title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2669/99 från Benedetto Della Vedova (TDI) till kommissionen. Statsstöd till företaget Philipp Holzmann AG..

eurovoc_concepts:
Germany
company in difficulties
control of State aid
infringement of EU law
public works

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/99 direktiv 98/34/EG av den 22 juni 1998 om ett informationsf(cid:246)rfarande betr(cid:228)ffande tekniska standarder och f(cid:246)reskrifter (3) ((cid:228)ndrat genom Europaparlamentets och r(cid:229)dets direktiv 98/48/EG av den 20 juli 1998 (4)). (1) (2) (3) (4) EGT L 298, 17. 10. 1989. EGT L 202, 30. 7. 1997. EGT L 204, 21. 7. 1998. EGT L 217, 5. 8. 1998. (2000/C 280 E/101) SKRIFTLIG FR¯GA E-2669/99 fr(cid:229)n Benedetto Della Vedova (TDI) till kommissionen ˜mne: Statsst(cid:246)d till f(cid:246)retaget Philipp Holzmann AG. (12 januari 2000) Det f(cid:246)rekommer uppgifter om att den tyska regeringen t(cid:228)nker godk(cid:228)nna en rad (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r att fr(cid:228)mja omstrukturering av byggnadsf(cid:246)retagsgruppen Philipp Holzmann AG. I kommissionens nyligen utf(cid:228)rdade meddelande om till(cid:228)mpning av artiklarna 87 och 88 i EG-f(cid:246)rdraget p(cid:229) statsst(cid:246)d i form av garantier framg(cid:229)r det klart under vilka omst(cid:228)ndigheter statliga garantier faller under statligt st(cid:246)d och n(cid:228)r detta (cid:228)r f(cid:246)renligt med artikel 87 i EG-f(cid:246)rdraget. De aviserade (cid:229)tg(cid:228)rderna, l(cid:229)n till ett belopp p(cid:229) 150 miljoner DEM och garantier p(cid:229) (cid:246)ver 100 miljoner DEM, inneb(cid:228)r statsst(cid:246)d (och framf(cid:246)r allt st(cid:246)d till unds(cid:228)ttning och omstrukturering i enlighet med definitionerna i gemenskapens riktlinjer som publicerades i EGT C 368 av den 23 december 1994) som omfattas av artiklarna 87 och 88 i EG-f(cid:246)rdraget. Anser kommissionen inte att den tyska regeringens (cid:229)tg(cid:228)rder inneb(cid:228)r en allvarlig snedvridning av konkurrensen inom gemenskapen och strider mot best(cid:228)mmelserna om statligt st(cid:246)d i artiklarna 87 och 88 i EG-f(cid:246)rdraget? Kommissionsledamoten med ansvar f(cid:246)r konkurrensfr(cid:229)gor och chefen f(cid:246)r Europeiska centralbanken har uttalat sig om att (cid:229)tg(cid:228)rder f(cid:246)r och f(cid:246)rslag till statlig inblandning p(cid:229) marknaderna sammanfaller med eurons svaga st(cid:228)llning. T(cid:228)nker kommissionen mot bakgrund av detta och det som n(cid:228)mnts ovan ta initiativ i syfte att begr(cid:228)nsa kriterierna f(cid:246)r undantag fr(cid:229)n det f(cid:246)rbud mot statsst(cid:246)d som f(cid:246)reskrivs i artikel 87 i EG- f(cid:246)rdraget? Anser kommissionen inte att det vore l(cid:228)mpligt att ta initiativ i syfte att (cid:228)ndra och rent av f(cid:246)rb(cid:228)ttra gemenskapens riktlinjer f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till unds(cid:228)ttning och omstrukturering av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter, ett dokument som utm(cid:228)rks av ett (cid:246)verdrivet vittomfattande och allm(cid:228)nt h(cid:229)llet system f(cid:246)r godk(cid:228)nnande? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 februari 2000) Huruvida den tyska regeringens (cid:229)tg(cid:228)rder medf(cid:246)r en allvarlig snedvridning av konkurrensen m(cid:229)ste granskas noga med utg(cid:229)ngspunkt i kriterierna i riktlinjerna f(cid:246)r statligt st(cid:246)d till unds(cid:228)ttning och omstrukturering av f(cid:246)retag i sv(cid:229)righeter (1). Dessa riktlinjer tr(cid:228)dde i kraft den 9 oktober 1999 och (cid:228)ndrar de tidigare riktlinjerna fr(cid:229)n 1994. De nya riktlinjerna har str(cid:228)ngare villkor, till exempel n(cid:228)r det g(cid:228)ller att f(cid:246)rhindra otillb(cid:246)rlig snedvridning av konkurrensen och principen om att st(cid:246)d endast f(cid:229)r beviljas en enda g(cid:229)ng. Efter en inledande granskning av det anm(cid:228)lda st(cid:246)det fann kommissionen att det f(cid:246)rel(cid:229)g tvivel om st(cid:246)dets f(cid:246)renlighet med den gemensamma marknaden. D(cid:228)rf(cid:246)r inledde kommissionen den 18 januari 2000 en f(cid:246)rdjupad granskning av st(cid:246)d(cid:229)tg(cid:228)rderna. (1) EGT C 288, 9. 10. 1999


title: QUESTION ÉCRITE E-2649/99 posée par Roberta Angelilli (UEN) à la Commission. Mises à jour concernant le programme URBAN à Rome.

eurovoc_concepts:
EU initiative
Latium
Structural Funds
commitment of expenditure
credit
urban area

formats: html pdf print

text: 16. 5. 2002 FR Journal officiel des Communautés européennes C 115 E/1 I (Communications) PARLEMENT EUROPÉEN QUESTIONS ÉCRITES AVEC RÉPONSE (2002/C 115 E/001) QUESTION ÉCRITE E-2649/99 posée par Roberta Angelilli (UEN) à la Commission Objet: Mises à jour concernant le programme URBAN à Rome (12 janvier 2000) Eu égard à la précédente question E-0568/99 (1) et compte tenu de la réponse apportée par le commissaire Wulf-Mathies le 3 mai 1999, la Commission voudrait-elle faire savoir: 1. 2. 3. 4. si, à la suite des retards accumulés, elle a procédé à des réductions de crédits; si la commune de Rome a bénéficié d’un rattrapage depuis la fin du mois d’avril, moyennant un engagement égal à 70 %, comme l’a prévu la Commission; s’il n’est pas possible d’avoir un tableau comparatif des autres États membres; quel est le bilan définitif? (1) JO C 370 du 21. 12. 1999, p. 63. Réponse complémentaire donnée par M. Barnier au nom de la Commission (31 octobre 2001) Il n’y a pas eu de réductions de crédits pour le programme d’initiative communautaire concernant les zones urbaines (Urban) à Rome durant la période 1994-1999. Selon les dernières informations fournies par les autorités italiennes, la commune de Rome a atteint, au 31 décembre 1999, un engagement de crédits égal à la totalité du montant disponible au titre de cette initiative. Comme les autorités responsables disposent jusqu’au 31 décembre 2001 pour compléter les paiements au titre des Fonds structurels pour cette période de programmation, un bilan définitif d’Urban ne peut être fourni à ce stade. À ce stade, l’état d’exécution d’Urban dans les différents États membres pour la même période est repris dans le tableau ci-après. Belgique Danemark Allemagne Grèce Espagne France (en euros) Engagements Désengagements Paiements 16 310 343 0 10 773 350 1 382 000 − 156 000 948 000 98 793 000 − 63 000 78 492 000 34 117 000 218 147 000 0 0 6 868 429 160 074 400 68 440 647 − 512 245 47 649 453 C 115 E/2 Journal officiel des Communautés européennes FR 16. 5. 2002 Irelande Italie Engagements Désengagements Paiements 12 574 617 120 368 000 0 0 10 059 694 99 828 800 Luxembourg 429 000 − 122 000 214 500 Pays-Bas Autriche Portugal Finlande Suède Royaume-Uni 21 735 190 12 968 260 44 951 788 0 0 0 5 858 340 − 246 108 3 284 000 93 321 000 0 0 15 474 153 10 374 608 38 936 653 4 359 200 2 627 200 54 308 400 (2002/C 115 E/002) QUESTION ÉCRITE E-0862/01 posée par Christopher Huhne (ELDR) à la Commission (22 mars 2001) Objet: Fièvre aphteuse La Commission pourrait-elle indiquer quels pays, actuellement partenaires commerciaux de l’UE, ont 1. des preuves manifestes de l’existence de la fièvre aphteuse chez les animaux biongulés? Quelles mesures ont été prises pour s’assurer que de la viande contaminée n’est pas importée dans 2. l’UE? 3. À quel moment, la Commission a-t-elle pour la première fois eu connaissance de l’apparition de la fièvre aphteuse en Afrique du Sud et à quel moment a-t-elle pris des mesures pour faire face au risque de contagion? 4. Pourquoi ce retard? Réponse donnée par M. Byrne au nom de la Commission (18 juillet 2001) La directive 72/462/CEE du Conseil du 12 décembre 1972, concernant des problèmes sanitaires et de police sanitaire lors de l’importation d’animaux des espèces bovine et porcine et des viandes fraîches en provenance des pays tiers (1) fixe les conditions de base de police sanitaire en matière d’importations d’animaux. Un certain nombre de décisions spécifiques de la Commission fixant les conditions de police sanitaire et la certification sanitaire pour ces animaux et produits ont ensuite été adoptées sur cette base, conformément aux avis du comité vétérinaire permanent. La décision 79/542/CEE du Conseil du 21 décembre 1976 établit une liste des pays tiers en provenance desquels les États membres autorisent l’importation d’animaux des espèces bovine et porcine et de viandes fraîches (2), ainsi que d’autres produits conformément à la directive 72/462/CEE. En ce qui concerne la fièvre aphteuse, seuls les pays d’Amérique du Sud et du Sud de l’Afrique sont concernés pour ce qui est de la viande et des produits à base de viande. Des règles spécifiques sont fixées pour les importations en provenance des pays de la liste, qui connaissent des foyers de fièvre aphteuse dans certaines régions et/ou pratiquent la vaccination. Les importations d’animaux domestiques à partir de ces pays dans la Communauté ne sont pas autorisées. la certification vétérinaire sont fixées pour ces pays par la Les conditions de police sanitaire et décision 93/402/CEE de la Commission du 10 juin 1993 concernant les conditions de police sanitaire et la certification vétérinaire requises à l’importation de viandes fraîches en provenance de certains pays d’Amérique du Sud (3) et par la décision 1999/283/CE de la Commission du 12 avril 1999 concernant les conditions de police sanitaire et la certification vétérinaire requises à l’importation de viandes fraîches en provenance de certains pays africains (4)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2613/99 från Horst Schnellhardt (PPE-DE) till kommissionen. Farmaka på det veterinärmedicinska området.

