title: Meddelande från kommissionen - Enkät om Erasmus-studenternas socioekonomiska bakgrund

eurovoc_concepts:
EU programme
economic survey
foreign student
higher education
social survey

formats: html pdf

text: EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSIONEN Bryssel den 18. 01. 2000 KOM(2000) 4 slutlig MEDDELANDE FRÅN KOMMISSIONEN ENKÄT OM ERASMUS-STUDENTERNAS SOCIOEKONOMISKA BAKGRUND INNEHÅLLSFÖRTECKNING Sammanfattning av resultat och rekommendationer I - Inledning II - Svarsfrekvens III - Tolkning av statistiska tabeller - 1. Allmänna frågor och frågor rörande högskolestudier - 2. Erasmus-studenternas och deras föräldrars sociala ställning - 3. Ekonomiska och finansiella frågor Bilagor - Bilaga 1 - Statistiska tabeller (Tabell 1- 28) - Bilaga 2 - Metod för genomförande av enkäten - Bilaga 3 -Kriterier för representativa urval från olika länder - Bilaga 4 - Ledningsgruppens sammansättning - Bilaga 5 - Frågeformulär 3 9 10 11 11 16 18 22 2 SAMMANFATTNING AV RESULTAT OCH REKOMMENDATIONER Enkäten om Erasmus-studenter 1. Den socioekonomiska enkäten genomfördes i slutet av 1998. Över 20 000 studenter, dvs. nästan en fjärdedel av dem som deltog i studentutbytet inom Erasmus under läsåret 1997/98 ombads att delta i enkäten, som omfattade 300 högskolor i 15 länder1. Det kom svar från nästan 9 500 studenter, vilket utgjorde en total svarsfrekvens på 46%. Detta var tillräckligt för att enkäten skulle ge tillförlitlig information om Erasmus-delen i Sokrates-programmet. 2. Studentutbytet inom Erasmus, som har vuxit från ungefär 3 000 studenter sedan starten läsåret 1987/88 till över 100 000 idag, är uppskattat i hela Europa inom akademiska kretsar och omfattar nu även flera länder i Central- och Östeuropa. De erfarenheter som erbjuds utbytesstudenterna är många och skiftande och rör mer än bara utbildning. 3. Många uppgifter som framkom i enkäten ger belägg för den utbredda åsikten om fördelar med studievistelser utomlands inom ramen för Erasmus, och om den inverkan som programmet för studentutbyte i Europa har. Detta bekräftar att gemenskapens program inom allmän och yrkesinriktad utbildning samt på ungdomsområdet spelar en viktig roll. 4. De viktigaste uppgifterna som framkom i enkäten och som omnämns nedan finns i utförligare form i Del III i denna rapport. De statistiska tabellerna med uppgifter för alla deltagande länder finns i bilaga I. A. Allmänna frågor 5. Vid arbetet med studentenkäten framkom att man saknar harmoniserad och jämförbar europeisk statistik om studenters socioekonomiska situation. Det finns också tydliga tecken på att sådana uppgifter på nationell nivå i ett antal länder inte är fullständiga. För att kunna övervaka studentpopulationen ur social och ekonomisk synpunkt och utforma lämpliga politiska åtgärder på detta område skulle det behövas bättre statistik. Kommissionen hoppas att det initiativ som nyligen tagits av det tyska utbildnings- och forskningsministeriet för att samarbeta kring för studentpopulationen i medlemsstaterna kommer att genomföras. Initiativet har fått positivt bemötande hos många generaldirektörer inom högskoleutbildning i EU. Kommissionen kommer att bidra till denna verksamhet precis som den gjorde för dess föregångare 1997, Euro Student Report2. socioekonomiska en omfattande situationen om den enkät 1 Av praktiska skäl omfattade inte enkäten de tre minsta länderna som deltar i studentutbytet inom Erasmus, nämligen Island, Liechtenstein och Luxemburg. 2 Euro Student Report. Social och Economic Conditions of Student Life, Synopsis of indicators for Austria, France, Germany och Italy, Deutsches Studentenwerk, Bonn, 1997. 3 6. Vad gäller Sokrates-programmet allmänt sett är det utomordentligt uppmuntrande att Erasmus-studenterna uttrycker en mycket stor tillfredsställelse med resultaten av studievistelsen utomlands, vad gäller såväl den akademiska som den sociala och kulturella aspekten. Det är inte överraskande att nästan alla (98 %) av de studenter som besvarade den socioekonomiska enkäten ansåg att deras Erasmus-erfarenhet var positiv eller mycket positiv ur social och kulturell synpunkt (tabell 4) - och nästan lika många (91 %) - tyckte att den var positiv ur akademisk synpunkt (tabell 5). till de svårigheter ibland möter: som studenterna De problem som rör högskolestudier och som tas upp av 9% av studenterna bör emellertid uppmärksammas av de nationella myndigheterna, särskilt i de länder som i högre grad än genomsnittet bedöms negativt, eftersom det kan finnas olika skäl i utbildningssystemen i medlemsstaterna vad gäller finansiering av högskolorna (vilket i sin tur inverkar på materiella förhållanden, grad av kontakt med lärare, tillgång till datorer, bibliotek och andra resurser) kan vara en sådan faktor, men det kan även vara problem av språklig eller kulturell art som utan tvivel spelar en i utbyten mellan Nord- och Sydeuropa. Ett annat välkänt viss roll, särskilt problem är om hemmahögskolan erkänner studierna utomlands. Införandet av Europeiska systemet för överföring av studiemeriter (ECTS) i en allt större skala har redan bidragit till att lösa detta, men fler insatser är ännu nödvändiga för att det skall genomföras i större skala. skillnaderna 7. Fastän nästan 181 000 studentplatser fanns tillgängliga under 1997/98 inom ramen för högskoleavtalen inom Erasmus i de 18 länder som deltog i Erasmus- studentutbytet, utnyttjades under det året bara 86 000 (vilket motsvarar en sammanlagd utnyttjandegrad (dvs. det faktiska tillvaratagandet av platser) bara till cirka 50% (tabell 1-3)). Skillnaden mellan antalet platser som erbjuds och platser som faktiskt utnyttjas kan kopplas till ett antal faktorer som väger olika i olika länder. Det kan röra sig om att universiteten i fråga gjort en alltför hög uppskattning av antalet studenter vid tidpunkten för ansökningen, men andra faktorer är också av vikt, av vilka två bör nämnas: (i) Länder vars språk används och lärs ut i mindre utsträckning är i allmänhet mer berörda av att inkommande studenter utnyttjar platserna i mindre skala. Det finns fler åtgärder som kan vidtas för att förbättra läget, och de beror på lokala förhållanden: språklig förberedelse, publicitet och information, kompletterande finansiella medel osv. lågt antal studenter, snarare än att (ii) Dessutom kan policyn att bevilja höga stipendier (dvs. när relativt höga Erasmus-stipendier ges till ett låga länder där stipendier ges till många studenter) som man särskilt ser i levnadskostnaderna är som lägst och där nationella system för direkt stöd är begränsade, vara en anledning till att man inte tar tillvara alla platser för utresande studenter. Att eventuellt skicka ut Erasmus-studenter utan Erasmus-stipendium (men med alla övriga förmåner kopplade till ställningen som Erasmus-student) kan vara ett sätt att behålla policyn att ge höga 4 stipendier till utvalda studenter och samtidigt främja en ökning i studentutbytet i allmänhet. Detta bör dock avvägas i förhållande till den enskilde studentens ekonomiska situation. B. Studenternas sociala och ekonomiska bakgrund 8. Sambandet mellan studenternas socioekonomiska bakgrund och deras deltagande i studentutbytet inom Erasmus var en av de viktigaste frågorna som gav upphov till denna enkät. Tyvärr har man kunnat göra en tillförlitlig jämförelse på europeisk nivå endast om vissa aspekter av denna fråga, med ledning av uppgifterna om studentpopulationen vid högskolor eller populationen i allmänhet, på grund av den brist på jämförbara uppgifter som nämns ovan. Socioekonomisk bakgrund innebär flera saker som måste betraktas var för sig. Nedan diskuteras först föräldrarnas inkomstnivå, samt deras utbildnings- och yrkesbakgrund. En eller för att definiera en persons flera av dessa faktorer används vanligtvis socioekonomiska ställning. Därefter kommer andra sociala aspekter att tas