehittämiseksi — Export Market Development Grant Scheme — tekstiili-, vaatetus- ja jalkinetuotteita koskeva suunni- telma — Textiles, Clothing and Footwear Plan 2. Tukijärjestelmä vientimarkkinoiden kehittämi- seksi (EMDGS) 14) Tämän järjestelmän oikeusperustana oli tutkimusajanjak- sona vientimarkkinoiden kehittämisavustuksia koskeva laki, Export Market Development Grants Act 1997 (jäljempänä ’EMDG Act 1997’). a) Tukikelpoisuus 15) EMDG Act 1997:n 3 ja 4 osan mukaan yritys on oikeu- tettu avustukseen avustusvuotena, jos — se harjoittaa liiketoimintaa Australiassa ja sen liike- tulo ei ylitä 50:tä miljoonaa Australian dollaria eivätkä vientitulot ylitä 25:tä miljoonaa Australian dollaria, ja — sillä on tiettyjä tukikelpoisia markkinointiin ja myyn- ninedistämiseen liittyviä menoja kuten ulkomaisen edustuston ylläpitokulut, markkinatutkimus, ilmaiset näytteet ja markkinointikäynnit, — sillä on tukikelpoisiin tuotteisiin liittyviä mm. tiettyjä taitotietoa ja teollis- ja tekijänoikeuksia, palveluja, tavaroita, jotka ovat pääasiassa australialaista alku- perää (vähintään 50 prosenttia Australiassa valmiste- tusta tuotteesta on oltava australialaista alkuperää) tai joiden viennistä Australian kauppakomissio (Aust- rade) on todennut Australian saavan merkittävän nettohyödyn. 16) Yritys on oikeutettu ainoastaan kahdeksaan avustukseen. — kansainvälisen kilpailukyvyn kannustinohjelma — Incentives for International Competitiveness Programme 17) — infrastruktuurien tukiohjelma — Infrastructure Support Programme — kansallisen teollisuuden laajentamista koskeva Industry Extension Prog- ohjelma — National ramme — pääomansaantia koskeva avustusohjelma — Capitalisation Grants Programme — työvoiman mukautusta koskeva ohjelma — Labour Adjustment Programme — tuontiluottojärjestely — Import Credit Scheme — ulkomailla kokoamisena tapahtuvaa valmista- mista koskeva ohjelma — Overseas Assembly Programme 18) — nopean vastauksen ohjelma — Quick Response Programme — alueellinen järjestely (Victorian osavaltion hallintovi- ranomaiset): investointien saamista alueelle koskeva ohjelma — Investment Attraction Programme (IAP) — alueellinen järjestely (Victorian osavaltion hallintovi- ranomaiset): teollisuuden, alueen ja kaupan tukioh- b) Käytännön toteutus järjestelmästä yrityksen on Päästäkseen osalliseksi tehtävä hakemus Austradelle, joka arvioi hakemuksen. Tässä arvioinnissa sovelletaan ns. avustuksensaamistestiä. Austraden määrityksen 1/1997 mukaan tässä testissä vaaditaan mm. , että ensikertalaisella hakijalta on budje- toituja vientituloja, joiden saaminen ei päältä katsoen ole mahdotonta. EMDG Act 1997:n 65 pykälän mukaan, jos avustuksia on jo myönnetty kolmena avustusvuotena, avustuksen määrä lasketaan ottaen huomioon tosiasial- liset vientitulot myöhempien avustusvuosien osalta. c) Tasoitustoimenpiteitä koskevat päätelmät Järjestelmään liittyy Australian viranomaisten taloudel- linen tuki avustuksen muodossa, jolla myönnetään saajalle etu. Tämä tuki on vientitukea perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa merkityk- sessä, koska tuki on itse asiassa sidottu ennakoituihin vientituloihin, sillä avustusta ei myönnetä, jollei yritys ole budjetoinut vientituloja. Neljäntenä avustusvuotena myönnettyjen avustusten osalta tuki riippuu oikeudelli- sesti vientituloksesta, koska avustuksen määrä lasketaan todellisten vientitulojen perusteella. Tuki riippuu myös L 16/6 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 kotimaassa tuotettujen tavaroiden käytöstä maahantuo- tujen tavaroiden sijasta perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan tarkoittamassa merkityksessä, koska tukea voi saada ainoastaan pääasiassa australia- laista alkuperää oleviin tavaroihin, ellei ole määritelty, että Australia tulee saamaan merkittävän nettohyödyn niiden viennistä (mikä tekisi tuen erikoistueksi, koska se olisi sidottu ennakoituihin vientituloihin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukai- sesti). tosiasiassa d) Tuen määrän laskeminen 3. 1 Kansainvälisen kilpailukyvyn kannustinohjelma (IICP) 24) Tämä järjestelmä perustuu TCFDA-lain 7 pykälän d kohdan i alakohtaan ja 36—40 pykälään. a) Tukikelpoisuus 25) Tukikelpoisuuden seuraavat: arviointiperusteet olivat mm. — hankkeeseen on sisällyttävä investointi- tai kehittä- miskustannuksia, 19) Tuen määrän pitäisi olla sama kuin maksetun avus- tuksen määrä aikana. Ottaen tutkimusajanjakson huomioon tämän kertaluonteista avustusta vastaavan tuen luonteen ja jotta edunsaaja saisi täyden edun siitä, ettei tämän tarvitse lainata kyseistä määrää yleisiltä markkinoilta, tuen määrän nimellisarvo on muutettava tutkimusajanjakson aikana vallinneeksi arvoksi sovelta- malla markkinakorkoa verrattavissa oleviin lainoihin, jotka yritys sai tutkimusajanjaksona. 26) 20) Tutkimusajanjakson ajalta näin lasketun tuen kokonais- määrä pitäisi jakaa vientimyynnin mukaan, koska kysei- sellä tuella edistetään ainoastaan vientiä. Vientiä harjoit- tava tuottaja käytti hyväkseen tätä järjestelmää ja sai 0,03 prosentin edun. — hankkeeseen tekemä sisällyttävä erityinen rahoitussitoumus (tavallisesti vähintään 70 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuksista), yrityksen on — hankkeen täytyy johtaa yrityksen kansainvälisen kilpailukyvyn parantumiseen. parempaan kansainväliseen TCFDA:n ohjeiden mukaan viimeinen arviointiperuste tarkoittaa sitä, että yritysten on osoitettava, miten hanke johtaa kilpailukykyyn viennin kasvun, tuonnin korvautumisen, laadun parantu- misen, kustannusten alentumisen tai vastaavien toimen- piteiden avulla. Lisäksi TCFDA asettaa tavoitteeksi viennin kehittämishankkeet, raaka-aineiden jalostushank- keet, ympäristöystävälliset kehittämishankkeet ja inves- tointihankkeet. Ainoastaan tekstiili-, vaatetus- ja jalkine- tuotteiden tuottajat ovat tukikelpoisia. Viranomaisilla oli harkintavalta valita järjestelmän mukaisia edunsaajia. 3. Tekstiili-, vaatetus- ja jalkinetuotteita koskeva suunnitelma (TCFP) b) Käytännön toteutus 27) Yrityksen on tehtävä hakemus TCFDA:lle käyttämällä vakiolomaketta. Siinä kysytään mm. tietoja viennin kasvun tavoitteista ja tuonnin korvaamisesta. 21) 22) TCFP on Australian viranomaisten politiikkaa, joka muodostuu erilaisista tekstiili-, vaatetus- ja jalkineteolli- suutta avustavista ohjelmista. Nämä ohjelmat perustuvat joko lakeihin, hallinnollisiin järjestelyihin tai tapauskoh- taiseen arviointiin. 28) perustettiin TCFDA-lailla 1988 tekstiili-, Vuoden ja jalkinetuotteiden kehittämisviranomainen vaatetus- (jäljempänä ’TCFDA’), joka on tämän alan politiikassa avaintekijä. Sen tarkoituksena oli mm. panna täytäntöön alan politiikka. TCFDA lakkautettiin helmikuussa 1996 ja kaikki sen toiminnot siirrettiin teollisuus-, tiede- ja voimavaraministeriölle. 23) Vientiä harjoittava tuottaja käytti hyväkseen seuraavia kahta TCFP-suunnitelmaan perustuvaa järjestelmää, jotka todettiin tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon oikeut- taviksi: c) Tasoitustoimenpiteitä koskevat päätelmät ja yrityksen ilmoittivat tarkistuskäynnillä, Avustuksessa on kyse tuesta, koska siinä on kyseessä valtion rahoitusapu, jolla saajalle annetaan etua. Austra- lian viranomaiset että kyseessä on tekstiili-, vaatetus- ja jalkineteollisuutta koskeva erityistuki, joka ei riipu vientituloksesta. Austra- lian viranomaiset kieltäytyivät kuitenkin näyttämästä valtion vedoten ’liikesalaisuusvaatimuksiin’. Yritystä kiellettiin antamasta sopimusta komission yksiköille tarkistamista varten. Näin ollen määrittely siitä, onko tuki riippuvainen vienti- tehtävä käytettävissä olevien tietojen tuloksesta, oli perusteella perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti. Todet- tiin, että yrityksen oli annettava tietoja viennin kasvun tavoiteluvuista. Lisäksi todettiin, että avustuksia myön- tävä viranomainen antaa etusijan vienninkehittämisohjel- mille. sopimusta välistä 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/7 29) 30) 31) Koska tarkistettuja tietoja vientiä harjoittavalle tuottajalle myönnetyn avustuksen ehdoista ei ole, on katsottava, että ainakin yksi avustuksen myöntämisperuste oli vien- titulojen tavoitteiden saavuttaminen, mikä tekee avus- tuksen riippuvaiseksi vientituloksesta. Perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa säädetään, että tukikel- poisuutta koskevan yhden tai useamman tekijän olemas- saolo voi muodostaa riippuvuuden vientituloksesta. Näin ollen kyseessä on erityinen vientituki, joka on perusase- tuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan mukaan vasta- ja tietyille yrityksille, eli tekstiili-, toimeen oikeuttavia, vaatetus- ja jalkinealan yrityksille, suunnattu tasoitus- tullin käyttöönoton mahdollistava erityistuki perusase- tuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. d) Tuen määrän laskeminen Kyseessä oleva tuki on kertaluonteinen tuki, joka voidaan yhdistää käyttöomaisuuden hankintaan. Avus- tuksena annetun tuen määrä on siksi perusasetuksen 7 artiklan 3 kohdan mukaisesti jaettava ajanjaksolle, joka vastaa poistoaikaa kyseisellä tuotannonalalla. Koska vientiä harjoittava tuot- taja on kyseessä olevan tuotteen ainoa tuottaja Austra- liassa, yrityksen käyttämää poistoaikaa pidettiin sopivana jolle avustuksen muodossa annettavan tuen jaksona, määrä olisi käyttöomaisuuden tavanomaista jaettava. Jotta voitaisiin ottaa huomioon koko se etu, joka saajalle koituu siitä, että sillä on jakamisessa käytetyn ajanjakson alussa käytössään tietty kertaeränä maksettu rahamäärä, tuen määrään olisi lisättävä se keskimääräinen korkoetu, jonka avustuksen poistamatta olevan osan voidaan olettaa tuottavan saajalle koko jakamisessa käytetyn ajanjakson aikana, jos edunsaajan täytyisi lainata rahat yleisiltä markkinoilta. 32) Tutkimusajanjaksolle täten jaettu tuen kokonaismäärä olisi jaettava vientituloksen mukaan, koska tästä tuesta hyötyy vain toteutunut vienti. Vientiä harjoittava tuottaja käytti hyväkseen tätä järjestelmää avustuksen muodossa ja sai 1,92 prosentin edun. a) Tukikelpoisuus 34) Tiettyjä tukikelpoisia tuotteita vievät yritykset voivat saada tuontiluottoa tietyille muille tukikelpoisille tuot- teille. Polyesterikatkokuitu ei ole tukikelpoinen tuote viennissä, mutta polyesterilanka on, jota vientiä harjoit- tava tuottaja myös valmistaa. 