eurovoc_concepts:
EU policy
veterinary drug

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/81 I vilket stadium befinner sig f(cid:246)rfarandet? Vilka konkreta motiv finns det f(cid:246)r kommissionens initiativ till en f(cid:246)rnyad sk(cid:228)rpning av interventions- kriterierna? K(cid:228)nner kommissionen till att interventionskriterierna redan idag endast kan uppfyllas i klimatm(cid:228)ssigt ogynnsamma omr(cid:229)den, exempelvis kustregioner, genom omfattande tekniska insatser och d(cid:228)rmed till avsev(cid:228)rt h(cid:246)gre produktionskostnader? ˜r kommissionen medveten om att jordbrukarna i de ovan beskrivna regionerna kommer att f(cid:229) lida av varaktiga nackdelar och f(cid:246)rluster om kriterierna sk(cid:228)rps, (cid:228)ven om deras produkter inte p(cid:229) n(cid:229)got vis (cid:228)r s(cid:228)mre? Har kommissionen planer p(cid:229) att inf(cid:246)ra en regional gradering, eller en reglering som utj(cid:228)mnar or(cid:228)ttvisorna, f(cid:246)r att utj(cid:228)mna de nackdelar som klimatet medf(cid:246)r? Svar fr(cid:229)n Franz Fischler p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (7 februari 2000) Kommissionen har startat en diskussion om den l(cid:228)gsta godtagbara kvaliteten p(cid:229) spannm(cid:229)l som erbjuds f(cid:246)r intervention. Syftet (cid:228)r att g(cid:246)ra den lagrade spannm(cid:229)len mer anpassad till efterfr(cid:229)gan, s(cid:228)rskilt f(cid:246)r export. Diskussionen inleddes i oktober 1999 och p(cid:229)g(cid:229)r fortfarande. Vad g(cid:228)ller vattenhalten i spannm(cid:229)l, b(cid:246)r det n(cid:228)mnas att syftet med detta kriterium (cid:228)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla en tillfredsst(cid:228)llande lagring under ganska l(cid:229)ng tid. D(cid:228)rf(cid:246)r (cid:228)r denna halt f(cid:246)r n(cid:228)rvarande satt till 14,5 %. Undantag f(cid:246)r 15 % har medgetts under de senaste odlingss(cid:228)songerna. Den fria marknaden kr(cid:228)ver i allm(cid:228)nhet l(cid:228)gre vattenhalter, vilket b(cid:229)de g(cid:228)ller den inre marknaden och exportmarknaden. Orsaken (cid:228)r att man vill undvika att kvaliteten kan f(cid:246)rs(cid:228)mras genom att toxiner utvecklas. P(cid:229) marknaden accepteras ingen h(cid:246)gre vattenhalt annat (cid:228)n f(cid:246)r omedelbar anv(cid:228)ndning eller med en neds(cid:228)ttning av priset, eftersom torkning m(cid:229)ste till. Det finns ingen anledning att det skulle vara annorlunda vid intervention och det b(cid:246)r framh(cid:229)llas att denna inte utg(cid:246)r en avs(cid:228)ttningsm(cid:246)jlighet i sig utan bara ett med offentliga medel bekostat tillf(cid:228)lligt stadium. Oberoende av produktionsomr(cid:229)de och klimatf(cid:246)rh(cid:229)llandena vid sk(cid:246)rden kan producenten f(cid:246)r (cid:246)vrigt avs(cid:228)tta sin spannm(cid:229)l, om bara marknadens kvalitetskrav tillgodoses, t. ex. genom torkning om nu vattenhalten (cid:228)r f(cid:246)r h(cid:246)g. Det handlar h(cid:228)r bara om att hantera klimatriskerna med all vegetabilisk produktion. (2000/C 280 E/084) SKRIFTLIG FR¯GA E-2613/99 fr(cid:229)n Horst Schnellhardt (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Farmaka p(cid:229) det veterin(cid:228)rmedicinska omr(cid:229)det (12 januari 2000) Lagstiftningsf(cid:246)rfarandet om antagande av Europaparlamentets och r(cid:229)dets f(cid:246)rordning om s(cid:228)rl(cid:228)kemedel resulterade i en text som var tillfredsst(cid:228)llande f(cid:246)r alla ber(cid:246)rda parter. Genom denna f(cid:246)rordning skapar man inom l(cid:228)karvetenskapen en ram som i mycket stor grad kommer att underl(cid:228)tta kampen mot s(cid:228)llsynta sjukdomar. EU t(cid:228)pper d(cid:228)rmed till en lucka i f(cid:246)rh(cid:229)llande till F(cid:246)renta staterna och Japan som redan mycket tidigare har kunnat st(cid:229) till tj(cid:228)nst med liknande lagstiftning. Enligt min (cid:229)sikt borde man dock skapa liknande villkor p(cid:229) andra farmakologiska delomr(cid:229)den, jag t(cid:228)nker mera konkret p(cid:229) det veterin(cid:228)rmedicinska omr(cid:229)det. Ett antal veterin(cid:228)rl(cid:228)kemedel har enligt mening C 280 E/82 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 f(cid:246)rsvunnit fr(cid:229)n marknaden under de senaste (cid:229)ren. En riktad profylaktisk eller terapeutisk insats (cid:228)r s(cid:229)ledes idag endast delvis m(cid:246)jlig. Denna situation har uppst(cid:229)tt p(cid:229) rent ekonomiska grunder. Jag anser att man b(cid:246)r g(cid:246)ra en kritisk bed(cid:246)mning av utvecklingen p(cid:229) veterin(cid:228)rl(cid:228)kemedelsmarknaden i Europa och j(cid:228)mf(cid:246)ra den med l(cid:228)get betr(cid:228)ffande s(cid:228)rl(cid:228)kemedel inom l(cid:228)karvetenskapen. 1. Delar kommissionen denna uppfattning om veterin(cid:228)rl(cid:228)kemedelsmarknaden? 2. Har kommissionen f(cid:246)r avsikt att vidta lagstiftningsinitiativ? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder st(cid:229)r i s(cid:229) fall att v(cid:228)nta? 3. Hur motiverar kommissionen sin st(cid:229)ndpunkt i det fall att den inte (cid:228)mnar vidta lagstiftningsinitiativ? Svar fr(cid:229)n Erkki Liikanen p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (22 februari 2000) Kommissionen (cid:228)r medveten om att det finns vissa likheter mellan den bristande tillg(cid:229)ngen p(cid:229) l(cid:228)kemedel f(cid:246)r m(cid:228)nniskor respektive djur. Bristen p(cid:229) veterin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel f(cid:246)r mera s(cid:228)llsynta djurarter motsvarar den bristande tillg(cid:229)ngen p(cid:229) l(cid:228)kemedel f(cid:246)r m(cid:228)nniskor med s(cid:228)llsynta sjukdomar. I b(cid:229)da dessa nischer begr(cid:228)nsas forskning, utveckling och marknadsf(cid:246)ring av viktiga medicinska produkter av den d(cid:229)liga l(cid:246)nsamheten och den d(cid:228)rav f(cid:246)ljande oviljan hos l(cid:228)kemedelsindustrin att g(cid:246)ra investeringar. N(cid:228)r det g(cid:228)ller veterin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel f(cid:246)rsv(cid:229)ras problemet av att det finns olika m(cid:229)lgrupper av djurarter f(cid:246)r vilka det kr(cid:228)vs ytterligare vetenskapliga uppgifter. F(cid:246)r livsmedelsproducerande djur kr(cid:228)ver utv(cid:228)rderingen av restm(cid:228)ngdsdata stora extra investeringar fr(cid:229)n industrin. F(cid:246)r n(cid:228)rvarande saknas incitament f(cid:246)r detta. Kommissionen arbetar p(cid:229) ett f(cid:246)rslag om (cid:228)ndring av r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2377/90 av den 26 juni 1990 om inr(cid:228)ttandet av ett gemenskapsf(cid:246)rfarande f(cid:246)r att fastst(cid:228)lla gr(cid:228)nsv(cid:228)rden f(cid:246)r h(cid:246)gsta till(cid:229)tna restm(cid:228)ngder av veterin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel i livsmedel med animaliskt ursprun (1) och r(cid:229)dets direktiv 81/851/EEG av den 28 september 1981 om tilln(cid:228)rmning av medlemsstaternas lagstiftning om vete- rin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel (2). Syftet med f(cid:246)rslaget (cid:228)r att komma till r(cid:228)tta med problemet att det inte finns n(cid:229)gra veterin(cid:228)rmedicinska l(cid:228)kemedel f(cid:246)r mera s(cid:228)llsynta djurarter eller f(cid:246)r vissa indikationer (begr(cid:228)n- sad anv(cid:228)ndning). F(cid:246)rslaget kommer att skickas till r(cid:229)det och parlamentet s(cid:229) snart som m(cid:246)jligt. Enligt s(cid:228)rskild lagstiftning om h(cid:228)star (som (cid:228)r ett s(cid:228)rskilt fall) finns det en s(cid:228)rskild mekanism som skall se till att h(cid:228)stdjur avsedda f(cid:246)r slakt f(cid:246)r livsmedelsproduktion, och som omfattas av l(cid:228)kemedelsreglerna f(cid:246)r livsmedelsproducerande djur, skiljs fr(cid:229)n h(cid:228)stdjur s(cid:228)rskilt m(cid:228)rkta f(cid:246)r att definitivt uteslutas fr(cid:229)n livsmedels- kedjan, eller f(cid:246)r att m(cid:246)jligg(cid:246)ra att de slaktas p(cid:229) villkor att all s(cid:229)dan behandling noteras i en s(cid:228)rskild del av ett (cid:148)h(cid:228)stpass(cid:148) i enlighet med nyligen antagen gemenskapslagstiftning, och att en allm(cid:228)n l(cid:228)kemedelsfri tid p(cid:229) sex m(cid:229)nader iakttas. Inom ramen f(cid:246)r en allm(cid:228)n utv(cid:228)rdering av systemet f(cid:246)r utf(cid:228)rdande av f(cid:246)rs(cid:228)ljningstillst(cid:229)nd f(cid:246)r veterin(cid:228)rme- dicinska l(cid:228)kemedel har kommissionen nyligen givit en oberoende konsult i uppdrag att utv(cid:228)rdera hela systemet f(cid:246)r utf(cid:228)rdande av tillst(cid:229)nd f(cid:246)r och (cid:246)vervakning av l(cid:228)kemedel i gemenskapen. Under 2001 kommer kommissionen att l(cid:228)gga fram ett f(cid:246)rslag till ett nytt system inf(cid:246)r r(cid:229)det och Europaparlamentet, grundat p(cid:229) resultaten fr(cid:229)n denna unders(cid:246)kning. (1) (2) EGT L 224, 18. 8. 1990. EGT L 317, 6. 11. 1981


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2609/99 di Mogens Camre (UEN) alla Commissione. Violazione dei diritti dell'uomo in Turchia.

eurovoc_concepts:
Christianity
Türkiye
accession to the European Union
association agreement (EU)
religious discrimination
religious group
terms for aid

text: C 303 E/80 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 24. 10. 2000 ¨ difficile effettuare una comparazione tra le norme comunitarie vigenti e future e quelle degli Stati Uniti o del Giappone. Altri paesi utilizzano una definizione differente di rifiuti e prevedono un diverso campo di applicazione. Inoltre l(cid:146)esistenza di diversi parametri di regolazione come il contenuto standard di ossigeno dei gas di scarico e di differenti intervalli di misurazione rendono un simile confronto complicato da realizzare. (1) GU L 365 del 31. 12. 1994. (2) GU L 163 del 14. 6. 1989. (3) GU L 203 del 15. 7. 1989. (4) Comunicato stampa n. 13293/99. (2000/C 303 E/071) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2560/99 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (11 gennaio 2000) Oggetto: Pulizia dei mari Potrebbe la Commissione pubblicare le ultime cifre disponibili relative alla pulizia delle acque marine nelle principali stazioni balneari dell(cid:146)Unione europea, corredate, per ciascuna di queste stazioni, dalle cifre relative a ciascuno degli ultimi cinque anni? Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m a nome della Commissione (17 gennaio 2000) Gli obblighi riguardanti la presentazione di una relazione annua ai sensi della direttiva 76/160/CEE del Consiglio concernente la qualit(cid:224) delle acque di balneazione (1) comportano la preparazione di una valutazione della qualit(cid:224) delle acque di balneazione degli Stati membri al termine di ogni stagione balneare. La direttiva stabilisce che le autorit(cid:224) responsabili degli Stati membri presentino i dati alla Commissione entro il 31 dicembre; la Commissione raccoglie tali dati in un rapporto annuale che viene presentato prima della successiva stagione balneare, verso la met(cid:224) del mese di maggio. I dati relativi alla stagione balneare 1999 saranno pertanto presentati nel maggio del 2000. Gli ultimi dati attualmente disponibili riguardano la stagione 1998. Il rapporto Ł pubblicato con il seguente titolo: Qualit(cid:224) delle acque di balneazione (stagione balneare 1998), maggio 1999 (cid:129) EUR 18831. Le suddette informazioni sono contenute anche nel sito Europa al seguente indirizzo: http://europa. eu. int/ water/water-bathing/index_en. html. La parte cartografica presentata sul sito Internet fornisce lo stato di qualit(cid:224) di ciascuna zona di balneazione dal 1992. (1) GU L 31 del 5. 2. 1976. (2000/C 303 E/072) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2609/99 di Mogens Camre (UEN) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Violazione dei diritti dell(cid:146)uomo in Turchia Come Ł previsto dai criteri stabiliti a Copenaghen del 1993, costituisce un presupposto per l(cid:146)adesione di un paese all(cid:146)Unione europea il rispetto dei diritti dell(cid:146)uomo e la tutela delle minoranze. Come appare anche dalla risoluzione del Parlamento europeo del 6 ottobre 1999, la Turchia Ł lungi dal soddisfare i criteri surricordati. La politica ufficiale della Turchia comporta infatti il divieto di svolgere cerimonie religiose cristiane e la cattedrale cristiana di Hagia Sophia Ł tuttora occupata dai mussulmani. Tali evidenti violazioni dei diritti dell(cid:146)uomo sono in aperta contraddizione con i criteri stabiliti a Copenaghen, ed Ł quindi pertinente chiedersi quali condizioni pone la Commissione alla Turchia nell(cid:146)ambito dell(cid:146)attuale cooperazione. 24. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 303 E/81 Dal momento che la Turchia, in virtø dell(cid:146)articolo 28 dell(cid:146)Accordo di associazione riceve aiuti dall(cid:146)UE, a quali condizioni Ł soggetta la cooperazione con la Turchia, per quanto riguarda il trattamento delle minoranze cristiane in detto paese? Risposta data dal sig. Verheugen in nome della Commissione (31 gennaio 2000) Per quanto concerne gli aiuti provenienti dal bilancio comunitario, l(cid:146)unico strumento finanziario di cui pu(cid:242) attualmente beneficiare la Turchia Ł il programma MEDA (Direttiva CE No1488/96 del Consiglio, del 23 luglio 1996, sulle misure tecniche e finanziarie destinate ad accompagnare la riforma delle strutture sociali ed economiche nell(cid:146)ambito del partenariato euromediterraneo) (1). Conformemente all(cid:146)articolo 3, la direttiva MEDA si basa sul rispetto della democrazia, del principio di legalit(cid:224), dei diritti umani e delle libert(cid:224) fondamentali. La violazione di tali principi potrebbe giustificare l(cid:146)adozione di misure adeguate da parte del Consiglio. Nella realizzazione della cooperazione con la Turchia, la Commissione sottolinea con enfasi la necessit(cid:224) del rispetto di tali principi. Nell(cid:146)ultima relazione periodica sulla Turchia, adottata nell(cid:146)ottobre 1999, la Commissione ha valutato la situazione secondo i cosiddetti criteri di Copenhagen. ¨ stato concluso che al momento la Turchia non rispetta tali principi in campo politico. In particolare, in Turchia non viene soddisfatto il rispetto della libert(cid:224) di religione. Le principali minoranze cristiane in Turchia sono greche, armene (riconosciute quali minoranze dal trattato di Losanna) e siriane (siro-ortodosse). Quest(cid:146)ultimo gruppo, in particolare, Ł stato recentemente oggetto di discriminazioni e molestie. Altri gruppi cristiani comprendono i gruppi evangelici originari degli Stati Uniti, che vengono sovente molestati. Per quanto riguarda la cattedrale di Costantinopoli Hagia Sophia, essa fu convertita in moschea subito dopo la presa della citt(cid:224), nel 1453. Tale destino tocc(cid:242) anche ad altre chiese, tra cui quella di St Saviour a Chora, che divenne la moschea di Kariye. Dopo la proclamazione della Repubblica nel 1923, Atat(cid:252)rk trasform(cid:242) entrambe le chiese in musei, con il risultato che esse sono adesso accessibili alle persone appartenenti a qualsiasi religione o a nessuna. I mosaici sono stati riportati alla luce e restaurati e Haghia Sophia Ł attualmente oggetto di un sostanziale progetto di restauro. Il Consiglio Europeo di Helsinki (dicembre 1999) ha chiesto alla Commissione di preparare un partenariato di adesione, destinato ad essere adottato dal Consiglio. In tale documento verranno stabilite le priorit(cid:224) per l(cid:146)adempimento dei criteri di Copenhagen da parte della Turchia, comprese le priorit(cid:224) politiche. La questione relativa alla libert(cid:224) di religione verr(cid:224) sollevata in detto contesto. (1) GU L 189 del 30. 7. 1996. (2000/C 303 E/073) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2615/99 di Chris Davies (ELDR) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Sussidi agricoli e ambiente Quali sono i piani della Commissione per contenere il pagamento di sussidi a sostegno di attivit(cid:224) agricole che risultano causare danni ecologici e per incoraggiare metodi ecologicamente positivi? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (28 gennaio 2000) La strategia comunitaria per incoraggiare i metodi agricoli ecologicamente positivi Ł costituita da tre elementi chiave


title: QUESTION ÉCRITE E-2705/99 posée par Ian Hudghton (Verts/ALE) à la Commission. Pêche ‐ réaffectation de l'IFOP.