upp. bland Erasmus-studenter uppgifter enkäten från och 9. Av siffrorna i Euro Student Report (1997) framkommer det3 att andelen utlandsstuderande är avsevärt högre för studenter från familjer med hög inkomst än för studenter från familjer med låg inkomst, och man skulle förvänta sig att detta läge återspeglas i Erasmus-enkäten. Det verkar emellertid inte som om enkäten ger belägg för påståendet att Erasmus-studenter allmänt sett är mer privilegierade i ekonomiskt hänseende än andra högskolestuderande. I själva verket anger 53% av de tillfrågade studenterna att deras föräldrars inkomst är genomsnittlig eller lägre än genomsnittlig (tabell 19). Det finns få direkta jämförelser med högskolestuderande i allmänhet, men en av indikatorerna i Euro Student Report för studenternas föräldrar) antyder att Erasmus- studenterna inte skiljer sig mycket åt i detta hänseende. Familjens ekonomiska bakgrund - dvs. föräldrarnas inkomstnivå - verkar allmänt sett inte vara en faktor vad gäller urvalet av Erasmus-studenter. Det finns emellertid tecken på att föräldrarnas låga inkomst har en inverkan i länder där studenterna brukar bo hemma hos föräldrarna och där det finns begränsad tillgång på direkt nationellt stöd till studenter. (Inkomst 10. Av resultaten av vår enkät € framkommer också att familjens ekonomiska bakgrund inte har någon betydande inverkan på Erasmus-studenternas personliga inkomst: i genomsnitt är inkomstskillnaderna mellan studenter från 70 per månad, vilket den högsta respektive den lägsta familjeinkomstnivån bara är en siffra som klart kan anses låg (tabell 20). Inkomsten för Erasmus-studenter som bor hemma är inte högre än för andra studenter som bor hemma i de länder för vilka det finns jämförbara siffror. Dessutom verkar resultaten peka på att studenternas ekonomiska bakgrund tas i beaktande antingen av de nationella (direkta eller indirekta) systemen för stöd, eller vid beviljandet av Erasmus- stipendier, eller båda. Det verkar vara rimligt med slutsatsen att om Erasmus- studenterna tenderar mot högre inkomstnivåer återspeglar det i hög grad situationen bland högskolestudenter i medlemsstaterna i allmänhet. Trots alla insatser som gjorts för att ge möjligheter åt alla socialgrupper är det alltjämt 3 Figur 4: 'Study-related sojourn abroad by parental inkomst'. 5 grupperna med högre inkomst som överväger något vad gäller tillträde till högskoleutbildningen. 11. Något liknande framkommer när man ser på föräldrarnas yrken. Två tredjedelar av föräldrarna till Erasmus-studenter har yrken inom ledning eller är specialister eller tekniker (tabell 14), jämfört med knappt två femtedelar yrkesverksamma i allmänhet i åldern 45 år och uppåt (tabell 15). De tillgängliga siffrorna för studentpopulationen i allmänhet (beträffande yrken för familjeöverhuvuden i familjer med studenter) som finns i Europeiska arbetskraftsundersökningen (1997) verkar inte uppvisa betydande skillnader jämfört med Erasmus-studenter. Trots att siffrorna i arbetskraftsundersökningen bör betraktas försiktigt verkar det rimligt att hävda att föräldrarnas yrkesställning inte verkar vara en betydande faktor i urvalet av Erasmus-studenter. 12. När det emellertid gäller familjens utbildningsbakgrund uppvisar resultaten en viss övervikt mot föräldrar med högskoleutbildning. De flesta Erasmus-studenter (59%) har en eller båda föräldrarna med högskoleexamen, såväl "korta studier" (mindre än 3 år) som "långa studier" (3 år eller mer) (tabell 17). Som jämförelse framgår det av tillgängliga uppgifter4 för högskolestuderande i allmänhet att ungefär 30% familjeöverhuvuden för hushåll med studenter har högskoleexamen. Trots att uppgifterna måste betraktas med viss försiktighet, särskilt vad gäller nordiska länder och andra länder där studenter vanligtvis inte bor hemma hos föräldrarna, finns det vissa belägg som tyder på att föräldrarna till Erasmus- studenter i genomsnitt har klart högre utbildningsnivå än föräldrarna till andra högskolestuderande i Europa och att detta verkligen är en betydande faktor i urvalet av Erasmus-studenter. relevanta faktorn för att I moderna samhällen där utbildningssystemen är öppna för alla klasser har man faktiskt observerat att familjens utbildningsbakgrund är på väg att bli den förklara barnens utbildningsresultat, och mest viktigare än ekonomiska faktorer. Denna allmänna trend verkar ännu tydligare vad gäller Erasmus-studenter. Man kan anta att föräldrar med den högsta utbildningsnivån är mer medvetna om behovet av kunskaper i främmande språk och om andra kulturer för att ge barnen möjligheter att utveckla initiativ och oberoende - kort sagt, genom just den typen av erfarenhet som en Erasmus-vistelse erbjuder. Det kan även vara så att man i dessa familjer i större grad känner till utbytesprogrammet. Följaktligen är det mera sannolikt att barn från dessa grupper med högre social och kulturell ställning (men inte nödvändigtvis med i Sokrates/Erasmus-programmet. ekonomisk ställning) kommer delta hög att 13. Frågan hur man kan minska dominansen av studenter från gynnade socio- kulturella grupper är mycket problematisk, just därför att denna tendens inte är orsakad av ekonomiska utan av kulturella faktorer. Program som Erasmus kan lyckas främja ekonomisk jämlikhet, men kulturell ojämlikhet kan endast lösas på lång sikt genom insatser från hela samhället. Det finns behov av en öppen diskussion om hur man kan säkerställa att Erasmus-programmet blir tillgängligt för ungdomar från en större skala av kulturella bakgrunder 4 Från 1997 års Europeiska arbetskraftsundersökning: analyser av studenter som bor hemma hos föräldrarna. 6 än det verkar vara för närvarande. Studentorganisationer som är verksamma på europeisk nivå skulle kunna uppmuntras att engagera sig mer aktivt i kartläggandet och genomförandet av informationskampanjer som är riktade mot dessa grupper. 14. Vad beträffar jämställdhet mellan könen återspeglar siffrorna för Erasmus den utveckling som på senare år iakttagits inom högskoleutbildning i Europa. Både Erasmus och studentpopulationen allmänt sett uppvisar att kvinnor överväger (59 % av Erasmus-studenterna är kvinnor) (tabell 9). Alltså påverkas inte deltagandet i Erasmus av kön. Vad gäller kön är det problematiska inom studentutbytet snarare det faktum att män överväger inom vissa ämnesområden och att dessa ämnesområden är underrepresenterade inom studentutbyte, vilket återspeglar situationen på nationell nivå i allmänhet. 15. Beträffande andra frågor i samband med lika möjligheter, som studenter med fysiska funktionshinder eller vissa grupper i samhället som invandrare och andra minoriteter, så var de inte föremål för Erasmus-enkäten. Vissa åtgärder har vidtagits inom ramen för Erasmus för att ge medel till studenter med grav funktionsnedsättning, men detta är ett område som till stor del ännu är outforskat och där man kan göra insatser i framtiden. 16. Till slut kan det med intresse noteras att cirka 80 % av de studenter som deltog i enkäten är de första i familjen som studerar utomlands (tabell 13). Detta resultat bekräftar att europeiska program verkligen tillför ett mervärde till utbildningssystemet, såväl för enskilda studenter som för deras familjer. Andra intressanta fakta som bör noteras beträffande studenternas familjesituation är att Erasmus-studenter i Sydeuropa vanligtvis bor hemma hos föräldrarna, medan det i norra Europa är vanligast att bo i hyrda rum eller studentbostad eller att dela bostad med andra studenter (tabell 12). C. Ekonomiska och finansiella frågor 17. Av analysen framgår tydligt de extra kostnaderna för studievistelsen utomlands. 