35) 36) b) Käytännön toteutus Australian tullihallinto (ACS) hallinnoi tätä järjestelmää. Kun tukikelpoinen tuote on viety ja maksu saatu, yritys hakee luottoa ACS:ltä. Tämä luotto sisältää koodin ja tuontiluoton määrän, joka lasketaan kiinteän prosentti- osuuden perusteella viedyn tuotteen fob-arvosta. Nämä tiedot välitetään tavallisesti yrityksen tullihuolitsijalle. Tukikelpoisen tuotteen maahantuonnin yhteydessä tulli- huolitsija koodia maksaakseen tuontitullin luoton määrällä. Yritys voi vaihtoehtoisesti antaa tulli- huolitsijalle ohjeet tuontiluoton siirtämisestä toiselle yritykselle käteismaksua vastaan. käyttää c) Tasoitustoimenpiteitä koskevat päätelmät Tässä järjestelmässä on kyseessä tuki, koska siihen liittyy kantamattomien tuontitullien muodossa oleva taloudel- linen tuki, jolla annetaan saajalle etua. Järjestelmässä on kyseessä erityistuki perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdassa tarkoitetussa merkityksessä, koska se laske- taan viennin perusteella ja koska se on näin ollen oikeu- dellisesti riippuvainen vientituloksesta. Australian viran- omaiset ja vientiä harjoittava tuottaja väittivät, että tuki ei edistänyt kyseessä olevaa tuotetta, koska polyesterikat- kokuitu ei ollut järjestelmän mukainen tukikelpoinen tuote. Asiassa kuitenkin vahvistettiin, että yritys ei käyt- tänyt luottoja kuitatakseen omien tuotteidensa tuontiin panosta johtuvia tuontitulleja vaan myi luotot yleisillä markkinoilla. Tosiasiassa tuesta oli hyötyä yrityksen koko viennille, koska edut saatiin lopulta käteisenä, jonka käyttö ei ollut sidottu tiettyyn tuotteeseen. Näin ollen katsottiin, järjestelmän että koska yritys mukaisia etuja, jotka ovat myös auttaneet kyseisten tuot- teiden vientiä, edut on katsottava tasoitustullin käyttöön- oton mahdollistaviksi. sai 3. 2 Tuontiluottojärjestelmä (ICS) 33) Järjestelmä otettiin käyttöön 1 päivänä heinäkuuta 1991. Sen oikeusperustana on hallinnollinen järjestely. d) Tuen määrän laskeminen 37) Tukien määrät, jotka on jaettava vientimyynnin mukaan, olisi laskettava tutkimusajanjakson aikana saatujen avus- tusten perusteella. Yrityksen saaman koko edun selville saamiseksi vuosittainen markkinakorko lisättiin avus- tusten nimellisarvoon. Tässä tapauksessa, koska yritys sai L 16/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 tukea, joka vastaa useita avustuksia tutkimusajanjakson aikana, pidetään oikeana olettaa, että keskimääräinen etu on saatu tutkimusajanjakson puolivälissä, ja tästä syystä korko kattaa kuuden kuukauden ajan. Yritys sai 3,48 prosentin edun. kabinettikomitealle suosituksen avustuspaketista. Kun tarjouskirje lähetetään komitea on sen hyväksynyt, ja yritykselle se muodostaa sopimusperustan yrityksen ja Victorian viranomaisten välille. Sopimuksessa määrätään kannus- timen saamisen ehdot. yritys hyväksyy tarjouksen, jos 4. Alueellinen järjestelmä hallintoviranomaiset): (Victorian osavaltion saamista investointien alueelle koskeva ohjelma (IAP) c) Tasoitustoimenpiteitä koskevat päätelmät 38) Järjestelmä perustuu vuodelta 1981 olevan Victorian Economic Development Actin 13 pykälän 3 kohtaan ja sen soveltaminen päättyi vuonna 1994 lain kumoamisen myötä. Viktorian osavaltion viranomaiset antoivat sovel- tamisohjeet. 42) Kyseessä on avustuksen muodossa annettu tuki, koska se käsittää osavaltion taloudellisen tuen, jolla annetaan saajalle etua. Koska avustuksen ehtoja ei ollut mahdol- lista tarkistaa, oli käytettävä käytettävissä olevia tietoja sen määrittelemiseksi, oliko järjestelmä tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava perusasetuksen 28 artiklan mukaisesti. Vuoden 1981 Economic Development Actissä tavoitteeksi ’vientikyvyn kehittäminen’. Näin ollen katsottiin, että joko vientituloksesta tai se oli sidottu avustus riippui ennakoituun vientiin tai vientituloihin perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan a alakohdan tarkoittamassa merkityk- sessä, kuten valituksen tekijä oli väittänyt. Tältä osin valittaja vetosi Victorian osavaltion tilintarkastajan IAP:tä jossa viitataan tutkimuksen koskevaan kertomukseen, kohteena olevan yrityksen odotettuun viennin kasvuun. säädetään ohjelman yhdeksi 43) Ohjelmaa on pidettävä erityisenä perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti, koska siinä ei määrätä IAP:n mukaisen tukikelpoisuuden objektiivisia arviointiperusteita vaan siinä sallitaan Victorian osaval- tion harjoittaa täyttä harkintavaltaa rahoitusavun myön- tämisessä. Komission yksiköiden pyynnöistä huolimatta osavaltion viranomaiset eivät antaneet mitään tietoja siitä, miten harkintavaltaa käytetään ja mm. mitkä alat ovat ohjelman edunsaajia. d) Tuen määrän laskeminen 44) Yritys sai avustusta uuden tehtaan rakentamiseen ja sen välineistöön. Tuen määrä laskettiin kuten edellä on selostettu IICP-järjestelmän osalta. Yritys sai 0,64 prosentin edun. a) Tukikelpoisuus 39) 40) Tämän ohjelman mukainen avustus määritellään tapaus- kohtaisesti. Ohjelmasta annetaan pääasiassa apua ja palveluja tärkeille investointiohjelmille ja alueellisille pääkonttoreille ja sillä yritetään houkutella lisää inves- tointeja Victorian osavaltioon. Investointeja koskeva avustaminen sisältää kohteen identifioinnin, valinnan, työmarkkinasuhteet, työvoimaa koskevan neuvonnan ja eri toimipaikkoja koskevan kustannustiedotuksen. Kun rahoitusapua on tarjolla, yritysten on osoitettava, että niillä on tietynmääräisiä pääomamenoja. Victorian viranomaiset väittivät, että ohjelmasta annet- tava tuki ei riipu vientituloksesta tai kotimaisten tava- roiden käytön suosimisesta tuontitavaroiden sijasta. Komissiolle selitettiin, että mitään nimenomaisia tukikel- poisuusperusteita ei ollut määrätty, mutta että Victorian viranomaisilla oli harkintavalta rahoitustuen myöntämi- sessä. Tässä harkintavallassa otettiin huomioon tiettyjä tekijöitä kuten osavaltion tasapainoinen talouskehitys ja työpaikkojen luominen ja koko pääomasijoitukset, Victorian osavaltion vientikyvyn kehittäminen. Kyseisen järjestelmän ehtoja ei ollut mahdollista tarkistaa, koska Victorian viranomaiset kieltäytyivät esittämästä avustus- sopimusta, toimi- tettua hakemusta liitteineen ja Victorian viranomaisten lähettämää tarjouskirjettä, vedoten ’liikesalaisuusvaa- timuksiin’. jossa määrätään avustuksen ehdot, b) Käytännön toteutus 5. Tukiohjelmat, joita vientiä harjoittava tuottaja ei käyttänyt 41) Victorian osavaltion liiketoiminta- ja työllisyysministeriö (maaliskuusta 1996 Victorian osavaltion kehittämismi- nisteriö) oli vastuussa tämän järjestelmän hallinnoimi- sesta. Avustusta haluavat yritykset tietoja jotka antoivat ministeriön asianomaisille virkamiehille, toimittivat 45) Tutkimuksessa todettiin, että vientiä harjoittava tuottaja ei saanut mitään tasoitustullin käyttöönottoon johtavia etuja seuraavista ohjelmista: 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/9 — infrastruktuurien tukiohjelma — Infrastructure Support Programme — kansallisen teollisuuden laajentamista koskeva ohjelma — National Industry Extension Prog- ramme — nopean vastauksen ohjelma — Quick Response Programme — pääomansaantia koskeva avustusohjelma — Capitalisation Grants Programme — työvoiman mukauttamista koskeva ohjelma — Labour Adjustment Programme — ulkomailla kokoamisena tapahtuvaa valmistamista koskeva ohjelma — Overseas Assembly Prog- ramme — alueellinen järjestelmä (Victorian osavaltion hallintoviranomaiset): teollisuuden, alueen ja kaupan tukiohjelma — Industry, Regional and Trade Support Programme. 6. Tasoitustullin käyttöönottoon johtavien tukien määrä 46) Tasoitustullin käyttöönottoon johtavien vientitukien määrä perusasetuksen säännösten mukaan on esitetty seuraavassa arvon mukaan ilmaistuna tutkimuksen kohteena olleen vientiä harjoittavan tuottajan osalta, joka on Australian ainoa vientiä harjoittava tuottaja: EMDGS IICP Leading Synthetics Pty Ltd 0,03 1,92 (%) ICS 3,48 IAP Yhteensä 0,64 6,07 II TAIWAN 1. Johdanto 2. Automaatti- ja saastumisenvalvontalaitteita koskevat veroluottona annettavat hyvitykset 49) Näitä veroluottoja säännellään SUI:n 6 artiklan 1 kohdassa ja SUI:n täytäntöönpanosääntöjen 13 artiklan 1 kohdassa ja 14 artiklan 1 kohdassa. 50) 51) 52) 53) 47) Valitukseen sisältyvien tietojen ja komission kyselylo- makkeeseen saatujen vastausten perusteella komission yksiköt tutkivat seuraavat järjestelmät, joihin väitettiin liittyvän tuen myöntämistä: — veroluotot ja verovapautukset — halpakorkoiset lainat — nopeutetut poistot — vapautukset tuontitullista — yhteisrahoitus ja/tai avustusvarat — teollisuusalueiden kehittämis- ja hallinnointivarat. Yksityiskohtaisia tietoja näistä järjestelmistä on esitetty jäljempänä. 48) Kaikki järjestelmät perustuvat teollisuuden kehittämistä koskevaan lakiin (Statute for Upgrading Industries, jäljempänä ’SUI’), joka tuli voimaan 1 päivänä tammi- kuuta 1991 ja jota on viimeksi muutettu 27 päivänä tammikuuta 1995. Nämä ohjelmat on suunniteltu edis- tämään teollisuuden yleistä kehittämistä luomalla edul- liset verotusolosuhteet asianmukaisten rahoitustoimenpi- teiden tukemana. Näiden ohjelmien täytäntöönpanoa säännellään kyseisen lain täytäntöönpanosäännöissä, joita on viimeksi muutettu 15 päivänä marraskuuta 1995. a) Tukikelpoisuus Yrityksille myönnetään verovapautuksia vain tiettyjen investointien osalta: — investoinnit tuotannon automatisointilaitteisiin — investoinnit saastumisenvalvontalaitteisiin — investoinnit tuotannon automatisointi- tai saastumi- senvalvontalaitteisiin. että säädetään, investoinnin pitää olla yli SUI:ssa 600 000 uutta Taiwanin dollaria NT$ samana verovuo- tena. Erityyppisiä investointeja koskevia veroluottoja voidaan kumuloida. b) Käytännön toteutus Jokainen tukikelpoinen yritys, joka on investoinut yllä mainittuihin laitteisiin tai teknologiaan saa hyvittää 10— 20 prosenttia ostohinnasta samana vuonna maksettavaa yritysveron määrää vastaan. Jos maksettava tulovero on pienempi kuin vähennettävä määrä, luotto voidaan siirtää käytettäväksi seuraavan neljän vuoden aikana. Veroluoton määrä määritellään seuraavasti: — kotimaista valmistetta olevien automaatiolaitteiden saastumisenvalvontalaitteiden ostoon luottoa tai annetaan 20 prosenttia, — ulkomailla valmistettujen automaatiolaitteiden tai saastumisenvalvontalaitteiden ostoon luottoa anne- taan 10 prosenttia, — automaattista tuotantoa ostoon sallittava luotto on 10 prosenttia. koskevan teknologian L 16/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 54) 55) 56) 57) teollisuuden Saadakseen veroluotot yrityksen on tehtävä hakemus talousministeriön kehittämistoimistolle verovähennystodistuksen saamiseksi kuuden kuukauden kuluessa laitteiden toimituspäivästä tai hankkeen päätök- seensaattamispäivästä. Kun todistus on annettu, vero- luotto voidaan vähentää kyseisen verovuoden veroilmoi- tuksessa. c) Tasoitustoimenpiteitä koskevat päätelmät ja Automaatiolaitteita saastumisenvalvontalaitteita koskevat veroluotot muodostavat Taiwanin valtion antaman taloudellisen tuen kantamattomien veron määrien muodossa ja saajalle kertyneinä etuina, kun tämän ei ole tarvinnut maksaa tiettyjä veromääriä. Taiwanissa valmistettuja automaatiolaitteita ja saastumi- senvalvontalaitteita koskevat veroluotot ovat tukia, jotka riippuvat oikeudellisesti kotimaisten tavaroiden käytöstä ulkomaisten sijasta, koska kotimaassa valmistettuihin laitteisiin sovelletaan suurempia kuin maahantuotuihin laitteisiin. Edellä olevan nojalla on tämän järjestelmän perusteella saatuja tukia pidettävä erityisinä ja siten tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon oikeuttavina perusasetuksen 3 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti. veroluottoja d) Tuen määrän laskeminen Tuen määrä olisi laskettava tutkimusajanjakson aikana maksamattomien verojen määrän perusteella. Ottaen huomioon tämän kertaluonteista avustusta vastaavan tuen luonteen, ja saajan osakseen saaman koko edun selville saamiseksi, tätä määrää on mukautettu lisäämällä siihen keskimääräinen markkinakorko tutkimusajan- jakson ajalta eli 9,03 prosenttia. Tutkimusajanjaksolle näin jaettu tuen kokonaismäärä olisi jaettava kokonais- myynnin mukaan, koska kyseisestä tuesta on etua sekä kotimaan myynnille että vientitulokselle. 