eurovoc_concepts:
FIFG
Structural Funds
United Kingdom
common fisheries policy
financial management
regulation (EU)

text: C 330 E/42 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 Le Conseil et le PE s(cid:146)Øtant ainsi clairement engagØs (cid:224) accro(cid:238)tre substantiellement les objectifs dans une proposition qui devait Œtre soumise (cid:224) la fin de l(cid:146)annØe 1999 ou au dØbut de l(cid:146)annØe 2000, (cid:224) quelle date la Commission compte-t-elle prØsenter au Parlement europØen et au Conseil sa proposition de rØvision de ladite directive? S(cid:146)agissant plus particuliŁrement des objectifs, la Commission compte-t-elle inclure un objectif commun en matiŁre de recyclage et de rØemploi? (1) JO L 365 du 31. 12. 1994, p. 10. RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (16 mars 2000) L(cid:146)obligation de revoir substantiellement les objectifs de valorisation et de recyclage est stipulØe (cid:224) l(cid:146)article 6, paragraphe 3, point (b), et (cid:224) l(cid:146)article 6, paragraphe 1, point (c), de la directive 94/62/CE du Parlement et du Conseil du 20 dØcembre 1994 relative aux emballages et aux dØchets d(cid:146)emballage. Le compromis atteint par le Parlement et le Conseil, aprŁs de longues discussions au sein du comitØ de conciliation, a consistØ en une premiŁre sØrie d(cid:146)objectifs chiffrØs de valorisation et de recyclage qui doivent Œtre atteints pour juin 2001 et en un engagement de la part du lØgislateur communautaire (cid:224) accro(cid:238)tre considØrablement ces objectifs dans une seconde phase dont la fin est prØvue pour la mi-2006. De nombreuses personnes et organisations sont impliquØes dans la cha(cid:238)ne de l(cid:146)emballage, y compris des opØrateurs Øconomiques, des consommateurs, des organisations environnementales et des autoritØs. Leurs intØrŒts sont de natures trŁs diffØrentes. Cela impose l(cid:146)Øtablissement d(cid:146)un cadre de dialogue afin d(cid:146)assurer une approche ØquilibrØe. Ce processus permet (cid:224) la Commission d(cid:146)Øvaluer correctement la situation et de dØvelopper d(cid:146)Øventuelles solutions rendant la directive plus efficace. DiffØrentes options ont ØtØ prØsentØes aux parties intØressØes et aux (cid:201)tats membres et discutØes avec ceux-ci, mais les mesures que la Commission devrait finalement proposer en sont toujours au stade de la rØflexion interne. la Commission a l(cid:146)intention de Le processus de rØvision prend plus de temps que prØvu. Cependant, prØsenter au Conseil et au Parlement une proposition formelle de rØvision de la directive afin de leur permettre d(cid:146)adopter les mesures en temps voulu. (2000/C 330 E/046) QUESTION (cid:201)CRITE E-2705/99 posØe par Ian Hudghton (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: PŒche (cid:129) rØaffectation de l(cid:146)IFOP Dans l(cid:146)hypothŁse ou un (cid:201)tat membre n(cid:146)utiliserait pas l(cid:146)intØgralitØ des fonds qui lui ont ØtØ allouØs au titre de l(cid:146)IFOP, la Commission confirme-t-elle que cet (cid:201)tat membre a toute latitude pour les rØaffecter au titre d(cid:146)un autre programme ne relevant pas de la pŒche. Dans l(cid:146)affirmative, la Commission peut-elle citer des exemples de pays qui auraient recouru (cid:224) cette pratique? (2000/C 330 E/047) QUESTION (cid:201)CRITE E-2706/99 posØe par Ian Hudghton (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: PŒche (cid:129) IFOP et Royaume-Uni La Commission peut-elle fournir des statistiques sur la disponiblitØ des fonds allouØs au Royaume-Uni en 1998 et 1999 au titre de l(cid:146)IFOP, et le taux d(cid:146)utilisation, en faisant notamment Øtat de tous les montants «inutilisØs»?


title: QUESTION ÉCRITE E-2618/99 posée par Michl Ebner (PPE-DE) à la Commission. Droits fondamentaux.

eurovoc_concepts:
EU policy
ownership

text: C 280 E/84 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/086) QUESTION (cid:201)CRITE E-2618/99 posØe par Michl Ebner (PPE-DE) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: Droits fondamentaux 1. En application de l(cid:146)article 295 du traitØ (ex-article 222 du traitØ CE), les droits de propriØtØ relŁvent, conformØment au principe de subsidiaritØ, de la compØtence des (cid:201)tats membres. L(cid:146)article 6, paragraphe 1 du traitØ de Rome prØvoit nØanmoins certaines garanties indispensables au chapitre des droits de l(cid:146)homme et, partant, de la reconnaissance des droits de propriØtØ. Or, il existe diverses rØglementations europØennes dont la mise en (cid:156)uvre a des incidences patentes sur le droit de propriØtØ. C(cid:146)est notamment le cas de la directive sur les oiseaux, de la directive sur les habitats et de la directive sur les nitrates. Certains rŁglements en cours d(cid:146)Ølaboration risquent, de mŒme, d(cid:146)avoir des incidences nØgatives pour les propriØtaires terriens (responsabilitØ environnementale, responsabilitØ du fait des produits, etc. ). Comment la Commission se propose-t-elle de garantir un niveau de protection suffisante des droits de propriØtØ dans le cadre de ses travaux de rØglementation, compte tenu du fait que la protection des droits fondamentaux inclut effectivement les droits de propriØtØ? Le Conseil de Cologne a par ailleurs dØcidØ de l(cid:146)Ølaboration d(cid:146)une charte des droits fondamentaux, au 2. nombre desquels la Convention europØenne des droits de l(cid:146)homme fait figurer les droits de propriØtØ. La Commission compte-t-elle inclure dans la charte les droits de propriØtØ? Quelles seront les modalitØs pratiques d(cid:146)application de la charte, lorsque celle-ci aura ØtØ finalisØe? RØponse donnØe par M. Vitorino au nom de la Commission (14 fØvrier 2000) 1. Le droit de propriØtØ est un droit fondamental garanti par l(cid:146)article 1 du protocole additionnel (cid:224) la Convention de sauvegarde des Droits de l(cid:146)Homme et des LibertØs fondamentales et par les traditions constitutionnelles communes aux (cid:201)tats membres. Or, ce droit n(cid:146)est pas absolu, mais il peut Œtre soumis (cid:224) des restrictions, pouvant aller jusqu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)expropria- tion, pour cause d(cid:146)utilitØ publique. En effet, l(cid:146)article 1 du protocole additionnel prØcitØ dispose que «toute personne physique ou morale a droit au respect de ses biens. Nul ne peut Œtre privØ de sa propriØtØ que pour cause d(cid:146)utilitØ publique et dans les conditions prØvues par la loi et les principes gØnØraux du droit international. Les dispositions prØcØdentes ne portent pas atteinte au droit que possŁdent les (cid:201)tats de mettre en vigueur les lois qu(cid:146)ils jugent nØcessaires pour rØglementer l(cid:146)usage des biens conformØment (cid:224) l(cid:146)intØrŒt gØnØral ou pour assurer le paiement des imp(cid:244)ts ou d(cid:146)autres contributions ou amendes». MŒme si, en vertu de l(cid:146)article 295 (ex-article 222) du traitØ CE, le traitØ ne prØjuge en rien le rØgime de la propriØtØ dans les (cid:201)tats membres, l(cid:146)Union, en vertu de l(cid:146)article 6, paragraphe 2, du traitØ sur l(cid:146)Union europØenne, est tenue de respecter les droits fondamentaux tels qu(cid:146)ils sont garantis par la Convention europØenne de sauvegarde des Droits de l(cid:146)Homme et des LibertØs fondamentales, signØe (cid:224) Rome le 4 novembre 1950, et tels qu(cid:146)ils rØsultent des traditions constitutionnelles communes aux (cid:201)tats membres, en tant que principes gØnØraux du droit communautaire. Pour sa part, la Commission, dans toutes ses propositions, tient compte du principe de la proportionnalitØ, afin que le droit de propriØtØ ne soit affectØ que dans les limites indispensables imposØes par l(cid:146)intØrŒt gØnØral. (cid:201)tant donnØ que la charte des droits fondamentaux est en cours d(cid:146)Ølaboration et beaucoup de 2. questions y relatives restent pour le moment ouvertes, la Commission ne peut faire aucune prØvision ni sur son contenu ni sur les modalitØs pratiques de son application qui dØpendent de sa nature juridique et de son contenu. De toute fa(cid:231)on, vu l(cid:146)importance des droits de propriØtØ, il est Øvident que la charte ne pourra pas les ignorer


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2675/99 von Theresa Villiers (PPE-DE) an die Kommission. Politik der Kommission auf dem Gebiet der Übernahmen.

eurovoc_concepts:
company law
competence of the Member States
proposal (EU)
shareholder
takeover bid

text: C 225 E/190 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/212) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2671/99 von Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Karten f(cid:252)r EU-B(cid:252)rger zur Einreise nach Italien (12. Januar 2000) Deutsche Touristen mu(cid:223)ten am 15. 11. 1999 auf einer F(cid:228)hre von Tunis nach Livorno (Italien) orange- farbene Karten abstempeln lassen, sonst w(cid:228)re ihnen nach Auskunft der italienischen Beh(cid:246)rden die Einreise nach Italien verweigert worden. Ohne den Stempel h(cid:228)tten sie das Schiff nicht verlassen d(cid:252)rfen, so die Auskunft der Zollbeamten. Die Einreise verz(cid:246)gerte sich durch diese Ma(cid:223)nahme um mehrere Stunden. Dies empfanden die Touristen als pure Schikane. Gibt es einen Grund, warum EU-B(cid:252)rger besondere Einreisekarten f(cid:252)r Italien vorlegen m(cid:252)ssen? Wenn es keinen Grund gibt, was gedenkt die Europ(cid:228)ische Kommission dagegen zu tun? Anwort von Herrn Vitorino im Namen der Kommission (17. Februar 2000) Die Kommission wird mit den italienischen Beh(cid:246)rden Kontakt aufnehmen, um Genaueres zu dem in der Anfrage angesprochenen Sachverhalt zu erfahren. Erforderlichenfalls wird sie die Angelegenheit im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 226 (fr(cid:252)her Artikel 169) EG-Vertrag untersuchen. (2000/C 225 E/213) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2675/99 von Theresa Villiers (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Politik der Kommission auf dem Gebiet der (cid:220)bernahmen (12. Januar 2000) Nach der Bekanntgabe des Angebots von Vodaphone f(cid:252)r Mannesmann hat Kommissionsmitglied Monti der britischen Presse zufolge gesagt, da(cid:223) die Kontroverse, die dieses Angebot ausgel(cid:246)st hat, die Notwendigkeit eines Einvernehmens (cid:252)ber die vorgeschlagene (cid:220)bernahmenrichtlinie (die 13. Richtlinie auf dem Gebiet des Gesellschaftsrechts betreffend (cid:220)bernahmeangebote) deutlich macht. Die britische Wirtschaft ist gegen diese vorgeschlagene Richtlinie mit der Begr(cid:252)ndung, da(cid:223) sie teure Belastungen auf dem Gebiet des Rechts mit sich bringen und sich (cid:252)ber das (cid:220)bernahmegremium des VK hinwegsetzen w(cid:252)rde, das sich bei der Behandlung von (cid:220)bernahmefragen auf nicht-gesetzlicher Basis als sehr erfolgreich erwiesen hat. Wie werden die Vorschl(cid:228)ge der Kommission diese Fragen l(cid:246)sen und gew(cid:228)hrleisten, da(cid:223) (cid:220)bernahmen wirkungsvoll auf nationaler und europ(cid:228)ischer Ebene geregelt werden? Antwort von Herrn Bolkestein im Namen der Kommission (17. Februar 2000) Der ge(cid:228)nderte Vorschlag f(cid:252)r eine Dreizehnte Richtlinie des Europ(cid:228)ischen Parlaments und des Rates auf dem Gebiet des Gesellschaftsrechts (cid:252)ber (cid:220)bernahmeangebote (1) zielt auf die Gew(cid:228)hrleistung eines Mindestschutzes der Minderheitsaktion(cid:228)re f(cid:252)r den Fall einer (cid:220)bertragung der Unternehmenskontrolle ab. Dem Richtlinienvorschlag zufolge sollen die Mitgliedstaaten ein oder mehrere Aufsichtsorgane damit beauftragen, den Ablauf des (cid:220)bernahmeangebots zu (cid:252)berwachen. Wegen der unterschiedlichen Rechts- tradition bleibt die Beantwortung der Frage, inwieweit gegen die Entscheidungen eines Aufsichtsorgans 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/191 gerichtlich Einspruch erhoben werden kann, den Mitgliedstaaten (cid:252)berlassen. Die geplante Richtlinie enth(cid:228)lt allerdings Leitlinien f(cid:252)r grenz(cid:252)berschreitende (cid:220)bernahmeangebote, an denen die Aufsichtsorgane mehrerer Mitgliedstaaten beteiligt sind. (1) ABl. C 378 vom 13. 12. 1997. (2000/C 225 E/214) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2681/99 von Luis Berenguer Fuster (PSE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Erkl(cid:228)rungen der spanischen Regierung zu dem eingeleiteten Verfahren im Bereich staatlicher Beihilfen f(cid:252)r den Elektrizit(cid:228)tssektor Die spanische Regierung und insbesondere ihr Minister f(cid:252)r Industrie und Regierungssprecher, Josep PiquØ, haben bei verschiedenen Gelegenheiten mitgeteilt, da(cid:223) die Kommission vor Ende des Jahres 1999 einen Beschlu(cid:223) im Verfahren der staatlichen Beihilfen f(cid:252)r den spanischen Elektrizit(cid:228)tssektor im Hinblick auf die Kosten beim (cid:220)bergang zum freien Wettbewerb fassen werde. Kann die Kommission diese Aussagen der spanischen Regierung best(cid:228)tigen? Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (8. Februar 2000) In den Gespr(cid:228)chen zwischen dem spanischen Minister und dem f(cid:252)r die Wettbewerbspolitik zust(cid:228)ndigen Kommissionsmitglied ist tats(cid:228)chlich davon die Rede gewesen, vor Ende 1999 eine Entscheidung in dieser Sache anzunehmen. Doch war dies unm(cid:246)glich, weil ein unabh(cid:228)ngiges Beratungsunternehmen gefunden werden mu(cid:223)te und die Angelegenheit kompliziert ist. Doch hofft die Kommission, baldm(cid:246)glichst eine Entscheidung annehmen zu k(cid:246)nnen. (2000/C 225 E/215) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2682/99 von Luis Berenguer Fuster (PSE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Beschlu(cid:223) (cid:252)ber ein eingeleitetes Verfahren im Bereich der staatlichen Beihilfen Laut von der spanischen Presse wiedergegebenen Informationen des Bolet(cid:237)n de Energ(cid:237)a ElØctrica (Mit- teilungsblatt (cid:252)ber Elektrizit(cid:228)t) des Ministeriums f(cid:252)r Industrie haben die Unternehmen bereits eine Gesamt- summe von 387. 223 Mio. Peseten im Rahmen dieser Beihilfen erhalten. Dieser Betrag wird von den spanischen Verbrauchern mittels einer Erh(cid:246)hung der Stromrechnung gezahlt. Als Antwort auf meineAnfrage erkl(cid:228)rte die Kommission, da(cid:223) sie es angesichts eines fehlenden Rahmens(cid:133), der Vielschichtigkeit dieser Angelegenheit und der laufenden Gespr(cid:228)che nicht f(cid:252)r angebracht erachtet habe, die Aussetzung der Beihilfezahlungen zu beschlie(cid:223)en. In der Zwischenzeit zahlen die Verbraucher weiter- hin f(cid:252)r Regelungen, die grunds(cid:228)tzlich als illegale Beihilfen erachtet werden, und die Unternehmen haben ungef(cid:228)hr 30 % der gesamten Beihilfen erhalten, die schwierig zur(cid:252)ckzuzahlen sein werden, falls ein Beschlu(cid:223) in dieser Richtung gefa(cid:223)t wird. Ist die Kommission nicht der Ansicht, da(cid:223) es angemessen w(cid:228)re, in diesem Verfahren einen Aussetzungs- beschlu(cid:223) zu fassen?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2620/99 esittäjä(t): Robert Sturdy (PPE-DE) komissiolle. Eläinlääkkeiden hyväksyntäjärjestelmä.