57 % studenter svarade att de hade ekonomiska svårigheter utomlands (tabell 24). Studenter som i hemlandet bor hemma hos föräldrarna– ungefär en tredjedel av Erasmus-studenterna - och studenter som kommer från länder där det direkta stödet till studenter ur offentliga medel är lågt och som därför i hög grad är beroende av bidrag från föräldrarna, känner särskilt av ekonomiska problem. föräldrarna gav ut 18. Skillnaderna i boendeform och i de nationella systemen för stöd till studerande verkar vara de viktigaste faktorerna i förklaringen till Erasmus- studenternas ekonomiska svårigheter. Studenter som i hemlandet bor hemma hos i genomsnitt ytterligare 310 i månaden under studievistelsen utomlands - mer än två gånger så mycket som hemma. Naturligtvis utgjorde boendekostnaderna två tredjedelar av denna extra summa. För studenter som i hemlandet inte bor med föräldrarna utgjorde de extra kostaderna för studievistelsen utomlands en genomsnittlig ökning med 25% eller € 130 utöver deras vanliga månatliga utgifter. Även för dessa studenter var det extra boendet en viktig utgiftspost (ungefär en tredjedel) av de extra kostnaderna utomlands (tabell 27). € 7 19. Allmänt sett bekräftar enkäten att Erasmus-stipendiet är ett nödvändigt ekonomiskt tillskott för studentutbytet och att det i viss mån täcker de extra kostnaderna som studier utomlands medför. I somliga länder kan man se att Erasmus-stipendiet kompenserar bristen på allmänna medel för studier utomlands. Det är också värt att notera att det är de studenter som får de högsta Erasmus-stipendierna som säger att de har de största ekonomiska svårigheterna. Detta kan ha samband med följande: Erasmus-studenter skiljer inte alltid på Erasmus-stipendiet och andra offentliga medel som de får när de deltar i Erasmus-utbytet, och deras ekonomiska svårigheter uppfattas som resultatet av låga Erasmus-stipendier. Studenternas förväntningar är ofta inte realistiska och därför finns det behov av mer information både vad gäller syftet med stipendiet (bidrag till de extra utgifterna i samband med studier utomlands) och om vilka faktiska kostnader de kan förvänta sig i värdlandet. 20. Av resultaten framgår det att trots att studenterna gärna skulle se en ökning av gemenskapens bidrag till Erasmus-stipendierna, skulle detta inte lösa alla problem, såtillvida att problemen är strukturella och kopplade till nationella förfarandesätt. Andra möjligheter att öka medlen för studentutbyte bör också undersökas, till exempel – – – att införa någon typ av "behovsprövning" med ledning av erfarenheter i de länder som redan har sådana system, att tillhandahålla andra källor för direkt eller indirekt stöd, till exempel: färdbiljetter till nedsatta priser, mobilisering av medel från näringslivet, företag och lokala myndigheter, osv. , att inrätta ett system för studielån på nationell och/eller europeisk nivå för att täcka de extra kostnader som studievistelsen utomlands medför. D. Framtida åtgärder 21. De länder som deltar i Sokrates/Erasmus-programmet uppmanas att diskutera resultaten av denna enkät, så att programmet ständigt kan förbättras och göras tillgängligt i så stor utsträckning som möjligt för studenter av alla kategorier. Ledamöterna i Sokrates-kommittén för högskoleutbildning kommer att uppmanas att i samarbete med programkontoren för Sokrates/Erasmus samordna nationella åtgärder för uppföljande, däribland en mer ingående analys av uppgifterna i enkäten beträffande varje land. 22. Kommissionen kommer att granska resultaten av uppföljningen och diskutera med berörda kommittéer som bör vidtas på alla ytterligare gemenskapsnivå, särskilt hur man på bästa sätt kan genomföra bestämmelserna i beslutet om andra etappen av Sokrates angående beaktandet av socioekonomiska faktorer i tilldelningen av Erasmus-stipendier. åtgärder 8 I - INLEDNING Bakgrund I förhandlingarna om en översyn av budgeten för den första etappen i Sokrates- programmet begärde Europaparlamentet att Europeiska kommissionen skulle lägga fram en de sociala högskolestuderande som deltar i Erasmus-delen i Sokrates-programmet. ekonomiska bakgrunden om den rapport och hos Följaktligen införde kommissionen i samarbete med de nationella programkontoren för Erasmus ett system för att samla in uppgifter med hjälp av en enkät hos ett representativt urval av Erasmus-studenter som under läsåret 1997/98 deltog i programmet. Undersökningen genomfördes mellan maj 1998 och mars 1999. Denna enkät utgör en bra grund för jämförelse med nationellt praxis för beviljande av stipendier. Kommissionen bistods i sitt arbete av en ledningsgrupp (se bilaga 4). Metoden Metoden för denna undersökning bestod av följande etapper: Utarbetande (cid:1) (cid:1) Framtagande av ett harmoniserat frågeformulär (på 11 språk) Fastställande av en metod för att räkna ut det representativa urvalet (se bilaga 3). Insamling av uppgifter och analys (cid:1) (cid:1) Med hjälp av det nationella programkontoret och vissa utvalda högskolor (se urvalskriterier i bilaga 3). Bearbetande av uppgifter och tolkning av statistiken. Rapportering I denna rapport ingår enkäten, tolkningen av uppgifter som framkommit i enkäten, slutsatser och rekommendationer. I bilaga 1 återfinns de statistiska tabellerna. Ytterligare analys planeras, särskilt på nationell nivå, med ledning av mer detaljerade resultat från själva enkäten och jämförbara beskrivningar för varje land. 9 II - SVARSFREKVENSER (ENLIGT HEMLAND) av grundval På nationella programkontoren för att välja ut de högskolor som skulle utgöra landets representativa urval (se bilaga 3), erhölls följande slutliga resultat: som kommissionen föreslog kriterier de de Svarsfrekvenser (övergripande resultat) Land Antal högskolor som deltog i enkäten Antal studerande i det ursprungliga stickprovet Antal svarande5 Svarsfrek vens (i %) Belgien(fr) Belgien (nl) Belgien totalt Danmark Tyskland Grekland Spanien Frankrike Irland Italien Nederländerna Österrike Portugal Finland Sverige Förenade kungariket orge Totalt 15 6 21 38 26 10 17 15 18 15 14 23 17 14 7 26 33 301 470 787 1300 992 1704 979 1699 1682 1006 2000 1720 1300 1127 1024 1099 1700 1072 20362 284 546 830 471 775 448 660 939 358 1380 334 791 475 529 741 442 290 9463 60 % 69 % 64 % 47 % 45 % 46 % 39 % 56 % 36 % 69 % 19 % 61 % 42 % 52 % 67 % 26 % 27 % 46 % Denna övergripande svarsfrekvens på 46 % är tillfredsställande jämfört med andra undersökningar, trots att frågeformulären skickades ut under jullovet. Detta lov är av olika längd beroende på landet (i Norge t. ex. börjar jullovet redan i november och varar till slutet av januari. Detta kan förklara den låga svarsfrekvensen). Bara tre länder har en svarsfrekvens under 30 %: NO (27 %) , Förenade kungariket (26 %) och NL (20 %). Å andra sidan uppnådde IT, BE, SW och AT en mycket hög svarsfrekvens. Att undersökningen varit framgångsrik var huvudsakligen tack vare samarbetet med de nationella programkontoren och de utvalda högskolorna. Dessutom genomförde European Student Information Bureau (ESIB) en informationskampanj bland studenterna i åtta av sina medlemsländer. 5 Endast svar som togs med i ananlysen finns med i dessa siffror. Svar som inkom till kommissionen efter datainmatningen har inte medtagits. 10 III – TOLKNING AV STATISTIKEN Kommentarer till tolkningen av uppgifterna som framkom av frågeformulären Vissa grundläggande uppgifter som efterfrågades i frågeformuläret (t. ex. land där det mottagande universitetet är beläget, studieområde, ålder, studieår, vistelsens längd) kunde jämföras med de uppgifter från programkontoren som ingår i deras gängse årsrapportering till kommissionen. Detta gjorde det möjligt att bedöma hur långt sammansättningen i stickprovet var representativ för Erasmus-studenter i allmänhet. Man föräldrarnas utbildningsbakgrund och familjens inkomstnivå. biografiska som kön, ytterligare uppgifter samlade in Man fastställde ett antal områden för att göra det möjligt att jämföra uppgifterna från enkäten. Dessa områden var (cid:1) (cid:1) (cid:1) Allmänna frågor och frågor rörande studierna Erasmus-studenternas och deras föräldrars sociala ställning Ekonomiska och finansiella frågor I de fall där det inte fanns jämförbara uppgifter för Europa eller för landet, gjordes jämförelser mellan Erasmus-studenterna i enkäten i de olika länderna. 