60) 61) 62) 63) 58) Kaksi yritystä käytti hyväkseen tätä järjestelmää, ja toinen niistä sai 0,42 ja toinen 0,41 prosentin edun. 64) 3. Merkittäviä yrityksiä koskeviin investointeihin tarkoitetut veroluottona annettavat hyvitykset 59) Näitä veroluottoja säännellään SUI:n 8 artiklassa ja SUI:n täytäntöönpanosääntöjen 15, 16, 17 ja 18 artiklassa. a) Tukikelpoisuus tai Tämä veroluotto on sellaisten investoijien käytettävissä, joko valtion osoittamien ’merkittävien jotka ostavat teknologiayritysten’ ’merkittävien kehitysyritysten’ taikka riskipääomasijoituksia tekevän yrityksen liikkeelle laskemia rekisteröityjä osakkeita. ’Merkittävälle teknolo- giayritykselle’ selvää määritelmää. ’Merkittävä kehitysyritys’ voi olla jokainen sellainen yritys, jonka pääoma on vähintään kaksi miljardia uutta Taiwanin dollaria, edellyttäen että valtio on sen kysei- seksi yritykseksi osoittanut. ei ole olemassa b) Käytännön toteutus joka on investoinut yllä Kukin tukikelpoinen yritys, mainittuihin yrityksiin, saa hyväkseen 20 prosenttia tällaisten osakkeiden hankintahinnasta maksettavaa yritysveroa on pienempi kuin vähennettävä määrä, etu voidaan siirtää käytettäväksi seuraavan neljän vuoden aikana. Jos maksettava tulovero vastaan. Saadakseen veroluotot kehitysyrityksen on tehtävä hakemus talousministeriön teollisuuden kehittämistoi- mistolle Kun todistus on annettu kehitysyhtiölle, investoija voi vähentää veroluoton kyseisen verovuoden veroilmoituk- sessa. verovähennystodistuksen saamiseksi. c) Tasoitustoimenpiteitä koskevat päätelmät järjestelmässä on kyseessä Taiwanin valtion Tässä antama veron tuki määrien muodossa ja saajalle kertyneinä etuina, kun tämän ei ole tarvinnut maksaa tiettyjä veromääriä. kantamattomien taloudellinen tukien saannin yrityksiin, Valtio on rajoittanut jotka investoivat erityisesti teknologiayrityksiin tai merkittä- viin kehitysyrityksiin. Valtiolla on lisäksi laaja harkinta- valta tukikelpoisten investointien määräämisessä. Tekno- logiayrityksen tai merkittävän kehitysyrityksen määritte- lemiseksi ei ole olemassa objektiivisia arviointiperusteita. Näistä johtuen vain pieni määrä yrityksiä saa etuja tästä veroluotosta. Koska tuki- kelpoisuus on nimenomaan rajattu tiettyihin yrityksiin ja koska se ei perustu perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisiin puolueettomiin arviointiperustei- siin, järjestelmää on pidettävä erityisenä perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. tukikelpoisuusperusteista 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/11 d) Tuen määrän laskeminen alakohdan tarkoittamassa merkityksessä oikeuta tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon. eivätkä ne 65) 66) 67) 68) 69) Tuen määrä olisi laskettava kuten edellä 57 kappaleessa on esitetty. Yksi yritys käytti hyväkseen tätä järjestelmää ja se sai 0,71 prosentin edun. 4. T & K -toimintaa ja henkilöstön koulutusta koskevat veroluottona annettavat hyvitykset ja kehitystoimintaa (T & K -toimintaa) Tutkimus- ja henkilöstön koulutusta koskevia veroluottoja säännel- lään SUI:n 6 artiklan 1 kohdassa ja SUI:n täytäntöönpa- nosääntöjen 13 artiklan 2 kohdassa ja 14 artiklan 2 kohdassa. Järjestelmän käytännön toteutusta säännellään toimenpiteissä, jotka koskevat verovähennysten sovelta- mista T & K -toimintaan sijoittaviin yrityksiin, henki- löstön koulutukseen ja maailmanlaajuisen tuotenimen perustamiseen (jäljempänä ’toimenpiteet’), jonka valtion perustama virkamiesneuvosto eli Executive Yuan on saattanut voimaan. a) Tukikelpoisuus ja käytännön toteutus Edellä mainitut veroluotot ovat teollisuusyritysten sekä maatalouden ja palvelualan käytettävissä. T & K:ta koskeva veroluotto voi olla 15 prosenttia tai, jos T & K:n kokonaismenot ylittävät tietyn kynnysarvon, 20 prosenttia, joka voidaan vähentää yrityksen tulove- rosta. 70) Lisäksi yritys voi vaatia 15 prosentin veroluoton henki- löstön koulutusmenoihin. b) Tasoitustoimenpiteitä koskevat päätelmät 71) 72) veroluotot muodostavat valtion Nämä antaman taloudellisen tuen kantamattomien veron määrien muodossa ja saajalle kertyneinä etuina, kun tämän ei ole tarvinnut maksaa tiettyjä veromääriä. Taiwanin Veroluotot ovat kuitenkin yleensä kaikkien sellaisten yritysten käytettävissä, jotka investoivat T & K -toimin- taan ja henkilöstön koulutukseen. Tukikelpoisuutta koskevat objektiiviset arviointiperusteet ovat olemassa ja ne on esitetty yksityiskohtaisesti ’toimenpiteiden’ 2 artik- lassa (T & K) ja 3 artiklassa (henkilöstön koulutus), joiden mukaan tukikelpoisuus on automaattista eikä valtiolla ole harkintavaltaa määritellä, mikä yritys on tukikelpoinen. Näitä veroluottoja ei näin ollen pidetä erityisinä perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a 5. Niukkojen luonnonvarojen alueita koskeviin investointeihin tarkoitetut veroluottona annet- tavat hyvitykset 73) Tätä veroluottoa säännellään SUI:n 7 artiklassa ja toimenpiteiden, jotka koskevat verovähennysten sovelta- mista niukkojen luonnonvarojen tai hitaan kehityksen alueita koskeviin investointeihin sijoittaviin yrityksiin (jäljempänä ’ohjeet’), 2 ja 3 artiklassa. a) Tukikelpoisuus 74) Jokainen yritys, joka investoi tai työllistää tietyn määrän työntekijöitä tietyillä tuotannonaloilla määrätyllä niuk- kojen luonnonvarojen tai hitaan kehityksen alueella on oikeutettu saamaan tätä veroluottoa. b) Käytännön toteutus Kukin tukikelpoinen yritys, joka on investoinut konei- siin, laitteisiin ja tehdasrakennuksiin voi saada hyväkseen enintään 20 prosenttia kyseisestä hankintahinnasta investoinnin loppuunsaattamisvuonna maksettavaa yritysveroa vastaan. c) Tasoitustoimenpiteitä koskevat päätelmät Tässä järjestelmässä on kyseessä tuki, koska kyseessä on Taiwanin valtion antama taloudellinen tuki kantamatto- mien veron määrien muodossa, josta on muodostunut etuja kyseistä veroluottoa hyväksi käyttäneille yrityksille, kun niiden ei ole tarvinnut maksaa tiettyjä veromääriä. Taiwanin valtio on rajoittanut tämän järjestelmän käytön jotka tekevät investointeja määrä- tiettyihin yrityksiin, tyille maantieteellisille alueille. Lisäksi valtiolla on laaja harkintavalta tukikelpoisten investointien määrittämi- sessä. Tämän järjestelmän perusteella saatuja tukia on siten pidettävä erityisinä ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönot- toon oikeuttavina perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan ja 3 kohdan mukaisesti. d) Tuen määrän laskeminen Tuen määrä olisi laskettava kuten edellä 57 kappaleessa on esitetty. Yksi yritys käytti hyväkseen tätä järjestelmää ja se sai 0,01 prosentin edun. 75) 76) 77) 78) 79) 80) L 16/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 6. Kansainvälisten merkkituotteiden luomiseen tarkoitetut veroluottona annettavat hyvitykset 87) 81) Tämän ohjelman oikeusperustana on SUI:n 6 artiklan 1 kohta ja sen täytäntöönpanosääntöjen 13 artiklan 2 kohta ja 14 artiklan 2 kohta. Ohjelman suhteen vahvis- tettiin, että yksi vientiä harjoittava tuottaja käytti järjes- telmää hyväkseen, muttei saanut siitä etua. Näin ollen katsotaan, ettei ole tarpeen tehdä päätelmää siitä, onko kyseinen järjestelmä tasoitustullin käyttöönoton mahdol- listava. lainat ovat vain sellaisten yritysten Halpakorkoiset käytettävissä, jotka ostavat erityisiä laitteita kehittämisra- haston Executive Yuanin määräämin erityisehdoin. Näitä arviointiperusteita ei voida pitää objektiivisina, koska vain sellaiset yhtiöt, jotka investoivat tiettyihin laitteisiin, saada etua ohjelmasta. Koska kelpoisuus on voivat nimenomaan rajattu tiettyihin yrityksiin ja koska se ei perustu puolueettomiin perusteisiin perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan b alakohdan tarkoittamassa merkityk- sessä, järjestelmää on pidettävä erityisenä perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdan mukaisesti. 7. Halpakorkoiset lainat: automaatiota, saastumisen ehkäisemistä ja energiansäästöä koskevat kannus- timet d) Tuen määrän laskeminen 82) Nämä järjestelmät perustuvat SUI:n 21 artiklaan. 88) Tuen määrä on lainasta tutkimusajanjakson aikana maksetun koron ja vastaavasta markkinakorkoisesta lai- nasta kyseisenä aikana tavallisesti maksetun koron välinen erotus. a) Tukikelpoisuus 83) ohjelman mukaisiin Tämän seuraavia kelpoisuusperusteita: lainoihin sovelletaan — Automaatio: ja/tai pääomayhtiö, joka aikoo ostaa automaattisia koneita ja/tai laitteita. jokainen osake- — Saastumisen estäminen: kaikki pääomayhtiöt, ympä- joille luvan ristönsuojeluyritykset, vastuussa oleva valtion elin on antanut hankkia saastumisen estämislaitteita. lääkintälaitokset, — Energian säästö: kaikki taiwanilaiset yritykset, jotka ostavat tiettyjä energiansäästölaitteita. b) Käytännön toteutus 84) Kyseisten yritysten on tehtävä hakemus Chiao Tung -pankille. Pankki päättää lainan suuruudesta hakijan rahoitustilanteen perusteella. Kehittämisrahastosta rahoi- tetaan 25 prosenttia varoista; loput 75 prosenttia rahoit- tavat liikepankit. 89) 90) Verrattavissa olevan lainan pitäisi olla samansuuruinen ja jonka saaja on tosiasiassa samalla takaisinmaksuajalla, saanut kotimaan markkinoilla toimivalta yksityiseltä pankilta. Tässä tutkimuksessa ei todettu mitään tällaisia verrattavissa olevia markkinakorkoisia yrityksille myön- nettyjä lainoja. Näin ollen katsottiin, että sopiva vertai- luarvo olisi tutkimusajanjakson aikana sovellettu keski- määräinen markkinakorko, joka edustaisi samanlaisessa rahoitustilanteessa oleville yrityksille annettujen vastaa- vien lainojen korkoja. Tuloksena oleva erotus on yri- tyksen halpakorkoisesta joka mahdollistaa tasoitustullin käyttöönoton. lainasta saama etu, avustusta Ottaen huomioon tämän kertaluonteista vastaavan tuen luonteen, ja jotta saataisiin selville yri- tyksen saama koko etu jokaisesta edellä lasketusta määrästä, korko lisättiin siten, että se vastasi edellä esitettyä keskimääräistä markkinakorkoa. Näin saatu jaettava yrityksen koko liike- koko tuen määrä olisi vaihdon osalle tutkimusajanjakson aikana. 91) Neljä yritystä käytti hyväkseen tätä järjestelmää ja ne saivat 0,03—0,36 prosentin suuruiset edut. c) Tasoitustoimenpiteitä koskevat päätelmät Asiassa vahvistettiin, että kyseessä on valtion antama taloudellinen tuki, koska kehittämisrahasto rahoittaa osan lainoista ja sen Executive Yuan, joka on valtion elin, vastaa ohjelmaa koskevien sääntöjen laatimisesta. 8. Vapautus tuontitulleista: Uusien laitteiden ja saas- tumista ehkäisevien laitteiden hankinta Lisäksi lainan saaja saa etua, koska kyseisten lainojen korot ovat yleensä alhaisemmat kuin vastaavat markki- nakorot. 92) Järjestelmästä säädetään Kiinan kansantasavallan tullita- riffissa ja tuonti- ja vientitavaroiden luokittelusäännök- sissä, jäljempänä ’tullikoodeksi’. 