eurovoc_concepts:
legal basis
marketing
veterinary drug

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/85 (2000/C 280 E/087) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2620/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Robert Sturdy (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: El(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeiden hyv(cid:228)ksynt(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228) Komissio on varmasti tietoinen siit(cid:228), ett(cid:228) kaikkialla EU:n alueella on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) pula el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeist(cid:228). T(cid:228)h(cid:228)n on n(cid:228)hd(cid:228)kseni kaksi syyt(cid:228): 1. 2. el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kekomitean kyvytt(cid:246)myys asettaa enimm(cid:228)israjat useille l(cid:228)(cid:228)ketuotteissa olevien vaikutusaineiden j(cid:228)(cid:228)mille ja l(cid:228)(cid:228)keyhti(cid:246)iden laiminly(cid:246)nnit turvallisuutta ja j(cid:228)(cid:228)mi(cid:228) koskevan riitt(cid:228)v(cid:228)n tiedon toimittamisessa komite- alle, joka ei ole voinut saattaa ty(cid:246)t(cid:228)(cid:228)n loppuun. Viljelij(cid:246)ill(cid:228) on kaksi vaihtoehtoa ilman hyv(cid:228)ksyttyj(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kint(cid:228)tuotteita: joko he hyv(cid:228)ksyv(cid:228)t sen tarpeet- toman ja huomattavan taloudellisen taakan, joka aiheutuu sairaan karjan pit(cid:228)misest(cid:228) (mihin heit(cid:228) ei pit(cid:228)isi pakottaa ja mist(cid:228) he eiv(cid:228)t ehk(cid:228) kykene selvi(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n), tai he antavat karjalleen testaamattomia l(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228), mist(cid:228) on arvaamattomia seurauksia el(cid:228)inten ja ihmisten turvallisuudelle. Tehokkaassa el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeiden hyv(cid:228)ksynt(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228) pit(cid:228)isi m(cid:228)(cid:228)ritell(cid:228) uusien l(cid:228)(cid:228)kkeiden turvallisuus. J(cid:228)(cid:228)mien seurantaohjelmissa on lis(cid:228)ksi sovellettava yht(cid:228)l(cid:228)ist(cid:228) avoimuuden tasoa kaikissa j(cid:228)senvaltioissa. T(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) Britannia on ainoa j(cid:228)senvaltio, joka julkaisee hyv(cid:228)ksynt(cid:228)prosessinsa tulokset. Mit(cid:228) komissio tekee varmistaakseen, ett(cid:228) nykyinen el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeiden hyv(cid:228)ksynt(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228) toimii tehok- kaasti? Erkki Liikasen komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Komissio on kyll(cid:228) tietoinen el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeiden saatavuusongelmasta. Nykyinen el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeiden hyv(cid:228)ksynt(cid:228)(cid:228) ja valvontaa koskeva arviointij(cid:228)rjestelm(cid:228) perustuu laatu-, tehokkuus- ja turvallisuuskriteereihin, joiden tarkoi- tuksena on suojella ihmisten ja el(cid:228)inten terveytt(cid:228) sek(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228). El(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeiden on t(cid:228)ytett(cid:228)v(cid:228) turvalli- suus- ja tehokkuusvaatimukset sen j(cid:228)lkeenkin, kun markkinoille saattamista koskeva lupa on my(cid:246)nnetty, ja niist(cid:228) saatavan hy(cid:246)dyn ja riskien on oltava hyv(cid:228)ksytt(cid:228)v(cid:228)ll(cid:228) tavalla tasapainossa tuotteen koko elinkaaren ajan. Useiden s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)sten sek(cid:228) komission aloitteiden t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npanolla vaikutetaan osaltaan sen varmista- miseen, ett(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeiden hyv(cid:228)ksynt(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228) toimii tehokkaasti ja edell(cid:228) mainitut tavoitteet saavute- taan. El(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) 28. syyskuuta 1981 annetun neuvos- ton direktiivin 81/851/ETY (1) IV a luvussa (joka k(cid:228)sittelee l(cid:228)(cid:228)keturvatoimintaa) s(cid:228)(cid:228)dettyjen periaatteiden mukaisesti luodun markkinoilla olevien el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeiden valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n avulla voidaan ker(cid:228)t(cid:228) ja arvioida el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeiden k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n j(cid:228)ljitett(cid:228)vi(cid:228) l(cid:228)(cid:228)keturvatoimintatietoja ja n(cid:228)in edist(cid:228)(cid:228) tuotteiden asianmu- kaista k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) kliinisten tarpeiden t(cid:228)ytt(cid:228)miseksi. Valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)ll(cid:228), johon kuuluu el(cid:228)viss(cid:228) el(cid:228)imiss(cid:228) ja niist(cid:228) saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden j(cid:228)(cid:228)mien tarkastustoimenpiteit(cid:228) el(cid:228)viss(cid:228) el(cid:228)imiss(cid:228) ja niist(cid:228) saatavissa tuotteissa olevien tiettyjen aineiden ja niiden j(cid:228)(cid:228)mien osalta suoritettavista tarkastustoimenpiteist(cid:228) ja direktiivien 85/358/ETY ja 86/469/ETY sek(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten 89/187/ETY ja 91/664/ETY kumoamisesta 29. huhtikuuta 1996 annetun neuvoston direktiivin 96/23/EY (2) mukaisesti, vaikutetaan osaltaan siihen, ett(cid:228) l(cid:228)(cid:228)kkeit(cid:228) voidaan k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) turvallisesti elintarvikkeiden tuotannossa k(cid:228)ytett(cid:228)vill(cid:228) el(cid:228)imill(cid:228). Tiettyjen j(cid:228)rjestelyjen nojalla ja tietyin edellytyksin el(cid:228)imi(cid:228) voidaan el(cid:228)inten ja kuluttajien suojelemiseksi hoitaa l(cid:228)(cid:228)kkeill(cid:228), joita k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n niiden alkuper(cid:228)istarkoituksesta poiketen. Neuvoston direktiivin 81/851/ ETY 4 artiklassa jo s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) milloin sairaustilaa varten ei ole olemassa hyv(cid:228)ksytty(cid:228) l(cid:228)(cid:228)kett(cid:228), j(cid:228)senvaltio voi poikkeuksellisesti sallia, etenkin v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228)kseen aiheuttamasta asianomaiselle el(cid:228)imelle k(cid:228)rsi- C 280 E/86 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 myst(cid:228), ett(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)k(cid:228)ri tiettyj(cid:228) erityisedellytyksi(cid:228) noudattaen antaa el(cid:228)imelle toista l(cid:228)(cid:228)kett(cid:228). Elintarvikkeiden tuotannossa k(cid:228)ytett(cid:228)vien el(cid:228)inten tapauksessa on noudatettava varoaikaa sen varmistamiseksi, etteiv(cid:228)t hoidetuista el(cid:228)imist(cid:228) tuotetut elintarvikkeet sis(cid:228)ll(cid:228) kuluttajille vaarallisia j(cid:228)(cid:228)mi(cid:228). Kun on kyse hevosista, erotellaan asianmukaisin j(cid:228)rjestelyin hevoset, jotka aiotaan teurastaa ihmisravinnoksi ja joihin sovelletaan elintarviketuotannossa k(cid:228)ytett(cid:228)vi(cid:228) el(cid:228)imi(cid:228) koskevia l(cid:228)(cid:228)kityss(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), niist(cid:228) hevosista, jotka merkit(cid:228)(cid:228)n erityisesti joko kokonaan ravintoketjusta poistettaviksi tai siten, ett(cid:228) ne voidaan teurastaa sill(cid:228) edellytyk- sell(cid:228), ett(cid:228) t(cid:228)llaiset hoidot kirjataan (cid:148)hevospassin(cid:148) erityiseen osaan (cid:228)skett(cid:228)in annetun yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaisesti ja noudatetaan yleist(cid:228) kuuden kuukauden varoaikaa. El(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeiden saatavuusongelman ratkaisemiseksi komissio valmistelee parhaillaan ehdotusta yhteis(cid:246)n menettelyst(cid:228) el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kej(cid:228)(cid:228)mien enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)rien vahvistamiseksi el(cid:228)inper(cid:228)isiss(cid:228) elintarvikkeissa 26. kes(cid:228)- kuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2377/90 (3) ja neuvoston direktiivin 81/851/ETY muuttamisesta. Ehdotus l(cid:228)hetet(cid:228)(cid:228)n mahdollisimmin pian neuvostolle ja Euroopan parlamentille. Yleisemmin koko el(cid:228)inl(cid:228)(cid:228)kkeiden hyv(cid:228)ksynt(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n arvioinnin osalta voidaan lopuksi todeta, ett(cid:228) komissio on (cid:228)skett(cid:228)in antanut toimeksiannon yhteis(cid:246)n koko l(cid:228)(cid:228)kkeiden luvananto- ja valvontaj(cid:228)rjestelm(cid:228)n auditoinnista riippumattomalle konsultille. T(cid:228)m(cid:228)n arvioinnin tulosten pohjalta komissio esitt(cid:228)(cid:228) neuvostolle ja Euroopan parlamentille vuonna 2001 ehdotuksen uudeksi j(cid:228)rjestelm(cid:228)ksi. (1) (2) (3) EYVL L 317, 6. 11. 1981, sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston direktiiveill(cid:228) 90/676/ETY (EYVL L 373, 31. 12. 1990) ja 93/40/ETY (EYVL L 214, 24. 8. 1993). EYVL L 125, 23. 5. 1996. EYVL L 224, 18. 8. 1990. (2000/C 280 E/088) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2621/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Isidoro SÆnchez Garc(cid:237)a (ELDR) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Espanjan uimaliiton s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen muuttaminen yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukaiseksi siten, ett(cid:228) sallitaan useamman kuin kahden ei-espanjalaisen pelaajan osallistuminen Espanjan vesipalloliigaan. Espanjan kuninkaallisen uimaliiton s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen 20 artiklassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:148)avoimiin otteluihin osallistuvat seurat voivat saada luvan kahdelle pelaajalle, jotka eiv(cid:228)t ole Espanjan kansalaisia. (cid:148) Kun otetaan huomioon, ett(cid:228) liiga on ei-ammatillinen, onko t(cid:228)m(cid:228) rajoitus yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukainen kun sit(cid:228) sovelletaan pelaajiin, jotka ovat j(cid:228)senvaltioiden kansalaisia? Onko t(cid:228)m(cid:228) rajoitus yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n mukainen, jos kyseiset pelaajat ovat j(cid:228)senvaltioiden kansalaisia ja heill(cid:228) on ty(cid:246)sopimus? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (28. helmikuuta 2000) Euroopan yhteis(cid:246)jen tuomioistuin on Bosman-tuomiollaan (1) vahvistanut, ett(cid:228) vapaata liikkuvuutta koske- van yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228) sovelletaan ammattilaisurheiluun ja erityisesti ett(cid:228) ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden vapaata liikkuvuutta koskevaa EY:n perustamissopimuksen 39 artiklaa (entist(cid:228) 48 artiklaa) sovelletaan urheiluj(cid:228)rjest(cid:246)jen s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)ihin. N(cid:228)in ollen on yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n vastaista asettaa rajoituksia sille, kuinka monta sellaista pelaajaa, jotka ovat muiden j(cid:228)senvaltioiden kansalaisia, voidaan ottaa kent(cid:228)lle. Kyseinen tuomio ei koske amat(cid:246)(cid:246)rej(cid:228) eli ihmisi(cid:228), jotka eiv(cid:228)t harrasta urheilua taloudellisena toimintana