1 - Allmänna frågor och frågor rörande studierna 1. 1 - Erasmus: studentutbytet 1997/98 (Tabell 1-3) Läsåret 1997/98 fanns det 180 985 platser för studerande inom ramen för högskoleavtalen under Erasmus i de 18 länder som deltog i Erasmus-studentutbytet det året. Det sammanlagda antalet Erasmus-studenter var 86 000 vilket motsvarar en övergripande andel utnyttjade platser på 48 % (tabell 1-3), eller cirka 1 % av alla högskolestuderande. Andelen utnyttjade platser kan påverkas av många faktorer, t. ex. studenternas prioriteringar, språket i värdlandet, tillgången på språklig förberedelse, särdragen i högskolesystemet i ett visst värdland och hur attraktivt det är, tillgången på bidrag och lån för studentutbyte och längden på studieprogrammen. De högsta andelarna utnyttjade platser (enligt hemland) registrerades i Österrike (65 %), därefter Belgien och Italien ( 56 % för båda) och Spanien (54 %). För de lägsta andelarna utnyttjade platser stod Förenade kungariket (39 %) och Grekland (35 %). Vad gäller inkommande studerande var andelen utnyttjade platser högst i Förenade kungariket (65 %) och Irland (61 %), tätt därefter Spanien (54 %), medan Grekland (23 %), Portugal (29 %), Finland (32 %), Island (32 %) och Norge (33 %) hade den lägsta andelen utnyttjade platser (Tabell 3). 11 Nästan fyra av fem högskolestuderande i de 18 länder som deltog i Erasmus-utbytet 1997/98 är inskriva i de fem största EU-medlemsstaterna (Tyskland, Frankrike, Förenade kungariket, Italien och Spanien). Därför kunde man förvänta sig att dessa fem länder både skickar ut och tar emot en stor andel av alla Erasmus-studenter. Och faktiskt 71 % av alla Erasmus-studenter från dessa fem under läsåret 1997/98 var länder - vilket var lite mindre än deras teoretiska kapacitet att skicka ut studenter - medan dessa länder tog emot 74 % av alla Erasmus-studenter det året- lite mindre än deras teoretiska kapacitet att ta emot studenter (tabell 2). Däremot står de fyra nordiska länderna (Danmark, Finland, Sverige och Norge) för ungefär 6 % av alla högskolestuderande, men tog emot drygt 8 % av alla Erasmus- studenter - vilket översteg vad man förväntat. Fyra EU-medlemsstater (Förenade kungariket, Irland, Nederländerna och Frankrike) tar emot fler Erasmus-studenter än de skickar ut. Portugal, Grekland och Norge är de värdländer som väljs mest sällan (tillsammans tog de emot knappt 4 % av alla Erasmus-studenter) (Tabell 2). Detta beror delvis på att de är små länder, men också på att de är föga populära bland Erasmus-studenterna. Italien och Tyskland tar också emot avsevärt färre Erasmus-studenter än man skulle tro med tanke på deras storlek. Förenade kungariket leder som värdland med 20 770 studenter (24 %), därefter kommer Frankrike med 15 197 studenter (18 %), Spanien med 11 392 studenter (13 %) och Tyskland med 10 969 studenter (13 %). Italien, som tog emot 5 667 studenter (7 %) låg avsevärt under Spanien och bara något bättre än Nederländerna (4 922 studenter, vilket utgör 6 %), trots Italiens stora befolkningstal. studenternas möjlighet att Mönstret för studentutbytet kan tillskrivas ett antal olika faktorer som språkhinder, det rykte som vissa högskolor eller program åtnjuter, hur flexibla programmen är vad gäller för högskoleexamen, samt begränsningarna i den högskoleutbildning som tillhandahålls i hemlandet. Dessa mönster kan även återspegla geografiska och historiska band, kulturella strävanden och åtgärder på regerings- och högskolenivå för att underlätta överförandet av studiemeriter mellan den egna högskolan och värdhögskolan. tillgodoräkna sig studietiden utomlands De historiska, kulturella och språkliga banden mellan länderna återspeglas i Erasmus- studenternas utbytesmönster till en något lägre grad än man skulle förvänta sig. Till exempel utgör de nordiska länderna en homogen grupp ur olika synvinklar (historia, språk, politiska och ekonomiska institutioner, arbetsmarknad och levnadskostnad). Dock är det bara 4 % Erasmus-studenter från dessa länder som reser till ett annat nordiskt land - 96 % väljer att studera utanför regionen (tabell 2). På liknande sätt beger sig bara 1 % Erasmus-studenter från engelskspråkiga länder och 2 % studenter från tyskspråkiga länder till länder inom sin egen språkgrupp (det bör dock noteras att många icke-engelskspråkiga värdländer erbjuder studieprogram på engelska). Å andra sidan kan de gemensamma språken mellan fransktalande Belgien och Frankrike samt nederländsktalande Belgien och Nederländerna spela en viktig roll i valet för belgiska och nederländska studenter. Sammanlagt reser 17 % av Erasmus- studenterna från Belgien till Frankrike och 12 % till Nederländerna, fastän de som kommer från franskspråkiga Belgien hellre väljer Nederländerna än Frankrike medan 12 de som kommer från Flandern hellre väljer Frankrike än Nederländerna. Ungefär 6 % av de nederländska Erasmus-studenterna åker till Belgien. 1. 2 - Bedömningen av Erasmus-vistelsen utomlands (Tabell 4-6) Den stora merparten (91 %) av de tillfrågade studenterna ansåg att deras Erasmus-vistelse utomlands hade varit "positiv" eller "mycket positiv" ur akademisk synvinkel. (54 % bedömde sin erfarenhet som "positiv" och 37 % som "mycket positiv"). De mest nöjda studenterna var från Grekland (97 %), Portugal (97 %) och Österrike (96 %). Den högsta andelen studenter som ansåg att deras erfarenhet var "negativ" eller "mycket negativ" fanns bland de norska (15 %), brittiska (14 %) och danska (14 %) studenterna (tabell 5). tittar på värdlandet ökar andelen studenter som ansåg sin Om man däremot studieerfarenhet vara "negativ" eller "mycket negativ" avsevärt vad gäller studenter som reste till Italien (17 %); Grekland (16 %), Portugal (14 %), Spanien (11 %) och Frankrike (11 %) (tabell 6). Analysen av uppgifterna visar inget samband mellan denna bedömning och studieår, inte heller med hur lång vistelsen var, och inte heller med typ av mottagande högskola. Det mest betydande sambandet var därför värdlandet. Erasmus-studenter som begav sig till länder i Sydeuropa var tydligt mer missnöjda ur akademisk synvinkel än de studenter som studerade utomlands i andra länder. Denna "negativa" bedömning kan förklaras med hjälp av ett antal faktorer: språkproblem och otillräcklig språkförberedelse före vistelsen utomlands, särskilt i värdländer vars språk används och lärs ut i mindre utsträckning, pedagogiska skillnader mellan högskolesystemen, olika akademiska och organisatoriska aspekter i studieprogrammen, ämnen som det inte undervisas i på hemmahögskolan eller mer krävande kurser på den mottagande högskolan. Olika traditioner kan också ha påverkat studenternas bedömning: universiteten i lägger stor vikt vid kommunikation utanför undervisningen Förenade kungariket mellan lärare och studenter, medan man vid tyska högskolor betonar tydligt studenternas självständiga arbete, och fäster mindre vikt vid närvaro i undervisningen. Situationen är den motsatta i Frankrike och Portugal, där man lägger tonvikten på lärarna är den viktigaste regelbunden närvaro i undervisningen och på att informationskällan. Ur social och kulturell synvinkel (tabell 4) ansåg emellertid 98 % av alla studenter att vistelsen i värdlandet var antingen "mycket positiv" (79 %) eller "positiv" (19 %). Det är intressant att notera att i de länder där den akademiska erfarenheten bedömdes mindre positivt (länderna i Sydeuropa) tenderade åsikterna om sociala kontakter och kulturliv att vara mycket mer positiva. Sammanlagt ansåg endast 2 % av studenterna att Erasmus-erfarenheten (ur social och kulturell synvinkel) varit "negativ" eller "mycket negativ", särskilt bland britterna (4 %) och danskarna (3 %). 