85) 86) 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/13 93) 94) 95) 96) 97) 98) a) Tukikelpoisuus Teollisuusyritys vapautetaan tuontitulleista, jos se tuo koneita ja laitteita yksinomaan tutkimuksen ja kehi- tyksen tarkoituksiin taikka kokeisiin ja analyyseihin tavoitteenaan kehittää uusia tuotteita, parantaa laatua, lisätä tuotantoa, säästää energiaa, edistää kierrätystä tai parantaa tuotantotekniikoita sellaisten tuotteiden osalta, joita maassa ei vielä ole valmistettu. määritetty tuen kokonaismäärä olisi jaettava kokonais- myynnin mukaan, koska tuesta koituu etua sekä koti- markkinoille että vientiin suuntautuvassa myynnissä. 99) Neljä yritystä käytti hyväkseen tätä järjestelmää ja sai 0,12—0,21 prosentin edun. 9. Vapautus tuontitulleista: Raaka-aineiden tuonti b) Käytännön toteutus 100) Ohjelmasta säädetään tullikoodeksin 29 luvun 6 artik- lassa. Yrityksen, joka aikoo tuoda edellä mainittuja koneita tai laitteita, on tehtävä hakemus teollisuuden kehittämistoi- mistolle ennen tavaroiden tuontia. Jos toimisto toteaa, että ostettavia koneita ei tuoteta Taiwanissa ja että niitä käytetään yhteen tai useampaan edellä mainituista tarkoituksista, se antaa todistuksen, joka lähetetään haki- jalle ja tullihallitukselle. Luvan ansiosta yritys voi tuoda siinä mainittuja koneita tuontitulleitta. c) Tasoitustoimenpiteitä koskevat päätelmät Järjestelmässä on kyse tuesta, koska siihen liittyy Taiwanin viranomaisten taloudellinen tuki kantamatto- mien tuontitullien muodossa. Järjestelmästä koituu näin ollen välitöntä etua asianomaiselle yritykselle maksamat- tomien tuontitullien muodossa. investoivat erityislaitteisiin. Ne Luonteensa vuoksi ohjelmaa voivat käyttää ainoastaan sektorit, Taiwanin kyseisen tuotannonalan rajoitetut jotka tuotannonalan sektorit, joiden käyttämät koneet ja/tai laitteet valmiste- taan Taiwanissa, eivät voi hyötyä ohjelmasta. Uusien laitteiden ja saastumista ehkäisevien laitteiden ostojen tuontitullittomuuden mahdollisuus on siis rajoitettu ainoastaan niihin yrityksiin, jotka tuovat maahan erityis- joita ei ole saatavilla kotimarkkinoilla. laitteita, On siis katsottava, että tämän ohjelman käyttö on rajoi- tettu tiettyihin yrityksiin ja että järjestelmä on näin ollen erityinen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakoh- dassa tarkoitetulla tavalla. Tuki on näin ollen tasoitustoi- menpiteiden käyttöönottoon johtava. d) Tuen määrän laskeminen Yritysten saama etu vastaa tuontitulleja, jotka tavallisesti kannetaan, jos vapautusta ei ole myönnetty. Maahantuo- tujen koneiden oston osalta määrä olisi jaettava tuotan- nonalan koneiden tavanomaisen käyttöiän ajalle eli kahdeksalle vuodelle. Kyseistä määrää on oikaistu lisää- mällä siihen tutkimusajanjakson aikainen keskimää- räinen markkinakorko kyseisen järjestelmän käyttäjän koko edun selville saamiseksi. Tutkimusajanjaksolle näin a) Tukikelpoisuus 101) Tullikoodeksin edellä mainittujen säännösten nojalla teollisuusyritykset, jotka tuovat maahan tullikoodeksissa joita ei tyhjentävästi määriteltyjä tiettyjä raaka-aineita, vielä valmisteta tai joita ei ole riittävästi saatavilla koti- markkinoilla, vapautetaan tuontitulleista kyseisten raaka- aineiden osalta. b) Käytännön toteutus 102) Yrityksen, joka aikoo tuoda edellä mainittuja raaka- aineita, on tehtävä hakemus teollisuuden kehittämistoi- toimisto mistolle ennen raaka-aineiden tuontia. määrittää, tuoteta että hankittavaa Taiwanissa lainkaan tai sitä ei saada Taiwanista riittä- västi, se antaa todistuksen, joka lähetetään hakijalle ja tullihallitukselle. Luvan ansiosta yritys voi tuoda raaka- ainetta tuontitulleitta. raaka-ainetta Jos ei c) Tasoitustoimenpiteitä koskevat päätelmät 103) Taiwanin viranomaiset antavat taloudellista tukea kanta- mattomien tuontitullien muodossa. Järjestelmästä koituu näin ollen välitöntä etua asianomaiselle yritykselle maksamattomien tuontitullien muodossa, eli kyseessä on tuki. Luonteensa vuoksi ohjelmaa voivat käyttää ainoas- taan Taiwanin kyseisen tuotannonalan rajoitetut sektorit, jotka tuovat maahan tiettyjä raaka-aineita. Ne tuotan- nonalan sektorit, joiden käyttämät raaka-aineet valmiste- taan Taiwanissa, eivät voi hyötyä ohjelmasta. Raaka- aineostojen tuontitullittomuuden mahdollisuus on siis rajoitettu ainoastaan niihin yrityksiin, jotka tuovat maahan tiettyjä raaka-aineita, joita ei ole saatavilla koti- markkinoilla. 104) On siis katsottava, että tämän ohjelman käyttö on rajoi- tettu tiettyihin yrityksiin ja että järjestelmä on näin ollen erityinen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakoh- dassa tarkoitetulla tavalla. Tuki on näin ollen tasoitustoi- menpiteiden käyttöönottoon johtava. L 16/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 d) Tuen määrän laskeminen 105) Yritysten siitä saama etu vastaa tuontitulleja, jotka taval- jos vapautusta ei ole myönnetty. lisesti kannetaan, Kyseistä määrää on oikaistu lisäämällä siihen tutkimus- ajanjakson aikainen keskimääräinen markkinakorko kyseisen järjestelmän käyttäjän saaman koko edun selville saamiseksi. Tässä tapauksessa, koska yritykset saivat tukea, joka vastaa useita avustuksia tutkimusajan- jakson aikana, pidetään oikeana olettaa, että keskimää- räinen etu on saatu tutkimusajanjakson puolivälissä, ja tästä syystä koron pitäisi kattaa kuuden kuukauden ajan- jakso. Tutkimusajanjaksolle näin määritelty tuen koko- jaettava kokonaismyynnin liikevaihdon naismäärä olisi mukaan, koska tuesta koituu etua sekä kotimarkkinoille että vientiin suuntautuvassa myynnissä. 106) Neljä yritystä käytti hyväkseen tätä järjestelmää ja sai 0,17—0,53 prosentin edun. 110) Yritysten on tehtävä hakemus, joka koskee tietyn tuot- teen kehittämistä jollakin kymmenestä voimakkaasti kehittyvästä tarkastelee tuotannonalasta. Hakemusta ensin tekniikan arviointilautakunta ja sen jälkeen uusien tuotteiden kehittämistä tarkasteleva komitea. c) Tasoitustoimenpiteitä koskevat päätelmät 111) Vientiä harjoittavat tuottajat käyttivät hyväkseen ainoas- taan yhteisrahoitusta. Päätelmät koskevat näin ollen ainoastaan järjestelmän tätä osaa eivätkä avustusvaroja. On todettu, että kyseessä on Taiwanin viranomaisten taloudellinen tuki, koska mainittuja ohjelmia valvova toimivaltainen viranomainen on talousministeriö, ja koska julkinen laitos, teollisuuden kehittämistoimisto, Järjestelmästä koituu väli- toimii töntä etua asianomaiselle yritykselle avustuksen ja/tai korottoman lainan muodossa, eli kyseessä on tuki. täytäntöönpanijana. 112) 10. Yhteisrahoitus ja avustusvarat 107) Järjestelmästä teollisuuden säädetään koskevan lain 21 artiklan 1 kohdassa. kehittämistä a) Tukikelpoisuus jotka liittyvät Luonteensa vuoksi ohjelmaa voivat käyttää ainoastaan yritykset, joilla on tutkimus- ja kehitysosasto ja siinä riittävä määrä Taiwanissa olevia T & K -asiantuntijoita ja joilla on tutkimuksen ja kehityksen alalla tosiasiallisia tuotekehittelyyn jollakin saavutuksia, kymmenestä voimakkaasti kehittyvästä tuotannonalasta. On katsottava, että Taiwanin viranomaiset ovat rajoitta- neet tämän ohjelman käytön tiettyihin yrityksiin ja että järjestelmä on näin ollen erityinen perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla. Tukea on näin ollen pidettävä tasoitustoimenpiteiden käyttöönottoon johtavana. 108) Tukikelpoisia ovat yhtiölainsäädännön mukaiset yritykset, joiden taloudellinen asema on vakaa, joilla on tutkimus- ja kehitysosasto ja siinä riittävä määrä Taiwa- nissa olevia tutkimuksen ja kehityksen (T & K) alan asiantuntijoita ja joilla on tosiasiallisia saavutuksia T & K liityttävä tuotekehitys- -alalla. Näiden saavutusten olisi työhön jollakin kymmenestä voimakkaasti kehittyvästä kehittämistoimisto Teollisuuden tuotannonalasta. valitsee perustein. tietyin tuotannonalat Toimisto antaa säännöllisesti ilmoituksia siitä, mitä tuotannonaloja pidetään voimakkaasti kehittyvinä. kyseiset b) Käytännön toteutus 109) Ohjelmaan kuuluvat avustusvarat yhteisrahoitus (korottomat lainat). Tietyn tuotteen kehitykseen osoitet- tavien avustusten ja yhteisrahoituksen kokonaismäärä on rajoitettu enintään 50 prosenttiin budjetoiduista T & K -kustannuksista. ja d) Tuen määrän laskeminen 113) Tuen määrä on laskettu edellä johdanto-osan 88—90 kappaleessa esitetyllä tavalla. 114) Kaksi yritystä käytti tätä järjestelmää. Yksi yritys ei saanut siitä etua ja toinen sai 0,01 prosentin edun. 11. Tukiohjelmat, joita vientiä harjoittavat tuottajat eivät käyttäneet 115) Todettiin, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät saaneet käyttöönoton mahdollistavaa tasoitustoimenpiteiden etua seuraavista ohjelmista: — Veroluotot: energiansäästöaloitteet — Veroluotot: kierrätysaloitteet — Nopeutettu poisto — Teollisuusalueiden kehittämis- ja hallintorahasto. 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/15 12. Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä 116) Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvon perusteella ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta perusasetuksen mukaisesti seuraava: Yritys Veroluotot Lainat Vapautus tuontitullista Yhteisrahoitus Yhteensä (%) Nan Ya Plastics Corp. Far Eastern Textile Ltd Shinkong Synthetic Fibres Corp. Tuntex Distinct Corp. 1,14 0,41 0 0 0,06 0,36 0,03 0,29 0,32 0,37 0,68 0,34 0 0 0,01 0 1,52 1,14 0,73 0,63 117) Koko maata koskeva painotettu keskimääräinen tukimarginaali on tutkimuksen kohteena olevien, kaikesta Taiwanista peräisin olevasta yhteisöön suuntautuvasta viennistä vastaavien vientiä harjoitta- vien tuottajien osalta yli tuen sovellettavan vähimmäistason, joka on yksi prosentti. III INDONESIA 118) Komission yksiköt tutkivat valituksen sisältämien tietojen ja palautettujen kyselylomakkeiden perus- teella seuraavia järjestelmiä, joissa valituksen mukaan on myönnetty tukia: 119) BKPM järjestelmät: Viejät saivat kyseisistä ohjelmista etua tuotantohyödykkeiden ja raaka-aineiden tuontitullista vapauttamisen muodossa. Koska tuki rajoittuu tiettyihin yrityksiin, jotka toimivat tietyillä aloilla ja tietyillä maantieteellisillä alueilla, sitä on alustavasti pidettävä erityisenä ja näin ollen tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavana. 120) BAPEKSTA-järjestelmät: Yritykset ovat saaneet tukea tuontitulleista vapauttamisen tai tullihyvitysten muodossa. Kyseessä ei ole tosiasiallinen tullinpalautusjärjestelmä, koska todettiin, ettei ole riittävästi näyttöä siitä, että käytössä olisi perusasetuksen liitteessä I olevan i kohdan mukainen tarkistusjärjes- tely. Näin ollen järjestelmän katsotaan alustavasti olevan sidoksissa vientitulokseen, ja tämän vuoksi olevan tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavaa vientitukea. 121) Otoksen yksittäisten viejien tuen määrät vaihtelivat 0,2 prosentista 1 prosenttiin ja olivat näin ollen alle tuen vähimmäistason Indonesian osalta eli vähemmän kuin 3 prosenttia. Olisi kuitenkin huomat- tava, että kaksi yritystä, joiden osuus tarkasteltavana olevan tuotteen EY:hyn suuntautuvasta tuon- nista on huomattava, eivät toimineet menettelyssä yhteistyössä. Näiden yritysten kohtelua ja koko maata koskevan tukimarginaalin määrittämisen vaikutusta tarkastellaan lähemmin menettelyn lopul- lisessa vaiheessa. IV KOREA 1. Tiivistelmä vientiä harjoittavien tuottajien käyttämistä tukiohjelmista 122) Tutkimuksessa määritettiin, että korealaiset viejät saivat etua veroluottojen ja verovarantojen jotka alensivat niiden tuloverotusta. Näihin verohelpotuksiin liittyy kantamattomien muodossa, valtion verojen muodossa olevaa tukea, joka on sidoksissa joko vientitulokseen tai kotimaassa tuotettujen tavaroiden käyttöön tuontitavaroiden sijasta taikka joka muuten kohdistuu erityisesti tiettyihin yrityksiin. 