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2682/99 från Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen. Beslut i en olöst fråga om statligt stöd.

eurovoc_concepts:
Spain
State aid
competition policy
control of State aid
electrical industry

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/191 fastst(cid:228)lla i vilken utstr(cid:228)ckning en tillsynsmyndighets beslut kan (cid:246)verklagas inf(cid:246)r domstol. F(cid:246)rslaget till direktiv inneh(cid:229)ller dock v(cid:228)gledning om hur tillsynen betr(cid:228)ffande gr(cid:228)ns(cid:246)verskridande (cid:246)vertagandebud som omfattar tillsynsmyndigheter i mer (cid:228)n en medlemsstat b(cid:246)r g(cid:229) till. (1) EGT C 378, 13. 12. 1997. (2000/C 225 E/214) SKRIFTLIG FR¯GA E-2681/99 fr(cid:229)n Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: Uttalanden fr(cid:229)n den spanska regeringen ang(cid:229)ende den ol(cid:246)sta fr(cid:229)gan om statligt st(cid:246)d till elsektorn Den spanska regeringen och i synnerhet Josep PiquØ, industriminister och tillika regeringens talesman, har vid ett flertal tillf(cid:228)llen meddelat att kommissionen f(cid:246)re slutet av 1999 kommer att fatta ett beslut om statligt st(cid:246)d till den spanska elsektorn betr(cid:228)ffande kostnaderna f(cid:246)r (cid:246)verg(cid:229)ngen till en avreglerad marknad. Kan kommissionen bekr(cid:228)fta den spanska regeringens uttalanden? Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 februari 2000) Vid kontakter mellan den spanske ministern och kommission(cid:228)ren med ansvar f(cid:246)r konkurrensfr(cid:229)gor sades det att ett beslut skulle komma att fattas i (cid:228)rendet f(cid:246)re slutet av 1999. S(cid:246)kandet efter en oberoende konsult och (cid:228)rendets komplexitet gjorde det tyv(cid:228)rr om(cid:246)jligt att uppn(cid:229) detta m(cid:229)l. Kommissionen hoppas kunna fatta beslut inom kort. (2000/C 225 E/215) SKRIFTLIG FR¯GA E-2682/99 fr(cid:229)n Luis Berenguer Fuster (PSE) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: Beslut i en ol(cid:246)st fr(cid:229)ga om statligt st(cid:246)d Den spanska pressen (cid:229)terger vissa uppgifter tagna ur industriministeriets elbulletin (Bolet(cid:237)n de Energ(cid:237)a ElØctrica), enligt vilka f(cid:246)retagen redan har erh(cid:229)llit totalt 387 223 000 000 pesetas i form av statligt st(cid:246)d. Detta belopp betalas av konsumenterna genom h(cid:246)jda elr(cid:228)kningar. Som svar p(cid:229) en fr(cid:229)ga fr(cid:229)n denne ledamot sa kommissionen att den inte hade ansett det vara l(cid:228)mpligt att besluta att s(cid:228)tta stopp f(cid:246)r utbetalningen av st(cid:246)det p(cid:229) grund av avsaknaden av en befintlig ram, fr(cid:229)gans komplexitet och de p(cid:229)g(cid:229)ende samtalen. Under tiden forts(cid:228)tter konsumenterna att betala f(cid:246)r n(cid:229)got som i princip betraktas som illegalt st(cid:246)d, och f(cid:246)retagen har erh(cid:229)llit omkring 30 procent av det totala st(cid:246)det, en summa som det kommer att bli sv(cid:229)rt att kr(cid:228)va tillbaka om det skulle fattas ett beslut i den riktningen. Anser kommissionen att det nu (cid:228)r tid att fatta ett beslut om att upph(cid:228)va st(cid:246)det i detta fall? C 225 E/192 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 Svar fr(cid:229)n Mario Monti p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (8 februari 2000) Kommissionen kan vid behov (cid:229)terkr(cid:228)va redan utbetalda st(cid:246)d enligt artikel 14 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om till(cid:228)mpningsf(cid:246)reskrifter f(cid:246)r artikel 93 i EG-f(cid:246)rdraget (1). Av samma sk(cid:228)l som framf(cid:246)rts i svar p(cid:229) parlamentsledamotens skriftliga fr(cid:229)ga E-2681/99 (2) anser kommissionen fortfarande att det i dagsl(cid:228)get (cid:228)r ol(cid:228)mpligt att anv(cid:228)nda f(cid:246)rfarandet i artikel 11 i r(cid:229)dets ovann(cid:228)mnda f(cid:246)rordning i det aktuella (cid:228)rendet. (1) (2) EGT L 83, 27. 3. 1999. Se s. 191. (2000/C 225 E/216) SKRIFTLIG FR¯GA E-2684/99 fr(cid:229)n Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) till kommissionen ˜mne: Flygtransporter (12 januari 2000) Vilka krav anser kommissionen att regionala flygningar mellan (cid:246)ar m(cid:229)ste uppfylla enligt f(cid:246)rklaringen om skyldigheten att tillhandah(cid:229)lla allm(cid:228)nnyttiga tj(cid:228)nster? Vilken (cid:228)r kommissionens allm(cid:228)nna (cid:229)sikt om denna typ av f(cid:246)rklaringar? Svar fr(cid:229)n Loyola de Palacio p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (1 februari 2000) I enlighet med artikel 4 i r(cid:229)dets f(cid:246)rordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikf(cid:246)retags tilltr(cid:228)de till flyglinjer inom gemenskapen (1) f(cid:229)r medlemsstaterna inf(cid:246)ra allm(cid:228)n trafikplikt med avseende p(cid:229) regelbunden lufttrafik till ett ytteromr(cid:229)de eller ett utvecklingsomr(cid:229)de eller p(cid:229) en flyglinje med l(cid:229)g trafik- intensitet till en regional flygplats, om flyglinjen anses v(cid:228)sentlig f(cid:246)r den ekonomiska utvecklingen i den region d(cid:228)r flygplatsen (cid:228)r bel(cid:228)gen. Lufttrafik till (cid:246)ar (cid:228)r s(cid:228)rskilt v(cid:228)l l(cid:228)mpad f(cid:246)r till(cid:228)mpning av dessa best(cid:228)mmelser. (cid:214)ar (cid:228)r ofta ytteromr(cid:229)den eller utvecklingsomr(cid:229)den, och lufttrafiken till s(cid:229)dana (cid:246)ar pr(cid:228)glas ofta av l(cid:229)g turt(cid:228)thet, samtidigt som lufttrafiken i allm(cid:228)nhet (cid:228)r av avg(cid:246)rande betydelse f(cid:246)r (cid:246)arnas ekonomiska utveckling. Spanien, Frankrike, Portugal och F(cid:246)renade kungariket har, utg(cid:229)ende fr(cid:229)n dessa best(cid:228)mmelser, inf(cid:246)rt allm(cid:228)n trafikplikt med avseende p(cid:229) lufttrafiken till flera (cid:246)ar i Atlanten och Medelhavet. (1) EGT L 240, 24. 12. 1992. (2000/C 225 E/217) SKRIFTLIG FR¯GA E-2687/99 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: Sammans(cid:228)ttning och finansiering av kommissionsordf(cid:246)randens PR-grupp Kommissionens ordf(cid:246)rande har utsett en PR-grupp f(cid:246)r att f(cid:246)ra fram sitt politiska budskap. Denna strategi uppvisar (cid:129) inte av en slump (cid:129) flera likheter med de metoder som den brittiske premi(cid:228)rministern anv(cid:228)nder sig av. En av Prodis r(cid:229)dgivare l(cid:228)r vara Tony Blair pressekreterare


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2648/99 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission. Belastung durch elektromagnetische Strahlen.

eurovoc_concepts:
European social policy
electromagnetic interference
mobile phone

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/93 vorschriften f(cid:252)r die Anwendung der Nachpr(cid:252)fungsverfahren im Rahmen der Vergabe (cid:246)ffentlicher Liefer- und Bauauftr(cid:228)ge (3). Die nationalen Umsetzungsbestimmungen werfen sich bez(cid:252)glich der Vereinbarkeit mit den Gemeinschaftsregeln offensichtlich keine besonderen Probleme auf. Allerdings gibt es noch betr(cid:228)cht- liche Verz(cid:246)gerungen bei der Umsetzung der Richtlinien (cid:252)ber (cid:246)ffentliche Auftr(cid:228)ge im Bereich der Wasser-, Energie- und Verkehrsversorgung sowie im Telekommunikationssektor sowie der Richtlinien 93/38/EWG des Rates vom 14. Juni 1993 (cid:252)ber die Koordinierung der Verfahren zur Vergabe (cid:246)ffentlicher Auftr(cid:228)ge im Bereich der Wasser-, Energie- und Verkehrsversorgung sowie im Telekommunikationssektor (1) und 92/13/EWG des Rates vom 25. Februar 1992 zur Koordinierung der Rechts- und Verwaltungsvorschriften f(cid:252)r die Anwendung der Gemeinschaftsvorschriften (cid:252)ber die Auftragsvergabe durch Auftraggeber im Bereich der Wasser-, Energie- und Verkehrsversorgung sowie im Telekommunikationssektor (4) und auch bei der Umsetzung der Richtlinie 97/52/EWG (5) zur ˜nderung der Richtlinien 92/50/EWG, 93/36/EWG und 93/37/EWG zwecks Ber(cid:252)cksichtigung der Tatsache, da(cid:223) der Rat das internationale (cid:220)bereinkommen (cid:252)ber das (cid:246)ffentliche Beschaffungswesen im Rahmen des Allgemeinen Zoll- und Handelsabkommens (GATT) gebilligt hat. Da die griechischen Beh(cid:246)rden vers(cid:228)umt haben, die die Richtlinienumsetzung betreffenden nationalen Texte zu (cid:252)bermitteln, hat die Kommission Vertragsverletzungsverfahren eingeleitet und beschlossen, den EuGH mit einigen dieser F(cid:228)lle zu befassen. Des weiteren legt die Kommission Wert darauf, den Damen und Herren Abgeordneten mitzuteilen, da(cid:223) sie auf eine korrekte Anwendung der Verfahren zur Vergabe (cid:246)ffentlicher Auftr(cid:228)ge in allen Mitgliedstaaten bedacht ist. Zu diesem Zweck arbeitet die Kommission im Rahmen ihrer sog. Paket-Sitzungen zuallererst mit den einzelstaatlichen Beh(cid:246)rden zusammen, um die Kenntnis der einschl(cid:228)gigen Gemeinschaftsregeln zu verbessern und ihre korrekte Anwendung zu gew(cid:228)hrleisten. Au(cid:223)erdem pr(cid:252)ft sie Klagen und kann aufgrund von Artikel 226 (vorm. Artikel 169) des EG-Vertrages Vertragsverletzungsverfahren einleiten, sofern die einzelstaatlichen Beh(cid:246)rden gegen Gemeinschaftsregeln versto(cid:223)en. Bez(cid:252)glich der Verbesserung der f(cid:252)r die Ausf(cid:252)hrung (cid:246)ffentlicher Auftr(cid:228)ge geltenden Regelung als Ganzes im Hinblick auf eine effizientere Nutzung der Gemeinschaftsmittel weist die Kommission darauf hin, da(cid:223) das gemeinschaftliche F(cid:246)rderkonzept (GFK) II die Einsetzung eines gemeinsamen Lenkungsausschusses vorge- sehen hat, der eine Reihe von Vorkehrungen vorgeschlagen hat, von denen einige schon l(cid:228)ngst getroffen worden sind. Die Kommission rechnet mit einer raschen Umsetzung dieser Reform und z(cid:228)hlt darauf, da(cid:223) die Einhaltung der einschl(cid:228)gigen Vorschriften seitens der Vergabebeh(cid:246)rden durch entsprechende Ma(cid:223)nah- men sichergestellt wird. Was schlie(cid:223)lich die Frage der Qualit(cid:228)t der kofinanzierten Arbeiten und die T(cid:228)tigkeit der mit der Qualit(cid:228)tskontrolle beauftragten Fachkraft (ESPEL) angeht, so wird auf die Antworten auf die schriftlichen Anfragen E-1912/99 von Herrn Hadzidakis (6) und E-2017/99 von Herrn Papayannakis (7) verwiesen. (1) ABl. L 199 vom 9. 8. 1993. (2) ABl. L 209 vom 24. 7. 1992. (3) ABl. L 395 vom 30. 12. 1989. (4) ABl. L 76 vom 23. 3. 1992. (5) ABl. L 328 vom 28. 11. 1997. (6) (7) Siehe Seite 2. Siehe Seite 5. (2000/C 280 E/095) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2648/99 von Roberta Angelilli (UEN) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Belastung durch elektromagnetische Strahlen Am 11. Juni 1998 wurde der Vorschlag f(cid:252)r eine Empfehlung des Rates zur Begrenzung der Exposition der Bev(cid:246)lkerung durch elektromagnetische Felder (0 Hz bis 300 Ghz) (KOM(1998) 268 endg. ) vorgelegt. In Italien und insbesondere in Rom setzt man sich intensiv mit dem Problem der Belastung durch elektromagnetische Strahlen auseinander, nicht zuletzt aufgrund der Aktionen von B(cid:252)rgerinitiativen und Verbraucher- sowie Umweltschutzverb(cid:228)nden. C 280 E/94 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 Unl(cid:228)ngst hat die Stadtverwaltung von Rom einen einschl(cid:228)gigen Beschlu(cid:223) (Nr. 5187 vom 29. 12. 1998) erlassen, der jedoch wegen der unzul(cid:228)nglichen Garantien f(cid:252)r den Schutz der Gesundheit der B(cid:252)rger v(cid:246)llig unzureichend ist. Aus der Antwort auf die fr(cid:252)here Anfrage des Fragestellers vom 11. 7. 1997 (E-2630/97) (1) zum gleichen Thema ergibt sich, da(cid:223) Ma(cid:223)nahmen zur exakten (cid:220)berwachung der Belastung durch elektromagnetische Strahlen n(cid:246)tig sind, wobei diese (cid:220)berwachung derzeit in der Ermangelung einer entsprechenden techni- schen Ausstattung der (cid:246)rtlichen Gesundheits(cid:228)mter noch nicht m(cid:246)glich ist. Kann die Kommission folgende Fragen beantworten: 1. Sollte die erforderliche Regelung nicht auch f(cid:252)r die Mobilfunksender ETACS, DCS und DECT gelten? 2. Sollte nicht im Rahmen der Begrenzung der Belastung der Bev(cid:246)lkerung durch elektromagnetische Strahlen ein zus(cid:228)tzlicher H(cid:246)chstwert dort eingef(cid:252)hrt werden, wo sich Risikopersonen wie Tr(cid:228)ger von Herzschrittmachern usw. (beispielsweise in der N(cid:228)he von Krankenh(cid:228)usern) und insbesondere Schulen im n(cid:228)heren Umkreis befinden? 3. W(cid:228)re es nicht sinnvoll, bei der Pr(cid:252)fung der Belastung durch elektromagnetische Strahlen nicht nur die Werte im Zusammenhang mit der zu installierenden Anlage, sondern auch die Gesamtbelastung des betreffenden Gebietes zu ber(cid:252)cksichtigen? 4. Sollten Anlagen, die nicht den Sicherheitsvorschriften im Rahmen des Gesundheitsschutzes entspre- chen, nicht stillgelegt werden? 5. W(cid:228)re es nicht sinnvoll, die Ausbreitung von Mobilfunksendern durch (cid:132)Roaming(cid:147) zwischen verschie- denen Betreibern einzuschr(cid:228)nken? 6. Welchen Standpunkt vertritt sie allgemein in dieser Frage? (1) ABl. C 102 vom 3. 4. 1998, S. 7. Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (23. Februar 2000) Mit ihrem Vorschlag f(cid:252)r die vom Rat am 12. Juli 1999 verabschiedeten Vorschlag f(cid:252)r eine Empfehlung 1999/519/EG zur Begrenzung der Exposition der Bev(cid:246)lkerung gegen(cid:252)ber elektromagnetischen Feldern (0 Hz bis 300 GHz) (1) wollte die Kommission soweit wie m(cid:246)glich dazu beitragen, das hohe Schutzniveau f(cid:252)r die Gesundheit der europ(cid:228)ischen B(cid:252)rger in einem empfindlichen Bereich zu gew(cid:228)hrleisten, in dem es keinerlei gemeinschaftliche Gesetzestexte gab. Der Text der Empfehlung bezieht sich auf keinerlei spezielles Ger(cid:228)t. Jede nicht ionisierende Strahlungs- quelle ist betroffen, Mobiltelefonantenne oder Mobiltelefonrelais. Interferenzen mit empfindlichen medi- zinischen Ger(cid:228)ten werden im Rahmen der elektromagnetischen Kompatibilit(cid:228)t und der Gesetzesvorschrif- ten f(cid:252)r medizinische Ger(cid:228)te behandelt. Die in K(cid:252)rze geltenden europ(cid:228)ischen Normen, die die Konformit(cid:228)t von Ger(cid:228)ten mit den Referenzwerten und den empfohlenen Grundeinschr(cid:228)nkungen gew(cid:228)hrleisten, sollen die Durchf(cid:252)hrung von Messungen von elektromagnetischen Umgebungsfeldern erm(cid:246)glichen; sollte es sich erweisen, da(cid:223) die Bev(cid:246)lkerung (cid:252)ber den empfohlenen Werten liegenden Belastungen ausgesetzt ist, so w(cid:252)rde dies technische Anpassungsmessungen (Roaming zwischen Betreibern, Neukonfiguration von Netzen) zur Folge haben. Die Kommission verfolgt diesen Vorgang sehr aufmerksam und wird von ihrem gesetzgeberischen Vorschlagsrecht Gebrauch machen, falls die unter ihrer Schirmherrschaft laufenden Forschungsprogramme neue Risiken f(cid:252)r die Gesundheit aufzeigen sollten. (1) ABl. L 199 vom 30. 7. 1999