13 1. 3 - Erasmus-studenternas ålder och studieår (Tabell 7 och 8) Åldersprofilerna på högskolestuderande skiljer sig mycket länderna emellan. Enligt 1997 års upplaga av OECD:s publikation Education at a Glance är 75 % av de utexaminerade i Österrike, Danmark, Finland och Italien 25 år gamla eller äldre. Den typiska åldern för avläggande av högskoleexamen (dvs. om man förutsätter oavbrutna studier på heltid) ligger på mellan cirka 21 år i Irland, Portugal, Spanien och Förenade kungariket (korta universitetsstudier) och cirka 26 år eller mer i Danmark, Finland, Norge och Tyskland (långa universitetsstudier). Åldern hos de utexaminerade återspeglar delvis längden på grundutbildningen som kan skilja sig mycket åt i olika länder. Men även åldern vid vilken man börjar läsa vid högskolan varierar avsevärt. I vissa länder dominerar fortfarande den traditionella tanken att man påbörjar högskolestudierna direkt efter gymnasiet. Till exempel har Frankrike och Irland över 80 % nyinskrivna vid högskolan som är under 20 år. I Grekland finns en liknande profil. Det motsatta förhållandet råder i Danmark, Norge och Sverige där 80 % av de nyinskrivna är 20 år gamla eller äldre. Det mönster som framkommer av enkäten motsvarar den övergripande bilden, inte bara för alla Erasmus-studenter, men också för alla studerande. Enligt de siffror som de nationella programkontoren lämnat var 1997/98 genomsnittsåldern på alla Erasmus-studenter 23,9 år. Detta mönster har inte förändrats mycket sedan 1988/89 när genomsnittsåldern var 23,4 år. Genomsnittsåldern på studenterna som deltog i enkäten var 23,7 år (tabell 7). De manliga studenterna är i genomsnitt något äldre än de kvinnliga - vilket kan återspegla att det ännu finns obligatorisk militärtjänst i vissa länder (värnplikten gäller ofta bara män och fullgörs vanligtvis när man avslutat gymnasiet och innan man påbörjar högskolestudierna). Den högsta genomsnittliga åldern hos de studenter som deltog i enkäten påträffades i Danmark (25,6 år), Sverige (25,1) och Norge (25,0). De irländska studenterna var i genomsnitt yngst (21,4 år). Vad beträffar studieår bör det noteras att vissa studenter som deltog i enkäten kan ha feltolkat frågan eftersom de ofta angav kalenderåret. Dessutom angav 3 % av alla studenter som deltog i enkäten att de var inskrivna i första studieåret och menade eftersom andra förmodligen första förstaårsstudenter inte kan delta i Erasmus. studieavsnittet, senare i det eller året Det framgick dock av enkäten att när de vistades utomlands under Erasmus hade studenterna i genomsnitt läst 3,5 år vid högskolan. Detta varierar beroende på hemland, från ett genomsnitt på 2,7 år i Förenade kungariket till 4,4 år i Österrike. Skillnaderna beror förmodligen på olika längd på de huvudsakliga studieprogrammen i olika länder: i länder med korta studieprogram tenderar man att studera utomlands tidigare. 14 1. 4 - Erasmus-studenternas kön (Tabell 9) Enligt OECD (Education at a Glance, 1997), har man under det senaste decenniet sett en tydlig uppåtgående trend vad gäller kvinnor i högskolestudier. Aktuella siffror för nyinskrivningar pekar på att denna trend fortsätter. I genomsnitt är ungefär hälften av alla högskolestuderande mellan 17 och 34 år kvinnor, med 57 % i Portugal och 55 % i Frankrike, Norge och Sverige. Kvinnor överväger tydligt både bland nyinskrivna och utexaminerade. Ett antal faktorer kan bidra till denna skillnad. Det är vanligare att män läser längre studieprogram eller tar mera tid på sig att avsluta högskolestudierna. Ett liknande mönster noterades i denna undersökning: 59 % av de som svarade var kvinnor. Den största andelen kvinnliga Erasmus-studenter fanns i Grekland (70 %), Finland (69 %) och Irland (67 %). 1. 5 - Ämnesområden (Tabell 9 och 12) ingenjörskonst och arkitektur samhälls- och beteendevetenskap. Trots att kvinnor har gjort avsevärda framsteg för att överbrygga klyftan mellan kvinnor och män vad gäller uppnådd utbildningsnivå, återstår betydande skillnader vad gäller kvinnornas deltagande i olika ämnesområden. De utbildningar i vilka kvinnor mest sällan deltar är naturvetenskap, och industriinriktade studier samt ingenjörsstudier; å andra sidan ser man fler kvinnor inom ämnen som rör hälso- och Inom matematik, sjukvård, pedagogik samt datakunskap, färre högskolesexamina än män. Andelen högskoleexamina inom ingenjörskonst och arkitektur som kvinnor avlägger går från 6 % i Tyskland och 7 % i Spanien till 25 % i Danmark och Portugal samt 38 % i Österrike. Emellertid framkommer det av analysen i 1997 års upplaga av OECD:s Education at a Glance att kvinnor har gjort framsteg inom vissa områden som är viktiga för inhemsk och internationell konkurrens, och detta är huvudsakligen tack vare uppmuntran från föräldrar, bättre förberedelse av lärare i matematik och naturvetenskap, samverkan mellan lärare och studerande, i kursinnehåll, praktisk erfarenhet inställningen till matematik och resurser i hemmet. från laboratorier, självuppfattning, ändringar avlägger kvinnor betydligt När nu teknologiskt nyskapande blir allt viktigare i det europeiska näringslivets förmåga att konkurrera på den globala marknaden och när sysselsättningen tilltar inom sektorer som bygger på högteknologi och vetenskap, kan det vara ett viktigt politiskt mål att sluta könsklyftan för att få adekvat tillgång på de färdigheter och den kunskap som krävs. Även bland Erasmus-studenterna finns det inom olika studieområden ganska stora skillnader vad gäller kön. Kvinnliga Erasmus-studenter läser språk i mycket större utsträckning än män (84 % kvinnor) och även pedagogik (81 % kvinnor), medan män överväger bland Erasmus-studenter inom ingenjörskonst (77 %) och matematik (65 %) (tabell 9). Dessa variationer återfinns emellertid bland högskolestuderande i allmänhet och utgör därför inte någon allvarlig könspreferens i urvalet av Erasmus- studenter. 15 Överhuvudtaget är ekonomi (24 % av alla Erasmus-studenter) och språk (19 %) mycket mer populära bland Erasmus-studenter än bland högskolestudenter allmänt sett. Med undantag för samhällsvetenskap (10 %), ingenjörskonst (9 %) och juridik (8 %), är de flesta andra ämnesområden något underrepresenterade bland Erasmus- studenter. Vad gäller hemland, var den största andelen studerande inom ekonomi inskrivna i Sverige (91 % av alla svenska Erasmus-studenter), Irland (34 %) och Frankrike (28 %). Inom språk fanns den största andelen i Förenade kungariket (31 % av alla brittiska studenter) och Irland (22 %) (tabell11). 1. 6 - Längd på studierna utomlands (Tabell 10) Den genomsnittliga längden på studierna utomlands för Erasmus-studenter är nästan 7 månader. Allmänt sett tillbringade 42 % av de studenter som deltog i enkäten mellan 4 och 6 månader utomlands: 25 % tillbringade 7-9 månader, och 21 % tillbringade 10-12 månader (dvs. ett helt läsår). Bara 12 % tillbringade 3 månader utomlands, vilket är den kortaste tid man kan få bidrag till från Erasmus (Tabell 10). Längden på studietiden utomlands beror delvis på studenternas ämnesområde. Den inom ämnen som längsta genomsnittliga vistelsen utomlands är företagsekonomi, språk, samhällsvetenskap och ingenjörskonst. Den genomsnittliga vistelsen utomlands är för det mesta kortare inom ämnesområden som vanligtvis är till exempel underrepresenterade i Erasmus. Det är möjligt att andra faktorer, verksamheten under tiden utomlands, påverkar längden på vistelsen: praktik, arbete med avhandling och laboratoriearbete. för studenter 2 - Erasmus-studenternas och deras föräldrars sociala ställning 2. 1 - Familjebakgrund (Tabell 12 och 13) En tredjedel av de studenter som deltog i undersökningen angav att i de vanliga fall bor tillsammans med föräldrarna i hemlandet. Denna typ av boende är särskild vanlig i Sydeuropa. De högsta andelarna fanns i Spanien (75 %), Italien (66 %), Grekland (56 %) och Portugal (55 %). Ytterligare en tredjedel av Erasmus- studenterna bor i hyrda rum eller studentbostäder, vilket är vanligast i norra Europa, medan en fjärdedel delar bostad med andra studenter (tabell 12). 