123) Lisäksi viejille koitui etua Korean viranomaisten rahoittamista halvoista luotoista. Kyseessä on tasoitustullin käyttöönoton mahdollistava tuki, koska luottojen korot olivat markkinakorkoja alhai- sempia ja tukikelpoisuus on joko sidoksissa vientitulokseen tai rajoitettu tiettyihin yrityksiin. L 16/16 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 124) Eräät korealaiset viejät saivat kiinteämääräisestä tullinpalautusjärjestelmästä tuontitullin palautuksia, joita ei laskettu viedyn tuotteen todellisten tuotantopanosten mukaan. Järjestelmä ei näin ollen ole sopimuksen liitteessä I olevassa i kohdassa tarkoitettu tosiasiallinen tullinpalautusjärjestelmä, ja sitä on tämän vuoksi pidettävä tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavana vientitukena. Useimpien edellä mainittujen järjestelmien todettiin olevan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavia jo neuvoston asetuksissa (EY) N:o 1599/1999 ja (EY) N:o 1601/1999 (1). 125) Tuotantoteollisuuden sijoittautumisjärjestelmästä annettiin viejille tukia valtion edullisten luottojen ja avustusten muodossa; niiden on todettu olevan saatavissa ainoastaan tietyillä aloilla ja näin ollen olevan erityistä ja tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa tukea. 2. Tukiohjelmat, joita vientiä harjoittavat tuottajat eivät käyttäneet 126) Todettiin, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät saaneet tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa etua seuraavista ohjelmista: — Yritysverolain 18 artiklan 2 kohdan (edustuskulut) mukaiset verohelpotukset — Verovapautusten ja veroalennusten valvontaa koskevan lain 10, 14, 15, 19, 20, 26 ja 88 artiklan mukaiset verohelpotukset — Uudenaikaistamistuki (teollisuuden kehittämislaki) — Vientiteollisuuden tukiluotot — Valtion polyesterikatkokuituostot. 3. Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä 127) Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien toimenpiteiden määrä arvon perusteella ilmaistuna on perusasetuksen mukaisesti tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuotta- jien osalta seuraava: Yritys Luotot (Vienti) Luotot (muut) Avustukset Verot (vienti) Verot (muut) (%) Tullin- palautus (vienti) Tuet yhteensä Dae Han Synthetic Fiber Inc. 0 0 Sung Lim Corporation 0,07 0,12 Ein Textile Co. Ltd/Dobest Co. , Ltd 0 0 0 0 0 0,12 0,28 0,04 0,06 0,78 0 0 0,32 1,03 SK Chemicals Co, Ltd/SK Global Co. , Ltd 0,01 0,03 0,02 0,01 Estal Ind. Co. 0,21 0 0 Saehan Industries Inc. 0,01 0,01 0,01 0 0 Sam Yang Corporation 0 0,01 0,04 0,11 0,15 0 0 0,08 0,20 0 0,07 0,05 1,01 1,27 0,25 0 0 0,28 0,31 128) Painotettu keskimääräinen koko maata koskeva tukimarginaali kaikesta Koreasta peräisin olevasta yhteisöön suuntautuvasta viennistä vastaavien vientiä harjoittavien tuottajien osalta on alle vähim- mäistason eli alle yhden prosentin. Näissä olosuhteissa Korean tukimarginaalia on pidettävä vähäpä- töisenä. (1) EYVL L 189, 22. 7. 1999, s. 1 ja 26. 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/17 V THAIMAA 1. Tiivistelmä yhteistyössä toimivien viejien käyttämistä tukiohjelmista 129) Todettiin, että viejät käyttivät investointien edistämislain 28 pykälän nojalla hyväkseen mahdolli- suutta koneiden tuonnissa kannettavista tulleista vapauttamiseen tai tullinalennuksiin, joita myönne- tään ainoastaan yrityksille, jotka joko ovat sijoittautuneita tietyille maantieteellisille alueille tai toimivat tietyillä aloilla. Tuen katsottiin olevan tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa, koska kyseessä on kantamattomien tuontitullien muodossa annettava valtion rahoitustuki, joka on perusasetuksen 3 artiklan 2 kohdan a alakohdassa tarkoitetulla tavalla erityisesti suunnattu tietyille yrityksille. 2. Tukiohjelmat, joita yhteistyössä toimivat viejät eivät käyttäneet 130) Todettiin, että vientiä harjoittavat tuottajat eivät saaneet tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavaa etua seuraavista ohjelmista: — Investointien edistämislain 31 pykälän mukaiset vapautukset tuloverosta, — Investointien edistämislain 35 pykälän 3 ja 4 kohdan mukaiset kannusteet, — Investointien edistämislain 36 pykälän 1 kohdan mukaiset vapautukset tuontitulleista. 3. Tasoitustullin käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä 131) Tasoitustoimenpiteiden käyttöönoton mahdollistavien tukien määrä arvon perusteella ilmaistuna on tutkimuksen kohteena olevien vientiä harjoittavien tuottajien osalta perusasetuksen mukaisesti seuraava: Yritys 28 pykälä 31 pykälä 35 pykälän 3 ja 4 kohta 36 pykälän 1 kohta Yhteensä (%) Indo-Poly (Thailand) Ltd Teĳin Polyester (Thailand) Ltd Tuntex (Thailand) Public Company Ltd 2,6 0,3 1,3 0 0 0 0 0 0 0 0 0 2,6 0,3 1,3 132) Painotettu keskimääräinen koko maata koskeva tukimarginaali kaikesta Thaimaasta peräisin olevasta yhteisöön suuntautuvasta viennistä vastaavien vientiä harjoittavien tuottajien osalta on alle vähim- mäistason eli alle 2 prosenttia. Näissä olosuhteissa Thaimaan tukimarginaalia on pidettävä vähäpätöi- senä. D VAHINKO 1. Yhteisön tuotannonalan määritelmä 133) Tiedossa olevia polyesterikatkokuitujen tuottajia on yhteisön markkinoilla neljätoista. Yhdeksän niistä oli mukana tähän tutkimukseen johtaneen valituksen tekemisessä, mutta vain kahdeksan palautti komission kyselylomakkeen. Lisäksi yksi näistä kahdeksasta tuottajasta ei vastannut komis- sion yksiköiden lähettämiin, puutteellisia tietoja koskeviin kirjeisiin. Tämän vuoksi katsottiin, että kaksi valitukseen osallistunutta yhteisön tuottajaa ei toiminut yhteistyössä tässä tutkimuksessa. Tämä huomioon ottaen voitiin todeta, että valituksen tehneiden seitsemän yhteistyössä toimineen yhteisön tuottajan osuus polyesterikatkokuitujen koko tuotannosta yhteisössä oli tutkimusajanjaksona noin 85 prosenttia. L 16/18 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 Kyseiset seitsemän yhteisön tuottajaa muodostavat näin ollen perusasetuksen 9 artiklassa tarkoitetun yhteisön tuotannonalan. Yhteistyössä toimineesta yhteisön tuottajista käytetään jäljempänä nimitystä ’yhteisön tuotannonala’. 2. Yhteisön kulutus 134) Valitukseen osallistumattomat yhteisön tuottajat eivät toimittaneet tietoja myyntimääristään, joten seuraavassa taulukossa esitetyt yhteisön kulutusta koskevat luvut on laskettu yhteisön tuotannonalan yhteenlasketun myyntimäärän, tarkasteltavina olevista maista tulevan tuonnin määrän, muista kolmansista maista tulevaa tuontia koskevien Eurostat-tietojen ja yhteistyöhön osallistumattomien yhteisön tuottajien myyntimääriä koskevien arvioiden perusteella. Kulutus 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso 454 470 t 518 328 t 585 164 t 578 967 t Indeksi (1996 — 100) 100 114 129 127 3. Polyesterikatkokuitujen tuonti yhteisöön asianomaisista maista a) Tuonnin kumulatiivinen arviointi 135) Komissio tutki perusasetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaisesti, olisiko asianomaisista maista peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuontia arvioitava kumulatiivisesti. Tutkimus osoitti seuraavaa: a) kuten edellä on mainittu, Indonesiaa, Koreaa ja Thaimaata koskevat tukimarginaalit olivat alle vähimmäistason, kun taas Australian ja Taiwanin tukimarginaalit olivat yli vähimmäistason; b) yksittäisistä maista tuodut määrät eivät olleet vähäpätöisiä verrattuna yhteisön kulutukseen; c) tuotavien polyesterikatkokuitujen ja yhteisön tuotteiden välisten kilpailuedellytysten sekä tuota- vien polyesterikatkokuitujen keskinäisten kilpailuedellytysten tarkastelu osoitti, että — kaikista viejämaista tuodut polyesterikatkokuidut ja yhteisössä tuotetut polyesterikatkokuidut ovat, kuten johdanto-osan 11 kappaleessa todetaan, samankaltaisia tuotteita, — kaikista viejämaista tuotuja polyesterikatkokuituja myytiin samoille asiakkaille samankaltaisia myyntikanavia käyttäen, ja — kaikista viejämaista tuotuja polyesterikatkokuituja myytiin samankaltaisilla hinnoilla; d) asianomaiset viejämaat myivät polyesterikatkokuituja suoraan riippumattomille asiakkaille, kuten tekstiilitehtaille ja tyynyjen ja peitteiden valmistajille sekä polyesterikatkokuitujen kauppiaille. Tutkimuksesta kävi ilmi, että yhteisön tuotannonala myi samankaltaista tuotetta samoja myynti- kanavia käyttäen ja samoille asiakasryhmille, vaikkakin niiden myynti suuntautui pääosin loppu- käyttäjille. Komissio totesi edellä mainittujen seikkojen perusteella, että Australiasta ja Taiwanista tulevan tuonnin kumuloimiselle oli olemassa riittävästi perusteita, mutta Indonesiasta, Koreasta ja Taiwa- nista tulevan tuonnin kumuloimiselle ei ollut riittävästi perusteita. 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/19 b) Tuonnin määrä 136) Asianomaisista maista peräisin oleva tuonti kehittyi vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana seuraavasti: Tuonti Australia Indeksi (1996 — 100) 1996 62 t 100 1997 1 248 t 2 007 1998 Tutkimusajanjakso 11 254 t 18 093 11 799 t 18 969 Taiwan 20 213 t 26 811 t 35 524 t 34 878 t Indeksi (1996 — 100) 100 133 176 173 Yhteensä 20 275 t 28 059 t 46 778 t 46 677 t Indeksi (1996 — 100) 100 138 231 230 Lähde: Comext 2. c) Kyseisen tuonnin markkinaosuus 137) Australiasta ja Taiwanista tulevan tuonnin määrällinen markkinaosuus kasvoi ja kehittyi seuraavasti: Markkinaosuus 1996 Australia Indeksi (1996 — 100) Taiwan Indeksi (1996 — 100) 0,01 % 100 4,45 % 100 Yhteensä 4,46 % Indeksi (1996 — 100) 100 1997 0,24 % 1 760 5,17 % 116 5,41 % 121 1998 Tutkimusajanjakso 1,92 % 14 052 6,07 % 136 7,99 % 179 2,04 % 14 903 6,03 % 136 8,07 % 181 Edellä olevista taulukoista ilmenevä kehityssuunta vahvistaa, että asianomaisista maista peräisin oleva yhteisön markkinoille suuntautuva tuonti kasvoi sekä absoluuttisesti että markkinaosuudeltaan. d) Keskimääräinen tuontihinta 138) Australiasta ja Taiwanista tuotujen polyesterikatkokuitujen myyntihinnat yhteisön markkinoilla laskivat jatkuvasti vuodesta 1996 tutkimusajanjakson ja koko tarkastelujakson ajan, kuten seuraa- vasta taulukosta käy ilmi: Keskimääräisten tuontihintojen kehitys indeksilukuina Indeksi (1996 — 100) Australia Taiwan Yhteensä 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso 100 100 100 56 98 97 52 87 85 50 81 79 L 16/20 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 e) Hinnan alittavuus 139) Hinnan alittavuuden määrittämiseksi komissio tarkasteli tutkimusajanjaksoa koskevia tietoja. Hinnan alittavuus vahvistettiin vertaamalla vientihintaa yhteisön tuotannonalan veloittamiin hintoihin. Yhteisön tuotannonalan huomioon otetut myyntihinnat olivat riippumattomilta asiakkailta veloitet- tuja hintoja, jotka oikaistiin tarvittaessa vapaasti tehtaalla -tasolle (kuljetuskustannukset pois luet- tuina). Koska yhteisön tuotannonalan myynti suuntautui pääosin loppukäyttäjille ja vientiä harjoitta- vien tuottajien myynti suuntautui sekä loppukäyttäjille että jälleen- ja tukkumyyjille, tehtiin vientiä harjoittavien tuottajien (CIF yhteisön rajalla -hintoina ilmaistuihin) myyntihintoihin oikaisut kaupan portaan erojen sekä maksetun tullin ja mahdollisten polkumyyntitullien mukaisesti. Kaikkia hintoja verrattiin ilman alennuksia ja hyvityksiä. Painotettuja keskimääräistä hintoja verrattiin komission kyselylomakkeessa selostetulla tavalla määri- tettyjen vastaavien polyesterikatkokuitujen tuotetyyppien hintoihin. Hinnan alittavuuden marginaalin painotettu keskiarvo oli yhteisön tuotannonalan myyntihintojen keskiarvosta prosentteina ilmaistuna Australian osalta 21 prosenttia ja Thaimaan osalta 6,1 prosenttia. 