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2615/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Maataloustuki ja ympäristö.

eurovoc_concepts:
agricultural guidance
common agricultural policy

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/81 Koska Turkki assosiointisopimuksen 28 artiklan nojalla saa tukea Euroopan unionilta, pyyd(cid:228)n komissiota selvitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n, mit(cid:228) vaatimuksia Turkin kanssa teht(cid:228)v(cid:228)ss(cid:228) yhteisty(cid:246)ss(cid:228) asetetaan Turkin tavalle kohdella maan kristinuskoista v(cid:228)hemmist(cid:246)(cid:228). G(cid:252)nter Verheugenin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2000) Ainoa yhteis(cid:246)n talousarvioon perustuva rahoitusv(cid:228)line, josta Turkille nykyisin my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n avustusta, on MEDA-ohjelma (rahoituksellisista ja teknisist(cid:228) toimenpiteist(cid:228) (MEDA) taloudellisen ja yhteiskunnallisen rakenneuudistuksen tukemiseksi Euro-V(cid:228)limeri-yhteisty(cid:246)kumppanuuden puitteissa 23. hein(cid:228)kuuta 1996 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1488/96) (1). MEDA-asetuksen 3 artiklan mukaan asetus perustuu demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden sek(cid:228) ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamiselle. N(cid:228)iden periaatteiden rikkominen voisi oikeuttaa neuvoston toteuttamaan asianmukaisia toimenpiteit(cid:228). Yhteisty(cid:246)ss(cid:228)(cid:228)n Turkin kanssa komissio asettaa eri- tyist(cid:228) painoa n(cid:228)iden periaatteiden kunnioittamiselle. Lokakuussa 1999 antamassaan tuoreimmassa Turkkia koskevassa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)aikaiskertomuksessa komissio teki arvion K(cid:246)(cid:246)penhaminassa vahvistettujen arviointiperusteiden noudattamisesta. Sen p(cid:228)(cid:228)telm(cid:228)n(cid:228) oli, ett(cid:228) Turkki ei toistaiseksi t(cid:228)yt(cid:228) mainittuja poliittisia arviointiperusteita. Erityisesti uskonnonvapauden kunnioittamisen osalta Turkin tilanne on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ep(cid:228)tyydytt(cid:228)v(cid:228). Suurimmat kristityt v(cid:228)hemmist(cid:246)t ovat kreikkalaiset, armenialaiset (tunnustettu v(cid:228)hemmist(cid:246)iksi Lausannen sopimuksessa) ja syyrialaiset (Syyrian ortodoksit). Erityisesti viimeksi mainittu ryhm(cid:228) on joutunut viime aikoina syrjinn(cid:228)n ja h(cid:228)irinn(cid:228)n kohteeksi. Muita usein h(cid:228)irinn(cid:228)n kohteeksi joutuvia kristittyj(cid:228) ovat yhdysvaltalaista alkua olevat evankeliset ryhm(cid:228)t. Konstantinopolissa sijaitseva Hagia Sofian katedraali puolestaan muunnettiin moskeijaksi heti kaupungin valtaamisen j(cid:228)lkeen vuonna 1453. Saman kohtalon kokivat monet muutkin kirkot, mm. Chorassa sijaitseva Pyh(cid:228)n Pelastajan kirkko, josta tuli Kariyen moskeija. Tasavallan perustamisen j(cid:228)lkeen vuonna 1923 Kemal Atat(cid:252)rk muutti molemmat kirkot museoiksi, mink(cid:228) seurauksena niihin p(cid:228)(cid:228)sev(cid:228)t kaikkien uskontokuntien edustajat ja kirkkoon kuulumatto- mat. Mosaiikit on paljastettu ja kunnostettu, ja Hagia Sofia on nykyisin huomattavan kunnostusohjelman kohteena. Helsingiss(cid:228) (joulukuussa 1999) kokoontunut Eurooppa-neuvosto pyysi komissiota valmistelemaan liitty- joka neuvoston on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) hyv(cid:228)ksy(cid:228). Kyseisess(cid:228) asiakirjassa vahvistetaan ensisijaiset miskumppanuutta, tavoitteet, mukaan luettuina poliittiset tavoitteet, jotka Turkin on saavutettava t(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)kseen K(cid:246)(cid:246)penhami- nassa vahvistetut arviointiperusteet. Samassa yhteydess(cid:228) k(cid:228)sitell(cid:228)(cid:228)n my(cid:246)s uskonnonvapautta. (1) EYVL L 189, 30. 7. 1996. (2000/C 303 E/073) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2615/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Maataloustuki ja ymp(cid:228)rist(cid:246) Mit(cid:228) suunnitelmia komissiolla on sellaisten maataloustukien lopettamiseksi, joilla tuetaan ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta haitalliseksi osoittautuneita maatalouden toimia? Mit(cid:228) suunnitelmia komissiolla on ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta my(cid:246)nteisten viljelymenetelmien kannustamiseksi? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (28. tammikuuta 2000) Yhteis(cid:246)n strategiaan, kuuluu keskeisesti kolme asiaa. jolla pyrit(cid:228)(cid:228)n kannustamaan ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta my(cid:246)nteisi(cid:228) viljelymenetelmi(cid:228), C 303 E/82 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Neuvoston 17. toukokuuta 1999 antama asetus (EY) N:o 1259/1999 yhteisen maatalouspolitiikan mukaisia suoran tuen j(cid:228)rjestelmi(cid:228) koskevista yhteisist(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ist(cid:228) (1), koskee my(cid:246)s tukia, joita viljelij(cid:246)ille my(cid:246)nnet(cid:228)(cid:228)n yhteisiin markkinaj(cid:228)rjestelyihin kuuluvien tukij(cid:228)rjestelmien yhteydess(cid:228). J(cid:228)senvaltiot ovat 3 artiklan nojalla joita voivat olla esimerkiksi velvollisia toteuttamaan tarpeelliseksi katsomiaan ymp(cid:228)rist(cid:246)toimenpiteit(cid:228), maatalouden ymp(cid:228)rist(cid:246)toimenpiteiden vastineeksi my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t tuet ja suorien tukien ehtoina olevat joita pakolliset tai erityiset ymp(cid:228)rist(cid:246)vaatimukset. J(cid:228)senvaltiot p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)v(cid:228)t asianmukaisista seuraamuksista, ymp(cid:228)rist(cid:246)vaatimusten laiminly(cid:246)misest(cid:228) aiheutuu, esimerkiksi markkinaj(cid:228)rjestelyjen nojalla my(cid:246)nnett(cid:228)vien tukien alentaminen tai peruuttaminen. Asetuksen 5 artiklan mukaan ymp(cid:228)rist(cid:246)ehtojen laiminly(cid:246)nnin vuoksi k(cid:228)ytt(cid:228)m(cid:228)tt(cid:228) j(cid:228)(cid:228)neet varat sek(cid:228) varat, jotka ovat s(cid:228)(cid:228)styneet j(cid:228)senvaltioiden k(cid:228)ytt(cid:228)ess(cid:228) hyv(cid:228)ksi 4 artiklassa vahvistettua mahdollisuutta mukauttaa suoria tukia, voidaan lis(cid:228)t(cid:228) j(cid:228)senvaltioiden ymp(cid:228)rist(cid:246)n tukij(cid:228)rjestelmi(cid:228) koskeviin rahoituskehykseen, johon kuuluvat maatalouden ymp(cid:228)rist(cid:246)toimenpiteet, ep(cid:228)suo- tuisten alueiden ja ymp(cid:228)rist(cid:246)rajoituksista k(cid:228)rsivien alueiden tasaushyvitykset sek(cid:228) mets(cid:228)nistutus. Neuvoston asetus (EY) N:o 1257/1999 Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukirahaston (EMOTR) tuesta maaseudun kehitt(cid:228)miseen (2) antaa mahdollisuuden kohdennettuihin maatalouden ymp(cid:228)rist(cid:246)toimenpiteisiin, jotka ovat ainoita pakollisia toimenpiteit(cid:228), joita maaseudun kehitt(cid:228)misohjelmiin voidaan sis(cid:228)llytt(cid:228)(cid:228). T(cid:228)m(cid:228)n vuoksi niill(cid:228) on ratkaiseva asema uudessa maaseudun kehitt(cid:228)mispolitiikassa ja ne ovat my(cid:246)s eritt(cid:228)in t(cid:228)rkeit(cid:228) yhteis(cid:246)n maataloutta koskevassa ymp(cid:228)rist(cid:246)strategiassa. Lis(cid:228)ksi yhteisiin markkinaj(cid:228)rjestelyihin sis(cid:228)ltyy ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228) koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Joitakin niist(cid:228) on viime aikoina vahvistettu. Esimerkiksi uudessa naudanlihaj(cid:228)rjestelyss(cid:228) kansalliset tuet muodostavat nyt osan suorista tuista ja niiden my(cid:246)nt(cid:228)miseen voidaan liitt(cid:228)(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)ehtoja. My(cid:246)s palkkiolisien tehokkuutta on lis(cid:228)tty nostamalla tasoitusmaksuja ja ottamalla k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n tiukempia ymp(cid:228)rist(cid:246)ehtoja. (1) EYVL L 160, 26. 6. 1999. (2) EYVL L 160, 26. 6. 1999. (2000/C 303 E/074) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2619/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Robert Sturdy (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Britannian sianlihateollisuuden tukeminen Komissio on tunnustanut, ett(cid:228) Britannian siankasvattajat ovat useista syist(cid:228) johtuvan taloudellisen kriisin keskell(cid:228). Aikooko komissio harkita seuraavia toimenpiteit(cid:228) niiden paineiden helpottamiseksi, jotka pakottavat monia siankasvattajia luopumaan alasta: 1. vientihyvitysten palauttaminen EU:n sianlihalle? 2. my(cid:246)ntyminen Britannian pyynt(cid:246)(cid:246)n valtiontuesta kattamaan niit(cid:228) BSE-taudista johtuvia kustannuksia, joilla on ollut haitallinen vaikutus brittil(cid:228)isen sianlihan kilpailukykyyn? Voiko komissio ehdottaa muita toimenpiteit(cid:228), oikeuden nojalla toteuttaa Britannian sianlihateollisuuden kriisin lievitt(cid:228)miseksi? joita Britannia tai Euroopan unioni voisivat yhteis(cid:246)n Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (31. tammikuuta 2000) Hyvin vaikeat ajat ovat vallinneet sianlihamarkkinoilla kaikkialla Euroopassa. T(cid:228)m(cid:228) on valitettavaa, mutta alhaisten hintojen p(cid:228)(cid:228)asiallisena syyn(cid:228) on kuitenkin sianlihan jatkuva ylitarjonta