84 % Erasmus-studenter har syskon, fastän nästan hälften svarade att de bara hade ett syskon. Denna andel är ganska lika för alla länder utom för Irland där bara 10 % Erasmus-studenter har ett syskon medan 68 % har två eller fler syskon (tabell13). Tre fjärdedelar av studenterna svarade att ett eller flera syskon läste eller hade läst vid högskolan. Den största andelen var i Italien (93 %), Irland (85 %) och Belgien (85 %) (tabell13). När dessa siffror jämförs med den högsta utbildningsnivån 16 för studenternas föräldrar, är de särskilt intressanta vad gäller Italien där bara 18 % Erasmus-studenter sade att båda föräldrarna hade högskoleexamen (tabell 17). I genomsnitt var det dock bara 20 % av studenterna som svarade att deras syskon hade studerat utomlands, trots att en tredjedel svenska studenter och en fjärdedel studenter från Spanien och Irland svarade att minst ett syskon hade läst utomlands. Dessutom svarade 82 % av studenterna att de var den första familjemedlemmen som läste utomlands (tabell 13). 86 % av de Erasmus-studenter som deltog i enkäten angav att deras föräldrar under studenternas vistelse utomlands hade ett eller flera hemmavarande barn som de försörjde. Den högsta andelen fanns i Grekland (97 %), Spanien (95 %), Belgien (94 %), Irland (94 %) och Italien (93 %). Sammanlagt var det nästan en av fem Erasmus- studenter som angav att föräldrarna hade fler än två hemmavarande barn som de försörjde under studenternas vistelse utomlands. I Irland var denna andel mycket hög (47 %) (tabell 13). 2. 2 - Föräldrarnas yrken (Tabell 14-16) Studenterna ombads ange föräldrarnas huvudsakliga yrken. I frågeformuläret fanns en omfattande förteckning över ISCO-koderna (International Standard Classification of Occupations) som används av Eurostat och OECD. För att förenkla tolkningen och läsningen av uppgifterna samlades emellertid yrkena i sex stora kategorier: ledningspersonal och vetenskaplig personal, specialister och tekniker, kontors-, service- och försäljningspersonal, hantverk och handel, icke yrkesverksamma eller arbetslösa, och övriga yrken. Nästan en tredjedel av de studenter som deltog i enkäten angav att båda föräldrarna tillhörde ledningspersonal eller var specialister eller tekniker, nästan samma andel (30 %) angav att endast fadern hade ett sådant arbete och ytterligare 6 % angav endast modern (tabell 16). Den högsta andelen studenter med båda föräldrarna som arbetade inom ledning eller var specialister eller tekniker fanns i Sverige (54 %), Norge (46 %) och Portugal (42 %). I Spanien, Italien, Österrike och Irland däremot angav drygt två femtedelar av Erasmus-studenterna att ingendera förälder hade ett sådant yrke. Sammanlagt hade två tredjedelar av Erasmus-studenterna föräldrar som var ledningspersonal, specialister eller tekniker (tabell14). Denna andel är rätt större än för befolkningen i allmänhet. Till exempel har färre än 40 % sysselsatta i åldern 45 år och därutöver sådana yrken (tabell 15). Likaledes var det i andra ändan färre än 10 % Erasmus-studenter som svarade att föräldrarna arbetade inom hantverk eller handel eller hade andra enkla yrken (tabell 14), medan nästan en tredjedel yrkesverksamma i åldern 45 år och därutöver har sådana yrken 45 (tabell 15). Bara 2 % av de studenter som deltog i enkäten svarade att deras föräldrar antingen var arbetslösa eller inte yrkesverksamma. 17 2. 3 - Föräldrarnas utbildningsnivå (Tabell 17 och 18) 36 % av de studenter som deltog i enkäten svarade att båda föräldrarna hade en högskoleexamen eller annan högskolemerit. Ytterligare 16 % svarade att endast fadern hade sådan utbildning och 8 % angav att modern hade en sådan merit (tabell 17). Den högsta andelen Erasmus-studenter med båda en högskoleexamen fanns bland skandinaverna (Sverige 57 %, Danmark 55 % och Norge 53 %) samt tyskarna (51 %). Den lägsta andelen fanns i Italien (18 %) (tabell17). föräldrarna som har I den europeiska arbetskraftsundersökningen (1995) framgick att endast 19 % personer i Europeiska Unionen i åldern 25-59 år har en högskoleexamen och att denna andel är ännu lägre bland personer som är 45 år och därutöver (vilket är ungefär åldersgruppen för föräldrarna till Erasmus-studenter) (Tabell 18). 3 - Ekonomiska och finansiella frågor6 3. 1 - Föräldrarnas inkomst (Tabell 19) Studenterna ombads uppskatta föräldrarnas inkomstnivå i förhållande till det genomsnittliga inkomstläget i hemlandet. 53 % bedömde eller under inkomst genomsnittet. De högsta andelarna registrerades bland finska och österrikiska studenter (båda 61 %). som genomsnittlig föräldrarnas Bara 6 % av studenter som deltog i enkäten bedömde föräldrarnas inkomst som betydligt över genomsnittet. Denna andel varierade mellan 2 % i Spanien och 18 % i Nederländerna. 6 Kommentar: För att kunna fastställa en gemensam studentpopulation för tolkningen av frågorna och svaren som gäller ekonomiska och finansiella frågor antogs följande regler: Studenter omfattade dem som a) b) c) - - - - tillhandahöll fullständiga svar på alla frågor på sidan B i frågeformuläret (summa av utgifter hemma, deltagande i utgifterna hemma, summa av utgifter utomlands, summa av inkomster hemma, inkomstkällor hemma, summa inkomster utomlands och inkomstkällor utomlands), angav föräldrarnas inkomst, angav utgifter och inkomster inom följande spännvidd, Utgifter hemma : Inkomster hemma: Utgifter utomlands : Inkomster utomlands: 0 - 1500 € 0 - 1500 € 100 - 2000 € 100 - 2000 € Det var nödvändigt att fastställa en övre gräns eftersom det efter valideringen av uppgifterna fortfarande fanns vissa mycket höga nivåer i databasen. De gränser som valts eliminerar de högsta 0,5 % av värdena. Förfarandet är berättigat eftersom de genomsnittliga statistiska värdena påverkas av extrema värden. 18 3. 2 - Studenternas inkomst i hemlandet (Tabell20) Erasmus-studenter som i vanliga fall inte bor hemma hos föräldrarna beräknade att deras genomsnittliga månadsinkomst under studietiden i hemlandet motsvarade € 530, av vilket 27 % kom från ett offentligt bidrag eller lån och 51 % var bidrag från familjen. Vad gäller kontanter skiljer sig den genomsnittliga månadsinkomsten ganska mycket € länderna emellan, från 820 i Norge (tabell 20). Dock beror dessa siffror mycket på levnadskostnaderna i varje land. Om man tar hänsyn till den lokala köpkraften blir skillnaderna mellan studenternas inkomster i de olika länderna mindre. 330 i Portugal till € € € Studenternas genomsnittliga inkomster skilde sig något åt beroende på föräldrarnas inkomstnivå, från i genomsnitt nästan 560 per månad för studenter i familjer med 490 för studenter från familjer med lägre inkomst. den högsta inkomsten till Emellertid är skillnaderna betydande vad gäller från låginkomstfamiljer fick nästan hälften (49 %) av inkomsten från offentliga bidrag eller lån och mindre än en fjärdedel (24 %) från familjen, medan studenter från familjer med den högsta inkomsten fick större delen av sin inkomst (62 %) från familjen och mindre än en femtedel (19 %) från offentliga bidrag eller lån. inkomstkälla. Studenter Av enkäten framkommer även avsevärda skillnader mellan länder vad gäller omfattningen på offentliga respektive privata bidrag (de senare huvudsakligen från familjen). I Grekland utgör familjens bidrag i genomsnitt 85 % av Erasmus- studenternas inkomst medan offentliga bidrag och lån i Sverige och Norge utgör tre fjärdedelar eller mer av studenternas inkomst. 3. 