4. Yhteisön tuotannonalan talouden tilanne a) Alustavat huomiot 140) Vahinkoa koskeva tarkastelu kattaa ajanjakson vuodesta 1996 tutkimusajanjakson loppuun. Olisi huomattava, että kyseisenä ajanjaksona Koreaa, Taiwania ja Valko-Venäjää koskevat polkumyyntitoi- menpiteet olivat voimassa, mikä vaikutti yhteisön tuotannonalaan. b) Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja tuotantokapasiteetin käyttöaste 141) 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso Tuotanto 312 917 t 330 577 t 322 403 t 315 917 t Indeksi (1996 — 100) 100 106 103 101 Kapasiteetti 384 500 t 376 800 t 358 300 t 359 400 t Indeksi (1996 — 100) 100 98 93 93 Kapasiteetin käyttöaste 81,38 % 87,73 % 89,98 % 87,90 % Indeksi (1996 — 100) 100 108 111 108 Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, yhteisön tuotannonalan tuotanto oli yleensä ottaen vakaa. 142) Kapasiteetin osalta on huomattava, että polyesterikatkokuitujen tuotantolaitoksia käytetään myös muiden kuin tässä menettelyssä tarkasteltujen tuotteiden, esimerkiksi touvien ja topsien tuottami- seen. Tämän vuoksi polyesterikatkokuitujen tuotantokapasiteetti määritettiin ottaen huomioon eri tuotteiden, mukaan lukien polyesterikatkokuitujen, todellinen tuotanto. Kapasiteetin lasku oli näin tarkasteltuna 7 prosenttia. Tuotantokapasiteetin laskun voidaan katsoa johtuneen eräiden yhteisön tuotannonalan tuotantolin- jojen ja -laitosten sulkemisesta tai niiden muuttamisesta kapasiteetin käyttöasteen lisäämiseksi sellaisten tuotteiden tuotantoon soveltuviksi, joita tämä tutkimus ei koske. 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/21 143) Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, tuotantokapasiteetin käyttöaste nousi tarkastelujaksona 8 prosenttia. Käyttöasteen nousu on kuitenkin suoraa seurausta tuotantokapasiteetin laskusta. c) Yhteisön tuotannonalan myyntimäärät 144) Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, yhteisön tuotannonalan polyesterikatkokuitujen myynnin määrä yhteisön markkinoilla laski tarkastelujaksona 6 prosenttia. Myynti 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso 308 851 t 319 235 t 294 718 t 291 013 t Indeksi (1996 — 100) 100 103 95 94 Kyseinen kehityssuuntaus osoittaa, että yhteisön tuotannonalan myynti ei seurannut kasvua kulutuk- sessa, joka lisääntyi tarkastelujaksona 27 prosenttia, kuten edellä johdanto-osan 134 kappaleessa selostetaan. Myynti seurasi nimittäin vain jonkin verran kulutuksen kehitystä vuosina 1996—1997, jolloin kulutuksen kasvaessa 14 prosenttia myynti kasvoi 3 prosenttia. Tämän jälkeen myyntimäärät laskivat jatkuvasti tutkimusajanjaksoon asti. d) Keskimääräinen myyntihinta ja hintojen kehitys 145) Yhteisön tuotannonalan yhteisön markkinoilla kyseisen tuotteen myynnissä veloittamien hintojen painotetut keskiarvot laskivat huomattavasti tarkastelujaksona. Kuten seuraavasta taulukosta ilmenee, hinnat laskivat kyseisenä aikana keskimäärin 11 prosenttia. Yhteisön tuotannonalan keskimääräisten hintojen kehitys 1996 Indeksi (1996 — 100) 100 1997 93 1998 Tutkimusajanjakso 93 89 Tutkimuksessa on ilmennyt, että polyesterikatkokuitujen hintoihin on vaikuttanut myös perusraaka- aineiden kuten puhtaan tereftaalihapon, dimetyylitereftalaatin ja glykolin hintakehitys; kyseiset perus- raaka-aineet muodostavat 60—70 prosenttia valmiin tuotteen tuotantokustannuksista. e) Markkinaosuus 146) Myyntimäärän ja yhteisön kulutuksen kehitysten välinen vertailu osoittaa, että yhteisön tuotan- nonalan markkinaosuus pieneni merkittävästi tarkastelujaksona. Kehitys ilmenee seuraavasta taulu- kosta: Markkinaosuus 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso 67,96 % 61,59 % 50,37 % 50,31 % Indeksi (1996 — 100) 100 91 74 74 Edellä olevasta taulukosta ilmenee, että laskeva suuntaus jatkui koko tarkastelujakson ajan. Vuosina 1996—1997 markkinaosuuden lasku oli tosin suhteellisen vähäistä, 6,4 prosenttiyksikköä. Sitä vastoin vuoden 1997 ja tutkimusjakson välisenä aikana markkinaosuus laski huomattavasti, 11,3 prosenttiyksikköä. L 16/22 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 f) Varastot 147) Varastot 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso Indeksi (1996 — 100) 100 93 122 122 30 084 t 28 033 t 36 801 t 36 780 t Kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee, varastot lisääntyivät huomattavasti eli 22 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusjakson välisenä aikana. g) Kannattavuus 148) Vuonna 1996 yhteisön tuotannonalan painotettujen keskimääräisten tappioiden osuus nettomyyn- nistä oli 4 prosenttia. Kannattavuus 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso – 4,04 % – 0,41 % 6,34 % 6,73 % Kuten yllä olevasta taulukosta ilmenee, taloudellinen tilanne parani myöhemmin, erityisesti vuoden 1998 aikana (6,34 prosentin voitto). Tilanteen paraneminen oli seurausta rakenneuudistuksista, joita yhteisön tuotannonala oli toteuttanut tuotantomenetelmien tehostamiseksi, sekä eräiden tuotantolin- jojen käytöstä, joilla voitiin valmistaa tuotteita, jotka olivat erikoistuneempia ja joiden voittomargi- naali on korkeampi. Tutkimusjakson aikana saavutettuun voittoon vaikuttikin pääosin erityisaloilla saavutettu tulos (18,85 prosenttia). Voitto jäi pienemmäksi tavanomaisten kuitukangaskuitujen (nk. non-woven) (0,86 prosenttia) ja onttojen kuitujen (1,37 prosenttia) osalta. Tutkimuksessa ilmeni myös, että yhteisön tuotannonalan rakenneuudistusten johdosta myynti-, hallinto- ja yleiskustannukset pienenivät 15,3 prosenttia vuoden 1996 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. On myös tärkeää huomioida, että perusraakaaineiden hinnat laskivat merkittävästi: tarkas- tuksen aikana käytettävissä olleiden tietojen mukaan tereftaalihapon hinta laski tarkastelujaksona 35,6 prosenttia ja glykolin hinta 14,3 prosenttia. Näiden raaka-aineiden hintojen laskun arvioitiin yhdessä vähentäneen polyesterikatkokuitujen valmistuskustannuksia 31 prosenttia. Molempien edellä mainittujen tekijöiden eli myynti-, hallinto- ja yleiskustannusten pienenemisen sekä raaka-aineiden hintojen laskun vaikutuksesta laskivat myyntihintoja nopeammin, minkä seurauksena yhteisön tuotannonala alkoi jälleen tuottaa voittoa vuodesta 1998. Nykyisiä voittoja pidetään niin suurina kuin mitä tuonnin aiheuttamat hintapaineet huomioon ottaen on mahdollista saavuttaa. Tuotannonalan tehokkuutta, jota on jo lisätty, ei voida enää lyhyellä aikavälillä parantaa. tuotantokustannukset h) Investoinnit 149) Investoinnit 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso (tuhatta ecua) 17 652 Indeksi (1996 — 100) 100 10 177 58 19 508 111 15 980 91 Yhteisön tuotannonala teki tarkastelujaksona vuosittain merkittäviä investointeja, kuten edellä olevasta taulukosta ilmenee. Olisi huomattava, että kyseiset huomattavat investoinnit on suurim- maksi osaksi tehty korvaaviin koneisiin osana yleistä rakenneuudistusohjelmaa. 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/23 i) Työllisyys 150) Tuotantokapasiteetin hienoisen pienenemisen sekä rakenneuudistuksen takia työllisyys laski kyseisen tuotteen tuotannonalalla noin 20 prosenttia, kuten seuraavasta taulukosta ilmenee: Työllisyys Indeksi (1996 — 100) 1996 3 111 100 1997 2 817 91 1998 Tutkimusajanjakso 2 475 80 2 474 80 j) Yhteisön tuotannonalan tilannetta koskeva päätelmä 151) 152) Edellä esitetystä tarkastelusta on ilmennyt, että eräät taloudelliset indikaattorit, kuten kapasiteetti (– 7 prosenttia), myynnin määrä (– 6 prosenttia), myyntihinnat (– 11 prosenttia), markkinaosuus (– 26 prosenttia), varastot (+ 22 prosenttia), investoinnit (– 9 prosenttia) ja työllisyys (– 20 prosenttia) ovat kehittyneet kielteisesti erityisesti vuoden 1997 ja tutkimusajanjakson välisenä aikana. Samanaikaisesti tuotanto kasvoi vain vähän, yhden prosentin. Tuotantokapasiteetin pienenemisen jälkeen kapasiteetin käyttöaste nousi 8 prosenttia. Tuottavuus, joka oli vuosina 1996—1997 negatii- vinen, kääntyi vuonna 1998 ja tutkimusajanjaksolla positiiviseksi saavuttamatta kuitenkaan tasoa, jota voitiin pitää tyydyttävänä. 153) Tutkimus osoitti myös, että yhteisön tuotannonala on kärsinyt huomattavista hintapaineista. Asian- omaisista maista peräisin olevassa tuonnissa todettiin nimittäin merkittävää hinnan alittavuutta (keskimäärin 10,1 prosenttia). 154) Edellä esitetyn tarkastelun ja erityisesti markkinaosuuden huomattavan pienenemisen ja myyntihin- tojen laskun perusteella pääteltiin, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut vahinkoa, jota voidaan pitää merkittävänä. E SYY-YHTEYS 1. Johdanto 155) Komissio tutki, oliko yhteisön tuotannonalan kärsimä merkittävä vahinko aiheutunut Australiasta ja Taiwanista peräisin olevasta tuetusta tuonnista. Komissio tutki myös muita tekijöitä varmistaakseen, ettei muista tekijöistä aiheutuneen vahingon katsottaisi virheellisesti aiheutuneen tutkimuksen kohteena olevasta tuetusta tuonnista. 2. Yleistä 156) Yhteisön toimieIimet ovat viime aikoina havainneet, että yhteisön tuotannonalalle on aiheutunut vahinkoa useasta maasta, kuten Taiwanista ja Valko-Venäjältä, tulleesta polkumyynnillä tapahtu- neesta tuonnista. Tuotannonala on näin ollen vireillä olevan tutkimuksen alusta lähtien heikentynyt, ja sen katsottiin olleen haavoittuva koko tarkastelujakson ajan. 3. Tuetun tuonnin vaikutus 157) Vireillä olevassa tutkimuksessa on ilmennyt, että tuonti asianomaisista maista yhteisöön yli kaksin- kertaistui tarkastelujaksona. Vuonna 1996 asianomaisista maista tuotiin 20 275 tonnia polyesterikat- kokuituja, kun tuonnin määrä tutkimusajanjaksona oli 46 677 tonnia. Mainitun tuontikehityksen johdosta asianomaisten maiden markkinaosuus kasvoi 4,46 prosentista vuonna 1996 8,07 prosent- tiin tutkimusajanjaksona. Samana ajanjaksona mainitun tuonnin keskimääräiset myyntihinnat laskivat 21 prosenttia. Hinnat alittivat yhteisön tuotannonalan hinnat 10,1 prosentilla. 158) Tämä kehitys tapahtui vaiheessa, jolloin yhteisön tuotannonala oli erityisen haavoittuva ja vasta tervehtymässä muista kolmansista maista pitkään jatkuneen polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutuksista. 