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2673/99 esittäjä(t): Mark Watts (PSE) komissiolle. Aasien tuonti KIE-maista EU:hun teurastettavaksi.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU statistics
equidae
import (EU)
slaughter animal

text: C 374 E/10 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/011) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2673/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mark Watts (PSE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Aasien tuonti KIE-maista EU:hun teurastettavaksi Kuinka monta el(cid:228)v(cid:228)(cid:228) aasia tuotiin Keski- ja It(cid:228)-Euroopan maista EU:hun teurastettavaksi vuosina 1997 ja 1998? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (27. tammikuuta 2000) Tullitilastoissa ei eritell(cid:228) yhteis(cid:246)(cid:246)n tuotujen aasien lukum(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) sen mukaan, mihin ne on tarkoitettu. Yhteis(cid:246)(cid:246)n tuotiin Keski- ja It(cid:228)-Euroopasta vuonna 1997 yhteens(cid:228) 4 715 aasia ja vuonna 1998 7 467 aasia. Niist(cid:228) yli 90 prosenttia oli per(cid:228)isin Romaniasta ja tuotiin Italiaan. (2000/C 374 E/012) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2702/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: EAKR:n tukea hakevien hankkeiden hyv(cid:228)ksynt(cid:228)menettely jotka hakevat EAKR:n tukea teollisuuslaitoksen rakentamiseen v(cid:228)itt(cid:228)v(cid:228)t usein, ett(cid:228) hanke tulee Tahot, tarjoamaan uusia ty(cid:246)paikkoja. Mihin toimiin komissio on ryhtynyt varmistaakseen, ett(cid:228) t(cid:228)llaiset v(cid:228)itteet ovat perusteltuja ja ett(cid:228) n(cid:228)in mahdollisesti luotavat ty(cid:246)paikat ovat todellakin uusia eiv(cid:228)tk(cid:228) muista teollisuuslaitoksista siirrettyj(cid:228) ty(cid:246)- paikkoja? Uusia teollisuusalueita rakennetaan usein luonnontilassa oleville alueille. Miten komissio varmistaa, ett(cid:228) uudet rakennushankkeet noudattavat EU:n vaatimuksia kest(cid:228)v(cid:228)st(cid:228) kehityksest(cid:228) esimerkiksi seuraavilla tavoilla: a) luontotyyppien suojeleminen, b) etusijan antaminen vanhojen teollisuusalueiden kehitt(cid:228)miselle, c) maantiekuljetusten lis(cid:228)(cid:228)misen vastustaminen? Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (10. maaliskuuta 2000) Komissio on kehitt(cid:228)nyt j(cid:228)rjestelm(cid:228)llisen l(cid:228)hestymistavan arvioidakseen ty(cid:246)paikkojen luomista koskevia tavoitteita. Siit(cid:228) on lyhyt kuvaus esitteess(cid:228) (cid:148)Counting the Jobs(cid:148) ((cid:148)Ty(cid:246)paikkojen laskeminen(cid:148)), joka on julkaistu sarjassa (cid:148)Evaluation Documents(cid:148), joka taas toimitetaan suoraan arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle sek(cid:228) parlamentin p(cid:228)(cid:228)sihteerist(cid:246)lle. Parlamentin j(cid:228)senen esiintuoma huoli siit(cid:228), ett(cid:228) v(cid:228)itetyt uudet ty(cid:246)paikat muodostuvat tosiasiassa siirroista muista teollisuuslaitoksista, olisi er(cid:228)(cid:228)nlaista ty(cid:246)paikkojen siirtymist(cid:228), jota tarkastellaan erityisesti ty(cid:246)paikkojen nettom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n laskemisen yhteydess(cid:228). On totta, ett(cid:228) useimmat ty(cid:246)lli- syysvaikutusta koskevat ennakkoarviot perustuvat uusien ty(cid:246)paikkojen bruttom(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228)n, mutta nettovaiku- tusta tarkastellaan v(cid:228)liarvioinnissa ja erityisesti j(cid:228)lkiarvioinnissa. Kest(cid:228)v(cid:228)n kehityksen osalta komissio korostaa laatimissaan alustavissa ohjelmien laatimisohjeissa ohjelma- kaudeksi 2000(cid:129)2006 (1), ett(cid:228) etusija olisi annettava hyl(cid:228)ttyjen teollisuusalueiden kunnostamiselle viher- alueiden kunnostamisen sijaan. Komissio pyrkii lis(cid:228)ksi integroimaan liikenteen tukitoimet kest(cid:228)vi(cid:228) liiken- nej(cid:228)rjestelmi(cid:228) koskeviin strategioihin. Vaikka laatimisohjeet eiv(cid:228)t olekaan oikeudellisesti sitovia, kaiken rakennerahaston tuen my(cid:246)nt(cid:228)minen edellytt(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n noudattamista ja t(cid:228)ss(cid:228) yhteydess(cid:228)


title: Kommissionens förordning (EG) nr 64/2000 av den 12 januari 2000 om ändring av exportbidragen för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 9/6 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 13. 1. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 64/2000 av den 12 januari 2000 om ändring av exportbidragen för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2038/1999 av den 13 september 1999 om den gemensamma organisationen av marknaden för socker (1), särskilt artikel 18. 5 tredje stycket i denna, och av följande skäl: 1. 2. Exportbidragen för vitsocker och råsocker som expor- teras i obearbetat skick fastställdes i kommissionens förordning (EG) nr 14/2000 (2). Tillämpningen av de närmare bestämmelserna i förord- ning (EG) nr 14/2000 på de uppgifter som kommis- sionen har kännedom om medför att de nu gällande exportbidragen bör ändras till de belopp som anges i bilagan till den här förordningen. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 Exportbidragen för de produkter som räknas upp i artikel 1. 1 a i förordning (EG) nr 2038/1999, odenaturerade och exporte- rade i obearbetat skick, fastställdes i bilagan till förordning (EG) nr 14/2000 och skall ändras till de belopp som anges i bilagan till den här förordningen. Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den 13 januari 2000. Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 12 januari 2000. På kommissionens vägnar Margot WALLSTRÖM Ledamot av kommissionen (1) EGT L 252, 25. 9. 1999, s. 1. (2) EGT L 3, 6. 1. 2000, s. 4. 13. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 9/7 till kommissionens förordning av den 12 januari 2000 om ändring av exportbidragen för vitsocker och råsocker som exporteras i obearbetat skick BILAGA Produktnummer 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Bidragsbelopp — EUR/100 kg — 43,38 43,72 43,38 43,72 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4716 — EUR/1 % sackaros × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 47,16 49,75 47,53 — EUR/1 % sackaros × 100 kg — 1701 99 90 9100 0,4716 (1) Tillämpligt på råsocker med utbyte på 92 %. Om utbytet är ett annat än 92 % skall det tillämpliga exportbidraget beräknas i enlighet med bestämmelserna i artikel 19. 4 i förordning (EG) nr 2038/1999. (2) Fastställande upphävt genom kommissionens förordning (EEG) nr 2689/85 (EGT L 255, 26. 9. 1985, s. 12), ändrad genom förordning (EEG) nr 3251/85 (EGT L 309, 21. 11. 1985, s. 14)


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2628/99 från Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) och Gian Gobbo (TDI) till kommissionen. Kommissionsordförande Romano Prodis deltagande i den italienska valkampanjen.

eurovoc_concepts:
Italy
President of the Commission
election campaign
freedom of expression
freedom of opinion
political figure
political morality

text: C 225 E/138 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/148) SKRIFTLIG FR¯GA E-2459/99 fr(cid:229)n Antonio Tajani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Raffaele Costa (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Enrico Ferri (PPE-DE) och Amalia Sartori (PPE-DE) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Of(cid:246)renlighet mellan skyldigheterna som kommissionens ordf(cid:246)rande och valkampanjsverksamhet Enligt den italienska pressen (artikel i (cid:148)Il Messaggero(cid:148) av den 15. 11. 1999) har kommissionens ordf(cid:246)rande, Romano Prodi, personligen deltagit i valkampanjen f(cid:246)r att st(cid:246)dja kandidaten Parisi i valet till parlaments- ledamot f(cid:246)r valkrets 12 (Bologna) som kommer att (cid:228)ga rum den 28 november i (cid:229)r. Om dessa uppgifter bekr(cid:228)ftas, kan kommissionens ordf(cid:246)rande klarg(cid:246)ra om hans handlande inte strider mot F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen, s(cid:228)rskilt artikel 213. 2 (f(cid:246)re detta artikel 157) som lyder enligt f(cid:246)ljande: (cid:148)Ledam(cid:246)terna av kommissionen skall i gemenskapens allm(cid:228)nna intresse fullg(cid:246)ra sina skyldigheter under full oavh(cid:228)ngighet. Vid fullg(cid:246)randet av dessa skyldigheter skall de inte vare sig beg(cid:228)ra eller ta emot instruktioner fr(cid:229)n n(cid:229)gon regering eller n(cid:229)got annat organ. De skall avh(cid:229)lla sig fr(cid:229)n varje handling som (cid:228)r of(cid:246)renlig med deras skyldigheter. Varje medlemsstat f(cid:246)rbinder sig att respektera denna princip och att inte s(cid:246)ka p(cid:229)verka kommissionens ledam(cid:246)ter n(cid:228)r de utf(cid:246)r sina uppgifter(cid:148)? (2000/C 225 E/149) SKRIFTLIG FR¯GA E-2600/99 fr(cid:229)n Bart Staes (Verts/ALE) till kommissionen (11 januari 2000) ˜mne: Kommissionsledam(cid:246)ternas deltagande i politisk verksamhet som organiseras av deras respektive partier eller valkoalitioner Tidigare kommissionsledam(cid:246)ter som Neil Kinnock, Jacques Delors och Emma Bonino deltog under sin mandatperiod aktivt i valkampanjer och politisk verksamhet som organiserats av deras respektive partier. Den 26 november 1999 deltog dessutom kommissionens ordf(cid:246)rande Romano Prodi i avslutningen av Arturo Parisis valkampanj i Bologna. Prodi skall fr(cid:229)n podiet ha meddelat sitt st(cid:246)d f(cid:246)r kandidaten ifr(cid:229)ga, vilket rapporterades av de italienska nyhetsbyr(cid:229)erna Ansa, And Kronos, Dire och Agi samma dag och f(cid:246)ljande dag av olika dagstidningar, i f(cid:246)rsta hand Resto del Carlino som ges ut i Bologna och distribueras i hela regionen Emilia Romagna. Kan kommissionen ange om den inte anser att kommissionsledam(cid:246)terna under sin mandatperiod b(cid:246)r avst(cid:229) fr(cid:229)n att direkt delta i politisk verksamhet och valkampanjer som organiseras av de egna partierna eller valkoalitionerna? Anser den inte dessutom att kommissionsledam(cid:246)terna, genom att inte direkt delta i politisk verksamhet som organiseras av deras respektive partier, skulle s(cid:228)kerst(cid:228)lla sin roll som represen- tanter f(cid:246)r samtliga medborgare i Europeiska unionen? (2000/C 225 E/150) SKRIFTLIG FR¯GA E-2628/99 fr(cid:229)n Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) och Gian Gobbo (TDI) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: Kommissionsordf(cid:246)rande Romano Prodis deltagande i den italienska valkampanjen Fredagen den 26 november deltog kommissionens ordf(cid:246)rande Romano Prodi i det partim(cid:246)te som h(cid:246)lls av Olivtr(cid:228)dets kandidat (mitten-v(cid:228)nsterkoalition) i Bologna som avslutning p(cid:229) valkampanjen f(cid:246)r fyllnadsvalen till deputeradekammaren. 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/139 Flera k(cid:228)nda f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r den italienska regeringskoalitionen deltog likaledes i detta politiska evenemang av typen valkampanj, till exempel Walter Veltroni, partisekreterare f(cid:246)r det demokratiska v(cid:228)nsterpartiet (DS). Vid detta tillf(cid:228)lle uttryckte ordf(cid:246)rande Prodi sitt st(cid:246)d f(cid:246)r Olivtr(cid:228)dets kandidat Parisi. Anser inte kommissionen att det (cid:228)r ol(cid:228)mpligt att dess f(cid:246)retr(cid:228)dare (och i (cid:228)nnu h(cid:246)gre grad dess 1. ordf(cid:246)rande Prodi) deltar i m(cid:246)ten som helt klart har karakt(cid:228)r av valkampanj, som i detta fall? 2. Strider inte detta agerande mot andan och ordalydelsen i artikel 213 i Amsterdamf(cid:246)rdraget, och i synnerhet i punkt 2: (cid:148)Ledam(cid:246)terna av kommissionen skall i gemenskapens allm(cid:228)nna intresse fullg(cid:246)ra sina skyldigheter under full oavh(cid:228)ngighet(cid:148)? (cid:228)mnar ordf(cid:246)rande Prodi i framtiden delta i liknande italienska valm(cid:246)ten, kanske i m(cid:246)ten som h(cid:229)lls av 3. de tv(cid:229) andra partikoalitionerna? Gemensamt svar p(cid:229) de skriftliga fr(cid:229)gorna E-2459/99, E-2600/99 och E-2628/99 ingivet av Romano Prodi f(cid:246)r kommissionen (7 februari 2000) S(cid:229)som kommissionen st(cid:228)ndigt f(cid:229)r p(cid:229)peka i svar p(cid:229) Europaparlamentets skriftliga och muntliga fr(cid:229)gor (1) (cid:228)r dess ledam(cid:246)ter kvinnliga och manliga politiker som bedriver politiskt arbete, och de (cid:228)r inom ramen f(cid:246)r de skyldigheter tj(cid:228)nsten medf(cid:246)r helt fria att sj(cid:228)lvst(cid:228)ndigt och p(cid:229) eget ansvar uttrycka sina personliga (cid:229)sikter. (1) Se till exempel ordf(cid:246)rande Reys svar p(cid:229) muntlig fr(cid:229)ga nr 10/68 fr(cid:229)n Habib-Deloncle och kommissionens svar p(cid:229) skriftliga fr(cid:229)gor nr 44/83 fr(cid:229)n Gendebien (cid:129) EGT C 197, 25. 7. 1983, nr 1682/85 fr(cid:229)n Vandemeulebroucke (cid:129) EGT C 55, 10. 3. 1986, E-1404/97 fr(cid:229)n Pasty (cid:129) EGT C 391, 23. 12. 1997 och E-2617/98 fr(cid:229)n Wibe (cid:129) EGT C 96, 8. 4. 1999. (2000/C 225 E/151) SKRIFTLIG FR¯GA E-2468/99 fr(cid:229)n Daniela Raschhofer (NI) till kommissionen (16 december 1999) ˜mne: Genomf(cid:246)rande av direktiv 91/174/EEG Biodlarnas yrkesf(cid:246)rbund i (cid:214)sterrike ingav 1997 ett klagom(cid:229)l hos kommissionen mot att direktiv 91/174/ EEG (1) inte genomf(cid:246)rts. (cid:129) Har kommissionen inlett ett unders(cid:246)kningsf(cid:246)rfarande i detta (cid:228)rende? (cid:129) Har Republiken (cid:214)sterrike avgivit n(cid:229)got yttrande i fr(cid:229)gan? (cid:129) Har kommissionen avslutat sin unders(cid:246)kning? (cid:129) Vilka resultat har unders(cid:246)kningen givit? (1) EGT L 85, 5. 4. 1991, s. 37. Svar fr(cid:229)n David Byrne p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (9 februari 2000) Kommissionen har fr(cid:229)n (cid:214)sterrikes biodlarf(cid:246)rbund mottagit ett klagom(cid:229)l klagan om att de regionala myndigheterna i Nieder(cid:246)sterreich, K(cid:228)rnten och Steiermark inte till(cid:229)ter odling av bin som tillh(cid:246)r rasen Buckfast. I sitt klagom(cid:229)l undrar f(cid:246)rbundet dessutom om dessa (cid:229)tg(cid:228)rder st(cid:228)mmer (cid:246)verens med r(cid:229)dets direktiv 91/174/EEG av den 25 mars 1991 om krav betr(cid:228)ffande avel och h(cid:228)rstamning vid saluf(cid:246)ring av renrasiga djur samt om (cid:228)ndring av direktiv 77/504/EEG och 90/425/EEG