3 - Erasmus-stipendier (Tabell 21-24) De genomsnittliga stipendierna som Erasmus-studenterna fick för en studievistelse € utomlands under läsåret 1997/98 var på 120 per månad (tabell 21). Studenter från Grekland och Portugal fick de högsta stipendierna (i € 1 600 per student). Däremot fick de finska och de svenska genomsnitt ungefär € 80 per studenterna de lägsta Erasmus-stipendierna (cirka månad). Dessa skillnader återspeglar nationella riktlinjer för utdelande av Erasmus- stipendier samt skillnader i levnadskostnaderna i värdlandet eller tillgången på andra former av ekonomiskt stöd. 830 per student eller 500 per student eller € € Varje år åker ett antal Erasmus-studenter utomlands utan Erasmus-stipendium (tabell 22). Läsåret 1997/98 hade nästan 9 % Erasmus-studenter inget Erasmus-stipendium, men skillnaderna var stora mellan länderna. I många länder hade över 95 % av utbytesstudenterna ett Erasmus-stipendium, men i några länder (Norge, Österrike, Belgien och Frankrike) låg det talet under 80 %. I dessa länder finns det nationella eller regionala offentliga system för studiebidrag som kompletterar Erasmus. Det bör noteras att 13 % Erasmus-studenter i Portugal (som är ett land där det inte finns mycket offentliga medel för studenter) inte fick något Erasmus-stipendium. 19 Trots detta svarade nästan hälften (47 %) av de studenter som deltog i enkäten och som inte fick något Erasmus-stipendium att de "inte hade några ekonomiska problem" under sin Erasmus-vistelse utomlands (tabell 23) - vilket är bara marginellt mer än de studenter som deltog i enkäten och som hade ett Erasmus- stipendium (43 %) (tabell 24). Det finns emellertid tydliga skillnader vad gäller typ av och nivå på de system för offentligt stöd som finns i deras hemländer. I länder med en hög nivå av offentligt stöd (Danmark, Finland, Nederländerna, Norge och Sverige) inga ekonomiska problem utomlands, medan hade 60-65 % Erasmus-studenter motsatsen gällde för Grekland, Italien och Portugal (länder med lågt ekonomiskt stöd), där mellan två tredjedelar och tre fjärdedelar studenter sade att de hade vissa ekonomiska svårigheter (tabell 23-24). En avsevärd andel studenter svarade att deras Erasmus-stipendium var otillräckligt, särskilt studenter från länder där det finns lite eller inget annat offentligt stöd till studier utomlands. Studenter med Erasmus-stipendium nämnde oftare detta än studenter utan Erasmus-stipendium (34 % respektive 25 %). Ett annat stort problem för studenter såväl med som utan Erasmus-stipendium under studievistelsen utomlands var att de var tvungna att lämna sin bostad i hemlandet, förutom vad gällde studenter från länder där det är vanligast att bo hemma hos föräldrarna. Allmänt sett verkar det som om studenter som inte fick något Erasmus-stipendium hade färre ekonomiska problem än andra Erasmus-studenter, särskilt studenter från länder där ytterligare stöd för studenter ligger på mellanhög till hög nivå. 3. 4 - Studenternas inkomst under Erasmus-vistelsen utomlands (Tabell 25-26) Familjens bidrag utgjorde nästan hälften (47 %) av inkomsten utomlands för studenter som inte hade något Erasmus-stipendium. Familjens bidrag är särskilt omfattande för studenter från Belgien (85 %), Portugal (84 %), Grekland (81 %) och Italien (77 %) (tabell 25). Allmänt sett låg den genomsnittliga inkomsten för studenterna som deltog i enkäten under deras Erasmus-vistelse utomlands på nästan 600 (tabell 26). Familjens bidrag på 44 % var den huvudsakliga inkomstkällan, därefter offentliga bidrag och lån (21 %) och Erasmus-stipendiet (20 %). € € 570 jämfört med Föräldrarnas inkomstnivå verkar ha haft lite inflytande på studenternas inkomst utomlands. Studenter från låginkomstfamiljer hade en genomsnittlig månadsinkomst € 630 för studenter från höginkomstfamiljer, trots att bidrag från på familjen utgjorde en större andel av inkomsten för studenter från mer bemedlade familjer, medan offentliga bidrag och lån (däribland Erasmus-stipendium) utgjorde en lägre andel (tabell 26). Hur betydelsefullt Erasmus-stipendiet är som inkomstkälla beror på de olika synsätten på fördelningen i enskilda länder. Varje Erasmus-kontor har uppgiften att fastställa riktlinjerna för fördelningen av Erasmus-stipendier. Kontoren har möjligheten att bestämma om de skall ge höga stipendier till ett litet antal studenter eller relativt låga 20 till ett större antal studenter. Syftet med denna flexibilitet är att stipendier gemenskapens medel skall kunna komplettera nationella medel eller andra medel för studentutbyte. Denna flexibilitet påverkar emellertid inte bara i hur stor utsträckning platser tas tillvara i varje land, men även valet av det land man reser till och hur länge man stannar utomlands, särskilt vad gäller studenter från länder där det inte finns nationella bidrag till studier utomlands. två femtedelar av månadsinkomsten för Erasmus-stipendiet utgjorde ungefär studenterna från Österrike, Portugal och Grekland. Allmänt utgjorde offentliga bidrag och lån (däribland Erasmus-stipendiet) minst två tredjedelar av inkomsten för studenter från de nordiska länderna. Endast i Sverige utgjorde Erasmus-stipendiet mindre än 10 % av Erasmus-studenternas totala inkomst (tabell 26). 3. 5 - Extra kostnader p. g. a. utlandsstudier (Tabell 27-28) € € Studenter som i hemlandet bodde hemma hos föräldrarna svarade att deras genomsnittliga månadsutgifter låg på cirka 280 jämfört med en genomsnittlig 270, av vilket mindre än 5 % var bostadskostnader (tabell 27-28). Under inkomst på studievistelsen utomlands blev deras månadsutgifter mer än det dubbla och uppnådde i genomsnitt nästan 590 - den huvudsakliga ökningen var naturligtvis på grund av bostadskostnader, fastän även "övriga kostnader" steg avsevärt. Den ytterligare 310 för studenter månatliga kostnaden för studier utomlands var i genomsnitt som i vanliga fall bodde hemma hos föräldrarna. € € De högsta extra kostnaderna för studier utomlands för studenter som i vanliga fall bor hemma hos föräldrarna rapporterades av norska ( 390) studenter. De lägsta kostnaderna rapporterades av brittiska studenter ( 420) och svenska ( € 210). € € € 530 i månaden i hemlandet (däribland nästan € Studenter som i vanliga fall inte bor hemma hos föräldrarna hade utgifter på i 200 för bostad). Under genomsnitt 660 per månad, inklusive studietiden utomlands låg deras utgifter på i genomsnitt € 240 för bostad. Allmänt sett ökade de genomsnittliga månadsutgifterna för dessa fastän bostadskostnaderna i studenter med 25 % under studietiden utomlands, genomsnitt endast var 20 % högre. € Det största ökningen i de sammanlagda månatliga kostnader anmäldes av studenter 250). Den lägsta ökningen rapporterades av från Portugal ( brittiska studenter ( 260) och Grekland ( 30). € € € För studenter som i hemlandet bor hemma hos föräldrarna täckte Erasmus-stipendiet nästan 40 %av de extra utgifterna. Dock täckte det nästan 80 % av de ytterligare utgifterna för de studenter som inte bor hemma hos föräldrarna (två tredjedelar av alla studenter som deltog i enkäten). 