159) Seurauksena oli tilanne, jossa yhteisön tuotannonala heikkeni entisestään, vaikka sen olisi pitänyt hyötyä hyvän kauppatavan mukaisen kaupan edellytysten palauttamisesta, kun muista kolmansista maista tulevaan vientiin sovellettiin polkumyyntitoimenpiteitä. Vahinkoa koskevassa tutkimuksessa havaittiin, kuten edellä on selostettu, että kyseisen tuotannonalan tilanne yleisesti ottaen heikkeni. Tuotannonalan markkinaosuus (– 26 %), myynnin määrä (– 6 %) ja myyntihinnat (– 11 %) laskivat huomattavasti. L 16/24 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 160) On myös mainittava, että yhteisön tuotannonalan menetykset olivat suuria niiden polyesterikatkokui- tutyyppien osalta, joita pääosin tuodaan asianomaisista maista. Tavanomaisten kuitukangaskuitujen (nk. non-woven) tuonnin osuus asianomaisten maiden polyesterikatkokuitujen kokonaistuonnista onkin 18,5 prosenttia ja onttojen kuitujen osuus on 29 prosenttia. Näiden tiettyjen tuotetyyppien osalta yhteisön tuotannonala saavutti tavanomaisten kuitukangaskuitujen osalta 0,86 prosentin ja joiden onttojen kuitujen osalta 1,37 prosentin voiton, kun erikoistuneempien tuotteiden osalta, tuonti oli vähäisempää, voitto oli noin 18,85 prosenttia. 161) Tämä on merkittävää erityisesti siksi, että tuodut ja yhteisön tuotannonalan valmistamat polyesteri- katkokuidut ovat samankaltaisia tuotteita, joita myydään yhteisön markkinoilla samanlaisten myynti- kanavien kautta. Näin ollen sillä, että markkinoilla oli kasvava määrä polyesterikatkokuituja, joiden tuontia asianomaisista maista tuettiin, on ollut väistämättä merkittävä vaikutus kyseisiin markki- noihin yleensä. Koska markkinat ovat avoimet, asianomaisista maista tuotujen polyesterikatkokui- tujen alhaisilla hinnoilla, jotka olivat kaikkien yhteisön markkinoiden potentiaalisten asiakkaiden tiedossa, on lisäksi ollut huomattava vaikutus yhteisön tuotannonalan hintatasoon. 162) Edellä esitetyn perusteella todettiin, että tuetulla halpatuonnilla on ollut merkittävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. 4. Muiden tekijöiden vaikutus a) Kulutuksen kehitys 163) Kuten edellä johdanto-osan 134 kappaleessa todettiin, kulutus yhteisön markkinoilla kasvoi 27 prosenttia vuodesta 1996 tutkimusajanjaksolle, mikä osoittaa polyesterikatkokuitujen markkinoiden kasvaneen voimakkaasti. Näin ollen ei voida katsoa, että yhteisön tuotannonalalle aiheutunut vahinko olisi johtunut kulutuksesta. b) Polyesterikatkokuitujen tuonti muista kolmansista maista 164) Polyesterikatkokuitujen kokonaistuonti yhteisöön muista maista kuin Taiwanista (1) ja Australiasta kehittyi seuraavasti: Tuonti 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso Indonesia, Thaimaa, Etelä- Korea (1) 25 814 t 46 718 t 105 747 t 108 675 t Indeksi (1996 — 100) 100 Valko-Venäjä (2) Indeksi (1996 — 100) 4 463 t 100 181 243 t 5 410 35 t 1 421 19 t 0 Muut maat 64 547 t 78 344 t 81 144 t 76 174 t Indeksi (1996 — 100) 100 121 126 118 Muu tuonti (yhteensä) 90 361 t 125 062 t 186 890 t 184 848 t Indeksi (1996 — 100) 100 Vuotuinen erotus 138 + 32 % 207 + 49 % 205 – 1 % (1) Koreasta suuntautuvaan polyesterikuitujen tuontiin on elokuuhun 1999 asti sovellettu 4,8 prosentin lopullista polkumyyntitullia. (2) Valko-Venäjältä suuntautuvaan polyesterikatkokuitujen tuontiin on heinäkuusta 1996 sovelletettu 43,5 prosentin lopullista polkumyyntitullia. (1) Taiwanista suuntautuvaan polyesterikatkokuitujen tuontiin on syyskuusta 1993 sovellettu 13,0 prosentin lopullista polkumyyntitullia. 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/25 Keskimääräisten tuontihintojen kehitys indeksilukuina Indeksi (1996 — 100) 1995 1997 1998 Tutkimusajanjakso Indonesia, Etelä-Korea Thaimaa, 100 Valko-Venäjä Muut maat 100 100 Muu tuonti (yhteensä) 100 90 84 90 89 79 75 89 79 73 75 87 75 On korostettava, että kahta suurta viejämaata, Indonesia ja Thaimaata, koskeva polkumyyntitutkimus on pantu vireille rinnakkain tämän tutkimuksen kanssa. 165) Indonesian, Thaimaan ja Etelä-Korean ohjeellisten tuontihintojen kehitystä tarkasteltaessa ilmeni, että myös ne olivat lisänneet yhteisön hintoihin kohdistuvaa painetta. Käytettävissä olevien tietojen perusteella näistä maista tulevan tuonnin keskihinnat alittivat tässä menettelyssä tarkasteltavina olevien maiden soveltamat hinnat ja yhteisön tuotannonalan hinnat. Kolmansista maista peräisin olevan tuonnin osalta todettiin, että mainitun tuonnin määrien vähäisyys sekä yhteisön tuotannonalan hintatasoa vastaavat hinnat osoittavat, että mainittu tuonti ei ole myötävaikuttanut yhteisön markkinoilla havaittuun hintatason laskuun. Edellä todetun perusteella ei kuitenkaan voida sulkea pois sitä, että Indonesiasta, Thaimaasta ja Etelä-Koreasta yhteisöön suuntautunut tuonti on vaikuttanut yhteisön tuotannonalan taloudelliseen tilanteeseen. Mainitun tuonnin taso ja hinnat eivät kuitenkaan poista asianomaisista maista tulleen tuonnin ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon välistä syy-yhteyttä. c) Vienti ja muu yhteisön tuotannonalan toiminta 166) Viennillä kolmansiin maihin on aina ollut yhteisön tuotannonalan toiminnassa vähäinen osuus. Vuonna 1996 sen osuus kokonaismyynnistä oli 9 prosenttia, kun vienti tutkimusajanjaksona laski 5 prosentin tasolle. Viennin määrät ilmenevät seuraavasta taulukosta: Vienti 1996 1997 1998 Tutkimusajanjakso 27 649 t 29 200 t 16 300 t 14 854 t Indeksi (1996 — 100) 100 106 59 54 Yhteisön tuottajien vientimyynti lähes puolittui tarkastelujaksolla. Tätä myyntiä voidaan kuitenkin pitää vähäisenä yhteisön tuotannonalan kokonaistuotantoon verrattuna. Näin ollen mahdollisella vientimyynnin vähentymisestä aiheutuneella tuotannon vähentymisenä on ollut hyvin vähäinen vaikutus aiheutuneeseen vahinkoon. 167) On väitetty, että tuonti on kasvanut aikana, jolloin yhteisön tuotannonala vähensi tuotantokapasi- teettiaan 7 prosenttia. Tämä vastaa merkittävää osaa tuonnin määrästä, minkä vuoksi tuontia olisi ollut pakko lisätä, jotta kysyntään olisi pystytty vastaamaan. Tässä yhteydessä olisi huomattava, että yhteisön tuotannonalalla on edelleen käyttämätöntä kapasiteettia. Lisäksi kapasiteetin pieneneminen vastaa vain noin puolta asianomaisista maista tapahtuneen tuonnin kasvusta. L 16/26 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 Lisäksi tutkimuksessa on ilmennyt, että kapasiteetin pieneneminen oli seurausta eräiden tuotantolai- tosten sulkemisesta tai niiden muuttamisesta muiden tuotteiden tuotantoon soveltuviksi. Nämä tuotantolaitokset eivät olisi voineet harjoittaa taloudellista toimintaa ottaen huomioon alhaisilla hinnoilla tapahtunut tuonti. Mikäli toimenpiteitä ei otettaisi käyttöön nyt vireillä olevassa tapauk- sessa, tuotantolaitosten sulkemisia voisi olla odotettavissa lisää. Toisaalta, jos hyvän kauppatavan mukaisen kaupan edellytykset palautettaisiin, yhteisön tuotannonala voisi tulevaisuudessa saavuttaa yhteisön markkinoilla suuremman markkinaosuuden, kun otetaan huomioon yhteisön tuotan- nonalan aikaisempi toiminta ja se, että tiettyjä tuotantolinjoja voidaan palauttaa polyesterikatkokui- tujen tuotantoon. 5. Syy-yhteyttä koskevat päätelmät 168) Ei voida sulkea pois sitä, että muut tekijät kuin asianomaisista maista yhteisöön suuntautunut tuettu tuonti ja erityisesti muista kolmansista maista tapahtuva tuonti, joka on rinnakkaisen polkumyynti- tutkimuksen kohteena, olisi vaikuttanut yhteisön tuotannonalan vaikeaan asemaan. On kuitenkin todettava, että asianomaisista maista tulevan tuonnin määrän merkittävällä kasvulla sekä huomatta- valla hintojen laskulla ja hinnan alittavuudella on ollut merkittävä kielteinen vaikutus yhteisön tuotannonalan tilanteeseen. Tästä syystä päätellään, että kyseinen tuonti on erikseen tarkasteltuna aiheuttanut merkittävää vahinkoa yhteisön tuotannonalalle. F YHTEISÖN ETU 1. Johdanto 169) Lopullisia päätelmiä varten komissio tutki, olisiko tukea ja vahinkoa koskevista päätelmistä huoli- matta olemassa pakottavia syitä, joiden perusteella olisi pääteltävä, että toimenpiteiden käyttöönotto ei tässä tapauksessa olisi yhteisön edun mukaista. Tätä tarkoitusta varten komissio tarkasteli perus- asetuksen 31 artiklan mukaisesti toimenpiteiden vaikutusta kaikkiin osapuolien, joita menettely koski. 2. Yhteisön tuotannonalan etu 170) Yhteisön tuotannonala on jo melkein vuosikymmenen ajan kärsinyt tuodun polyesterikatkokuidun alhaisista hinnoista. Tarkasteltavina olevien tukeen vastaisten toimenpiteiden tavoitteena on palauttaa yhteisön markkinoille terve kilpailu yhteisön tuottajien ja kolmansien maiden vientiä harjoittavien tuottajien välille. Yhteisön tuotannonala on panostanut huomattavasti tuottavuutensa parantamiseen viime vuosina pyrkien alentamaan tuotantokustannuksiaan ja parantamaan kilpailukykyään näillä hinnanmuutok- sille herkillä markkinoilla. Se toteutti tutkimusajanjaksona erityisiä rationalisointitoimia. Eräs yhteisön tuottaja esimerkiksi sulki kaksi tuotantolaitosta kustannusten alentamiseksi ja tuottavuu- tensa parantamiseksi. Ottaen huomioon yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon luonteen ja erityisesti sen, että tuotannonalan toipuminen tuetun tuonnin aiheuttamasta vahingosta estyi, komissio katsoo, että jos tukien vastaisia toimenpiteitä ei sovelleta, yhteisön tuotannonalan tilanne tulee hyvin todennäköisesti heikkenemään entisestään. Tämä voi merkitä sitä, että työllisyys laskee entisestään, ja voi lopulta johtaa yhteisön tuottajien määrän vähenemiseen. Lisäksi yhteisön tuotannonalan meneillään olevat rakenneuudistustoimenpiteet osoittavat, että se ei ole halukas luopumaan tästä tuotantolohkosta erityisesti markkinoiden kasvaessa voimakkaasti. Tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotto olisi siis yhteisön edun mukaista. 3. Vaikutus käyttäjiin 171) Komission yksiköt lähettivät kyselylomakkeet yhdelletoista tiedossa olevalle tuojalle, jotka eivät olleet etuyhteydessä vientiä harjoittavien tuottajiin asianomaisissa maissa, sekä neljälletoista polyesterikat- kokuitujen käyttäjälle yhteisössä. Yksikään tuojista ei palauttanut komission yksiköiden tämän tutki- muksen aikana lähettämää kyselylomaketta, mutta vastauksia saatiin kolmelta käyttäjältä. Myös kaksi käyttäjäjärjestöä antoi tätä menettelyä koskevan vastauksen. 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/27 172) Kolmen käyttäjäyrityksen toimittamien tietojen tarkastelusta ilmeni, että kaksi näistä oli tuonut polyesterikatkokuituja tässä menettelyssä tarkasteltavista maista. Käyttäjät väittivät erityisesti, että toimenpiteiden mahdollinen käyttöönotto vaikuttaisi kielteisesti niiden kannattavuuteen ja vaarantaisi niiden selviytymiskyvyn markkinoilla. Olisi kuitenkin huomautettava, että yksi käyttäjä hankki tuotetta vuoden 1997 loppuun asti lähes yksinomaan yhteisön tuotannonalalta ja on vuodesta 1998 alkanut käyttää yksinomaan tarkasteltavana olevista maista tuotua tuotetta halvempien hintojen vuoksi. Polyesterikatkokuituihin liittyvät toiminnot edustivat noin 12:a prosenttia kyseisen käyttäjän liikevaihdosta. Toisen käyttäjän tuonti tarkasteltavana olevista maista on kattanut 30 prosenttia sen tarpeista, ja polyesterikatkokuitujen kustannukset ovat noin 24 prosenttia sen tuotantokustannuk- sista. Polyesterikatkokuituja sisältävän valmiin tuotteen liikevaihto on 46 prosenttia sen kokonaislii- kevaihdosta. Edellä kuvatun tilanteen arvioinnista käy ilmi, että kyseiset käyttäjät voivat hankkia tuotetta vaihtoeh- toisista lähteistä ja että tukien vastaisten toimenpiteiden käyttöönotolla olisi näin ollen vain melko vähäinen vaikutus niiden kokonaiskannattavuuteen ja selviytymiskykyyn markkinoilla. 