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2622/99 esittäjä(t): Laura González Álvarez (GUE/NGL) komissiolle. Rakennushanke Bustarviejon laaksossa Espanjassa.

eurovoc_concepts:
Community of Madrid
EU financing arrangements
Spain
State aid
application of EU law
environmental impact
hotel industry
impact study
protected area
town planning

text: 24. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 303 E/83 joista aiheutuu On totta, ett(cid:228) Yhdistynyt kuningaskunta on toteuttanut er(cid:228)it(cid:228) kansallisia toimenpiteit(cid:228), sikojen teurastuskustannusten nousua. Komission ja Yhdistyneen kuningaskunnan viranomaisten v(cid:228)lill(cid:228) on k(cid:228)yty tiettyj(cid:228) ep(cid:228)muodollisia keskusteluja mahdollisen tuen muodoista. Komissiolle ei kuitenkaan toistai- seksi ole saapunut virallista ilmoitusta tuen my(cid:246)nt(cid:228)mist(cid:228) koskevaksi ehdotukseksi. Tullakseen hyv(cid:228)ksytyksi tuen on tietenkin oltava Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimuksen edellytysten mukainen. Tuen olisi erityisesti edistett(cid:228)v(cid:228) talouden kehityst(cid:228) t(cid:228)ll(cid:228) alalla. Tukia, joilla pyrit(cid:228)(cid:228)n vain korvaamaan kaupallisia tappioita, ei periaatteessa voida pit(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n s(cid:228)(cid:228)ntelyn mukaisina. Vientitukia on nykyisell(cid:228)(cid:228)n mahdollista my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) laajalle valikoimalle sianlihatuotteita, tuoreelle ja j(cid:228)(cid:228)dyte- tylle lihalle sek(cid:228) jalosteille. Vientitukien my(cid:246)nt(cid:228)minen on huomattava apu Euroopan sianlihamarkkinoille. Siten on edistetty l(cid:228)hes 800 000 sianlihatonnin viemist(cid:228) yhteis(cid:246)n ulkopuolisiin maihin vuonna 1999. Kun paine yhteis(cid:246)n sianlihamarkkinoilla on jatkunut, komissio on pit(cid:228)nyt saatavilla melko korkeita vientitukia jo yli vuoden ajan. Komissio ei tosin en(cid:228)(cid:228) maksa poikkeuksellisen korkeaa vientitukea Ven(cid:228)j(cid:228)lle viet(cid:228)v(cid:228)lle tuoreelle ja j(cid:228)(cid:228)dytetylle lihalle, mutta t(cid:228)m(cid:228)nkaltainen vienti saa kuitenkin viel(cid:228) normaalia vientitukea. On syyt(cid:228) korostaa, ett(cid:228) komission on tukipolitiikassaan otettava huomioon rajoitettu kysynt(cid:228) vientimarkki- noilla, budjettirajoitukset, kuten my(cid:246)s maailman kauppaj(cid:228)rjest(cid:246)n sopimukseen liittyv(cid:228)t m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)lliset sitou- mukset. Komissio on useaan otteeseen keskustellut j(cid:228)senvaltioiden kanssa muista mahdollisista toimenpiteist(cid:228) (esim. vapaaehtoisuuteen perustuvien rahastojen perustaminen), mutta toistaiseksi j(cid:228)senvaltioiden enemmist(cid:246) ei ole juurikaan asettunut tukemaan n(cid:228)it(cid:228) ajatuksia. Komissio jatkaa kuitenkin asian harkitsemista. (2000/C 303 E/075) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2622/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Laura GonzÆlez `lvarez (GUE/NGL) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Rakennushanke Bustarviejon laaksossa Espanjassa Yksityinen yritys aikoo rakentaa hotellin Bustarviejon laaksoon (Madridin autonominen yhteis(cid:246), Espanja) Tejeran alueelle, joka on luokiteltu erityissuojelualueeksi ja jossa rakentaminen on kielletty. Bustarviejon kaupunginjohtajan mukaan hanke, alueelliselta ymp(cid:228)rist(cid:246)- ja julkisten t(cid:246)iden viranomaiselta ja kaupunginhallitukselta. joka siis on yksityinen, on saanut tarvittavat luvat Ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelu- ja kulttuurij(cid:228)rjest(cid:246)jen, naisj(cid:228)rjest(cid:246)jen, mets(cid:228)st(cid:228)jien ja karjankasvattajien yhdistysten j(cid:228)senet ovat ilmoittaneet, ett(cid:228) mit(cid:228)(cid:228)n arviota hankkeen vaikutuksesta alueen kasvistoon ja el(cid:228)imist(cid:246)(cid:246)n, joista monet ovat suojeltuja, ei ole tehty, ja katsovat, ett(cid:228) hankkeen toteuttaminen vahingoittaisi vakavasti laakson maisemaa ja ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:228), koska vedenotto tapahtuisi joko joesta tai kaivosta. V(cid:228)itet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) 7000 kuutiometrin vuosittainen vedenotto vahingoittaisi maanviljelyst(cid:228), karjanhoitoa ja mets(cid:228)nhoitoa ja ett(cid:228) runsaan sadan hengen likavedet olisivat varma saasteuhka laakson l(cid:228)pi virtaavalle joelle. Sierra Norten (Madridin autonominen yhteis(cid:246)) Leader-toimintaryhm(cid:228) my(cid:246)nt(cid:228)isi hankkeeseen 16 miljoonaa pesetaa. Voiko komissio ilmoittaa, onko t(cid:228)m(cid:228) hanke direktiivin 85/337/ETY (1) tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arvioinnista ja direktiivin 92/43/ETY (2) luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta ja Leader-ohjelman tavoitteiden mukainen? (1) EYVL L 175, 5. 7. 1985, s. 40. (2) EYVL L 206, 22. 7. 1992, s. 7. C 303 E/84 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Bustarviejon kunta antoi Valle de los abedules S. L -rakennuttajalle luvan rakentaa retkeilymajan urheilu- ja ulkoilukeskukseen. Lupa kuuluu asiakirjoihin, joita paikallinen toimintaryhm(cid:228) Galsinma tarvitsee voidak- seen my(cid:246)nt(cid:228)(cid:228) tukea, johon se saa yhteis(cid:246)n rahoitusta. Yhteis(cid:246)n tuen my(cid:246)nt(cid:228)misen edellytyksen(cid:228) on, ett(cid:228) my(cid:246)nt(cid:228)ess(cid:228)(cid:228)n retkeilymajalle toimiluvan viranomaiset noudattavat asiaankuuluvaa lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228). Rakennus- otettava huomioon yhteis(cid:246)n direktiivit. ja toimilupaan sovellettavan s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)st(cid:246)n perustana on kansallinen lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246), jossa on Yhten(cid:228) edellytyksen(cid:228) on niiden ehtojen t(cid:228)ytt(cid:228)minen, jotka sis(cid:228)ltyv(cid:228)t Direcci(cid:243)n General de Educacion y prevenci(cid:243)n Ambiental -viraston laatimaan raporttiin. Jos n(cid:228)it(cid:228) ehtoja ei t(cid:228)ytet(cid:228), toimilupaa ei pit(cid:228)isi antaa. On syyt(cid:228) muistaa, ett(cid:228) Bustarviejon kyl(cid:228) sijaitsee hyvin l(cid:228)hell(cid:228) (parin kilometrin p(cid:228)(cid:228)ss(cid:228)) Cuenca del Rio Lozoya y Sierra Norten aluetta (ES3110002), jota Espanja on ehdottanut Natura 2000 -verkostoon luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta 21 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY mukaisesti. Komissio ei voi p(cid:228)(cid:228)tell(cid:228) parlamentin j(cid:228)senen antamien tietojen eik(cid:228) h(cid:228)nen mainitsemiensa luonnonsuojelu- ja muiden j(cid:228)rjest(cid:246)jen perustelujen perusteella, ettei tiettyjen julkisten ja yksityisten hankkeiden ymp(cid:228)rist(cid:246)- vaikutusten arvioinnista 27 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) kes(cid:228)kuuta 1985 annettua neuvoston direktiivi(cid:228) 85/337/ETY tai direktiivi(cid:228) 92/43/EY olisi noudatettu. (2000/C 303 E/076) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2625/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Cristiana Muscardini (UEN) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Yhteis(cid:246)n varat Umbrian maanj(cid:228)ristyksen uhrien auttamiseksi Umbrian syyskuussa 1997 mullistaneesta maanj(cid:228)ristyksest(cid:228) saakka tuhannet j(cid:228)ristyksien vuoksi kotinsa menett(cid:228)neet kansalaiset el(cid:228)v(cid:228)t viel(cid:228)kin parakeissa. Maanj(cid:228)ristysalueen j(cid:228)lleenrakentamista, muutamia histo- riallisia muistomerkkej(cid:228) lukuun ottamatta, ei ole viel(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n aloitettu, ja asukkaat ovat uuden talven kynnyksell(cid:228) uupuneita. Euroopan unioni on varannut varoja t(cid:228)llaisten luonnonkatastrofien uhrien auttami- seksi. Voisiko komissio kertoa, 1. onko se itse asiassa my(cid:246)nt(cid:228)nyt Italian valtiolle varoja vuonna 1997 tapahtuneen maanj(cid:228)ristyksen vuoksi? 2. kuinka paljon t(cid:228)llaisia avustuksia on annettu? 3. mihin kyseiset varat oli tarkoitus k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228)? 4. mihin avustukset todellisuudessa k(cid:228)ytettiin? 5. aikooko se perustaa maanj(cid:228)ristyksen uhreja auttavien henkil(cid:246)iden oikeuksia k(cid:228)sittelev(cid:228)n tutkintakomi- tean, jonka teht(cid:228)v(cid:228)n(cid:228) on tarkastaa, ett(cid:228) yhteis(cid:246)n varat on todella k(cid:228)ytetty evakuoitujen auttamiseen ja alueen j(cid:228)lleenrakentamiseen? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Kansalliset viranomaiset ja komissio vahvistivat tavoitteeseen 5b perustuvia yhteis(cid:246)n rakenteellisia toimen- piteit(cid:228) Marchen ja Umbrian alueilla koskevien yhten(cid:228)isten ohjelma-asiakirjojen (YOA) hyv(cid:228)ksymisest(cid:228) tehtyjen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten muuttamisesta 4. 8. 1998 tehdyill(cid:228) komission p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksill(cid:228) kyseisiin yhten(cid:228)isiin ohjelma-


title: Magazine. 1, Santé et sécurité au travail : une question de coûts et bénéfices?.

eurovoc_concepts:
occupational health
occupational safety
serial publication
working conditions