173) Yksi yhteisön käyttäjiä edustava järjestö pyysi, että tietyntyyppiset polyesterikatkokuidut, joita yhteisön tuotannonala järjestön väitteen mukaan ei valmista, jätettäisiin tarkastelun ulkopuolelle. Tätä väitettä ei kuitenkaan perusteltu riittävillä teknisillä tiedoilla. Komission yksiköt eivät näin ollen voi todeta väitteen paikkansapitävyyttä. 174) Edellä todetun perusteella voidaan päätellä, että käyttäjien tilanne ei huonontuisi merkittävästi, jos ollenkaan, mikäli asianomaisista maista tulevaan polyesterikatkokuitujen tuontiin sovellettaisiin tukeen vastaisia toimenpiteitä. 4. Päätelmät 175) Erityisesti edellä esitettyjen tosiseikkojen ja huomioiden perusteella sekä yhteisön tuotannonalan ja kyseisen tuotteen yhteisön käyttäjiä edustavien järjestöjen esittämien väitteiden tutkimisen jälkeen pääteltiin, että ei ole olemassa pakottavia syitä olla ottamatta käyttöön toimenpiteitä Australiasta ja Taiwanista tulevassa tuonnissa, jotta voitaisiin palauttaa tasapuolisen hinnoittelun kilpailuolosuhteet ja estää yhteisön tuotannonalalle aiheutuvien lisävahinkojen syntyminen. G PÄÄTTYMINEN 176) Koska edellä pääteltiin, että Koreasta ja Thaimaasta peräisin olevan tuonnin koko maata koskeva painotettu keskimääräinen tukimarginaali on vähimmäistasoa, olisi Koreasta ja Thaimaasta peräisin olevaa tuontia koskeva menettely päätettävä perusasetuksen 14 artiklan 3 kohdan mukaisesti. H VÄLIAIKAINEN TULLI 177) Komissio katsoo tukea, vahinkoa, syy-yhteyttä ja yhteisön etua koskevien päätelmien perusteella, että väliaikaisten tasoitustoimenpiteiden käyttöönotto on tarpeellista. 178) Toimenpiteiden tasoa määrittäessään komissio otti huomioon todetut tukimarginaalit ja yhteisön tuotannonalalle aiheutuneen vahingon poistamiseksi tarvittavan tullin määrän. 179) Komissio katsoi, että tuetun tuonnin hinnat olisi nostettava vahinkoa aiheuttamattomalle tasolle. Tarvittava hinnankorotus määritettiin vertaamalla edellä 138 ja sitä seuraavissa kappaleissa selostetun hinnan alittavuuden määrittämisessä käytettyä painotettua keskimääräistä tuontihintaa yhteisön tuotannonalan myymien eri mallien vahinkoa aiheuttamattomaan hintaan. Vahinkoa aiheuttamaton hinta on saatu lisäämällä yhteisön tuotannonalan myyntihintaan sen keskimääräinen tosiasiallinen tappio ja lisäämällä siihen 10 prosentin voittomarginaali. Tämän suuruinen voittomarginaali on todettu vähimmäisedellytykseksi aiemmissa tämän kaltaista tuotannonalaa koskevissa tapauksissa. Tästä vertailusta johtuvat mahdolliset erot ilmaistiin tämän jälkeen prosentteina CIF-kokonaistuon- tiarvosta. L 16/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 21. 1. 2000 180) Perusasetuksen 12 artiklan 1 kohdan mukaisesti tullin on vastattava tuen määrää, ellei vahinkomargi- naali ole tätä alempi. Yhteistyössä toimineisiin tuottajiin sovellettavat tullit ovat siten seuraavat: a) Australia — Leading Synthetics Pty Ltd. b) Taiwan — Nan Ya Plastics Corp. — Far Eastern Textile Ltd. — Shinkong Synthetic Fibres Corp. — Tuntex Distinct Corp. 6 % 1,5 % 1,1 % 0 % 0 % 181) Yhteistyöhön osallistumattomiin yrityksiin sovellettava tulli katsottiin aiheelliseksi vahvistaa korkeimman määritetyn tullin mukaisesti 6 prosentiksi australialaisten tuottajien osalta ja 1,5 prosentiksi taiwanilaisten tuottajien osalta, koska haluttiin välttää yhteistyöstä kieltäytymisen palkit- seminen. 182) Tässä asetuksessa vahvistetut yrityskohtaiset tasoitustullit määritettiin tämä tutkimuksen päätelmien perusteella. Näin ollen ne kuvastavat kyseisten yritysten senhetkistä tilannetta. Näitä tulleja voidaan siten soveltaa (toisin kuin koko maata koskevia ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavia tulleja) yksinomaan tarkasteltavana olevasta maasta peräisin olevien, erikseen mainittujen yritysten eli tarkoin määrättyjen oikeussubjektien tuottamien tuotteiden tuontiin. Jos yrityksen nimeä ja osoitetta ei ole erikseen mainittu tämän asetuksen artiklaosassa (mukaan lukien erikseen mainittuihin yrityk- siin etuyhteydessä olevat yritykset), sen tuottamiin tuontituotteisiin ei voida soveltaa näitä tulleja, vaan niihin on sovellettava ”kaikkiin muihin yrityksiin” sovellettavaa tullia. 183) Kaikki näiden yrityskohtaisten tasoitustullien soveltamiseen liittyvät pyynnöt (esim. yrityksen nimen- muutoksen tai uusien tuotanto- tai myyntiyksiköiden perustamisen johdosta tehdyt) on toimitettava viipymättä komissiolle (1) ja mukaan on liitettävä kaikki asian kannalta oleelliset tiedot ja erityisesti ne, jotka koskevat esimerkiksi kyseiseen nimenmuutokseen tai kyseisiin uusiin tuotanto- tai myyn- tiyksiköihin mahdollisesti liittyviä yrityksen tuotantotoiminnan sekä kotimarkkinamyynnin ja viennin muutoksia. Komissio muuttaa tarvittaessa tätä asetusta neuvoa-antava komiteaa kuultuaan saatta- malla yksilöllisten tullien soveltamisalaan kuuluvien yritysten luettelon ajan tasalle. I LOPPUSÄÄNNÖKSET 184) Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa ne asian- omaiset osapuolet, jotka ilmoittautuivat menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa, voivat esittää kantansa kirjallisesti ja pyytää saada tulla kuulluiksi. Lisäksi olisi huomat- tava, että kaikki tätä asetusta varten tehdyt tullien käyttöönottoa koskevat päätelmät ovat väliaikaisia ja että niitä voidaan joutua harkitsemaan uudelleen mahdollisista lopullisista tulleista päätettäessä. ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Otetaan käyttöön väliaikainen tasoitustulli CN-koodiin 5503 20 00 kuuluvien Australiasta ja Taiwa- 1. nista peräisin olevien karstaamattomien, kampaamattomien tai muuten kehruuta varten käsittelemättömien polyesteriä olevien synteettikatkokuitujen tuonnissa. 2. Vapaasti yhteisön rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava tulli on seuraava: (1) Euroopan komissio Kauppapolitiikan pääosasto Linja E DM 24 - 5/77 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bruxelles/Brussel. 21. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 16/29 Australialaiset tuottajat Leading Synthetics Pty Ltd, Melbourne, Victoria Kaikki muut australialaiset yritykset Taiwanilaiset tuottajat Nan Ya Plastics Corp. , Taipei Far Eastern Textile Ltd, Taipei Shinkong Synthetics Fibres Corp. , Taipei Tuntex Distinct Corp. , Hsichih, Taipei County Kaikki muut taiwanilaiset yritykset Tulli (%) 6 6 Tulli (%) 1,5 1,1 0 0 1,5 Taric-lisäkoodi A059 A999 Taric-lisäkoodi A060 A061 A062 A063 A999 3. Jollei toisin säädetä, sovelletaan voimassa olevia tulleja koskevia säännöksiä ja määräyksiä. Edellä 1 kohdassa tarkoitetun tuotteen luovutus vapaaseen liikkeeseen yhteisössä edellyttää väliai- 4. kaisen tullin määrää vastaavan vakuuden antamista. 2 artikla Asianomaiset osapuolet voivat esittää kirjallisesti kantansa ja pyytää komissiolta suullista kuulemista 15 päivän kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta, sanotun kuitenkaan rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 2026/97 30 artiklan säännösten soveltamista. Asianomaiset osapuolet voivat esittää huomautuksia tämän asetuksen soveltamisesta kuukauden kuluessa sen voimaantulopäivästä asetuksen (EY) N:o 2026/97 31 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Päätetään Korean tasavallasta ja Thaimaasta peräisin olevien polyesterikatkokuitujen tuontia koskeva tukien vastainen menettely. 3 artikla Tämä asetus tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä. Tämän asetuksen 1 artiklaa sovelletaan neljän kuukauden ajan. 4 artikla Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 20 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Pascal LAMY Komission jäsen


title: Règlement (CE) n° 130/2000 de la Commission, du 20 janvier 2000, fixant la restitution maximale à l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) n° 1707/1999

eurovoc_concepts:
award of contract
common wheat
export refund

formats: pdf print

text: L 16/58 FR Journal officiel des Communautés européennes 21. 1. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 130/2000 DE LA COMMISSION du 20 janvier 2000 fixant la restitution maximale à l'exportation de blé tendre dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1707/1999 LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, vu le règlement (CEE) no 1766/92 du Conseil, du 30 juin 1992, portant organisation commune des marchés dans le secteur des céréales (1), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 1253/1999 (2), vu le règlement (CE) no 1501/95 de la Commission, du 29 juin 1995, établissant certaines modalités d'application du règle- ment (CEE) no 1766/92 du Conseil en ce qui concerne l'octroi des restitutions à l'exportation ainsi que les mesures à prendre, en cas de perturbation, dans le secteur des céréales (3), modifié en dernier lieu par le règlement (CE) no 2513/98 (4), et notam- ment son article 4, (1) (2) considérant qu'une adjudication de la restitution et/ou de la taxe à l'exportation de blé tendre vers tous les pays tiers a été ouverte par le règlement (CE) no 1707/1999 de la Commission (5), modifié par le règlement (CE) no 2011/1999 (6); considérant que l'article 7 du règlement (CE) no 1501/95 prévoit que, sur la base des offres communiquées, la Commission peut, selon la procédure prévue à l'article 23 du règlement (CEE) no 1766/92, décider de fixer une restitution maximale à l'exportation, en tenant compte des critères visés à l'article 1er du règlement (CE) no 1501/95; que, dans ce cas, l'adjudication est attribuée à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre se situe à un niveau égal ou inférieur à la restitution maximale, ainsi qu'à celui ou ceux des soumissionnaires dont l'offre porte sur une taxe à l'exportation; considérant que l'application des critères visés ci-dessus à la situation actuelle des marchés de la céréale en cause conduit à fixer la restitution maximale à l'exportation au montant repris à l'article 1er; considérant que les mesures prévues au présent règle- ment sont conformes à l'avis du comité de gestion des céréales, (3) (4) A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Pour les offres communiquées du 14 au 20 janvier 2000, dans le cadre de l'adjudication visée au règlement (CE) no 1707/ 1999, la restitution maximale à l'exportation de blé tendre est fixée à 33,50 EUR/t. Le présent règlement entre en vigueur le 21 janvier 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 20 janvier 2000. Par la Commission Franz FISCHLER Membre de la Commission (1) JO L 181 du 1. 7. 1992, p. 21. (2) JO L 160 du 26. 6. 1999, p. 18. (3) JO L 147 du 30. 6. 1995, p. 7. (4) JO L 313 du 21. 11. 1998, p. 16. (5) JO L 201 du 31. 7. 1999, p. 55. (6) JO L 248 du 21. 9. 1999, p. 23