21 Bilaga 1 STATISTISKA TABELLER Tabellnummer Tabell 1 Tabell 2 Tabell 3 Tabell 4 Tabell 5 Tabell 6 Tabell 7 Tabell 8 Tabell 9 Tabell 10 Tabell 11 Allmänna frågor och frågor rörande högskolestudier Tabellrubrik Sammanlagt antal tillgängliga platser för Erasmus-studenter 1997/98 Faktiskt studentutbyte inom Erasmus 1997/98: sammanlagt antal studenter Faktiskt studentutbyte inom Erasmus 1997/98:andel utnyttjade platser per land Bedömning av Erasmus-vistelsen utomlands ur social och kulturell synvinkel, enligt hemland Bedömning av Erasmus-vistelsen utomlands ur akademisk synvinkel, enligt hemland Bedömning av Erasmus-vistelsen utomlands ur akademisk synvinkel, enligt värdland Ålder vid tiden för Erasmus-vistelsen utomlands, enligt hemland Studieår vid tiden för Erasmus-vistelsen utomlands, enligt hemland Erasmus-studenternas kön, enligt ämnesområde Längd på Erasmus-vistelsen utomlands, enligt hemland Faktiskt studentutbyte inom Erasmus 1997/98, enligt ämnesområde Studenternas och deras föräldrars sociala ställning Tabellnummer Tabell 12 Tabell 13 Tabell 14 Tabell 15 Tabell 16 Tabell 17 Tabell18 Tabellrubrik Erasmus-studenternas vanliga boende, enligt hemland Familjebakgrund, enligt hemland Erasmus-studenternas föräldrars yrken, enligt hemland Yrken för sysselsatta personer i ålder 45 år och äldre, 1997 Föräldrarnas yrken: andel Erasmus-studenter vars föräldrar är ledningspersonal, specialister eller tekniker, enligt hemland Föräldrarnas utbildningsnivå: andel Erasmus-studenter vars föräldrar har högskoleexamen, enligt hemland Personer mellan 25 och 59 år med högskoleexamen, enligt åldersgrupp Källa Kommissionen Kommissionen Kommissionen Enkät Enkät Enkät Enkät Enkät Enkät Enkät Kommissionen Källa Enkät Enkät Enkät Kommissionen Enkät Enkät Kommissionen 22 Tabellnummer Tabell19 Tabell 20 Tabell 21 Tabell 22 Tabell 23 Tabell 24 Tabell 25 Tabell 26 Tabell 27 Tabell 28 Ekonomiska och finansiella frågor Tabellrubrik Bedömning av inkomstnivån hos föräldrarna till Erasmus- studenter, enligt hemland Månadsinkomst och viktigaste inkomstkällor under studierna i hemlandet Erasmus-studentutbyte: genomsnittliga stipendier 1997/98, enligt hemland Andel Erasmus-studenter utan Erasmus-stipendium 1997/98 Ekonomiska problem hos studenter utan Erasmus-stipendium under vistelsen utomlands Ekonomiska problem hos studenter med Erasmus-stipendium under vistelsen utomlands Inkomstkällor för studenter utan Erasmus-stipendium under vistelsen utomlands Månadsinkomst och viktigaste inkomstkällor under Erasmus- vistelsen period utomlands och föräldrarnas ekonomiska ställning, enligt hemland Månatliga utgifter under studierna hemma, extra utgifter p. g. a. studier utomlands, enligt studenternas boendeform och enligt hemland Extra kostnader utomlands, enligt studenternas boendeform i hemlandet Källa Enkät Enkät Kommissionen Kommissionen Enkät Enkät Enkät Enkät Enkät Enkät 23 Tabell 1 Totalt antal tillgängliga Erasmus-platser under 1997/1998 Land där den mottagande högskolan ligger r e g g i l l n a o k s g ö h a m m e h r ä d d n a L ' BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO TOTALT BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO 205 1021 279 1325 1138 195 926 0 772 161 312 338 361 919 9 113 190 713 116 560 508 62 358 0 326 97 83 184 155 750 21 138 892 655 666 3501 5769 817 2847 5 1547 456 556 1346 1373 4976 58 493 189 82 874 459 682 48 485 0 206 103 143 216 141 652 4 43 1008 443 3792 364 5162 364 3240 1 1066 409 842 399 487 3475 1258 521 6864 664 5526 1046 3331 22 1157 597 858 645 997 7709 25 157 20 324 256 90 1106 68 472 1176 272 0 259 101 58 179 153 344 9 68 592 272 3088 407 3303 2720 188 1 515 448 447 288 311 1978 16 141 2 0 7 1 2 11 0 2 0 2 0 0 0 0 0 0 878 291 1854 226 1188 1210 191 714 0 195 210 584 668 2067 18 240 186 93 611 135 487 635 75 511 8 185 112 176 206 515 10 84 259 69 640 138 988 844 53 489 2 221 126 130 107 574 4 58 335 132 1274 200 424 636 134 298 0 489 135 108 191 1295 314 145 1449 144 585 982 92 419 0 653 193 93 225 1226 1085 809 6633 599 4100 8868 252 2482 0 2353 671 595 1557 1307 5 66 14 103 37 443 12 24 66 13 37 29 4 24 0 14 12 4 11 13 29 132 131 549 61 207 308 48 164 0 238 77 54 63 101 400 7588 3962 30541 4081 23164 30678 3569 16562 39 10001 3783 4475 6341 6571 26909 250 2471 TOTALT 8074 4261 25957 4327 21234 31539 4611 14715 27 10534 4029 4702 5722 6637 31791 292 2533 180985 24 Tabell 2 Faktiskt Erasmus-studentutbyte under 1997/1998: sammanlagt antal studenter Land där den mottagande högskolan ligger BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO TOTALT BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO r e g g i l l n a o k s g ö h a m m e h r ä d d n a L 93 227 19 313 190 14 186 105 71 29 37 26 182 16 55 445 266 197 1719 2374 402 1375 5 460 169 205 618 663 1860 20 185 51 6 160 130 160 12 113 1 44 32 14 85 32 149 1 21 691 218 1941 169 2574 181 2035 9 585 339 340 194 264 1706 714 273 2813 248 2687 533 1798 21 568 403 324 267 520 3883 14 132 8 132 171 63 663 23 370 786 192 3 126 79 32 103 99 88 1 24 306 77 1096 123 1525 753 77 3 137 321 194 110 82 818 2 43 59 283 88 696 225 87 454 245 71 121 111 131 259 7 25 1 3 4 500 104 664 89 760 561 81 448 121 137 344 308 684 13 108 100 67 212 38 185 230 36 250 10 76 28 126 160 176 8 39 89 16 127 35 386 213 13 221 2 53 44 39 12 111 20 141 23 369 41 181 277 32 176 1 182 62 32 17 294 3 14 171 34 761 46 310 410 13 240 2 349 140 46 57 303 9 25 706 543 4259 300 3098 5953 79 1673 8 1173 533 317 947 917 11 248 5 7 17 19 4 2 13 6 9 2 5 5 50 39 192 15 89 108 2 97 1 81 44 15 12 28 64 4233 1795 13785 1431 12468 14821 1564 9271 66 4190 2442 1834 3052 3264 10582 113 1071 TOTALT 2862 1563 10969 1011 11392 15197 2824 5667 8 4922 1741 1381 1845 2916 20770 94 837 85999 25 Tabell 3 Faktiskt Erasmus-studentutbyte under 1997/1998: deltagarandel enligt land (i procent) Land där den mottagande högskolan ligger BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX [1] NL AT PT FIN SWE UK IS NO Deltagarand el enligt hemland r e g g i l l n a o k s g ö h a m m e h r ä d d n a L BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX [1] NL AT PT FIN SWE UK IS NO Deltagarandel enligt värdland 29 28 32 53 20 45 49 32 44 39 33 36 28 78 22 49 32 16 56 37 23 52 32 73 35 20 17 24 76 40 50 41 30 49 41 49 48 30 37 37 46 48 37 34 38 27 7 18 28 23 25 23 21 31 10 39 23 23 25 49 69 49 51 46 50 50 63 55 83 40 49 54 49 56 84 57 52 41 37 49 51 54 49 68 38 41 52 50 40 41 67 70 60 34 78 67 71 49 78 55 58 65 26 11 35 52 28 35 30 46 28 41 27 72 43 38 26 41 13 30 57 36 36 39 64 46 42 63 62 65 59 46 33 72 45 54 72 35 28 38 36 48 49 41 25 72 78 34 80 46 34 23 20 25 39 25 25 45 24 35 30 11 19 0 34 42 17 29 21 43 44 24 59 37 46 30 9 23 60 21 54 23 53 32 53 42 14 57 53 73 49 25 25 64 24 65 67 64 50 76 67 31 67 50 79 53 61 70 30 56 42 29 26 0 51 14 50 54 43 75 0 18 38 17 38 30 35 25 43 35 4 59 34 57 28 19 28 16 35 37 42 23 54 48 61 39 30 47 43 29 32 44 65 32 33 [1]Ingenfördelningenligtlandhargjortsp. g. a. detlågaantaletstudenter. 56 45 45 35 54 48 44 56 42 65 41 48 50 39 45 43 48 26 Tabell 4 Bedömning av Erasmus-vistelsen utomlands ur social och kulturell synpunkt (procent*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land där hemmahögskolan ligger Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Mycket positiv Positiv Negativ 75 23 2 59 38 3 78 20 2 88 12 0 81 19 0 84 16 0 81 18 1 81 18 1 76 22 2 85 14 1 88 11 1 65 34 1 75 24 1 75 22 4 78 21 1 79 19 1 Mycket negativ 0 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 0 0 0 0 0 0 0 0 0 0 1 0 0 0 0 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (415) (169)(1544)(1230)(1569) (178)(1007) (173) (416) (296) (186) (291) (365) (869) (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8796) (89) Fråga: Anser ni att Er erfarenhet av Erasmus var ur social och kulturell synpunkt *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell 27 Tabell 5 Bedömning av Erasmus-vistelsen utomlands ur akademisk synpunkt (procent*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land där hemmahögskolan ligger Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Mycket positiv Positiv Negativ 37 55 6 24 62 12 32 56 11 47 46 6 39 55 6 43 53 3 45 49 5 31 59 10 28 61 11 41 55 4 57 39 2 26 64 10 29 61 10 31 55 13 28 57 14 37 54 8 Mycket negativ 1 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 1 0 1 0 1 0 1 1 0 2 1 1 1 1 1 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (440) (182)(1544)(1246)(1573) (178)(1005) (174) (416) (299) (189) (301) (367) (943) (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8951) (94) Fråga: Anser ni att Er erfarenhet av Erasmus var ur akademisk synpunkt *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell 28 Tabell 6 Bedömning av Erasmus-vistelsen utomlands ur akademisk synpunkt enligt värdland (procent*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ värdland Totalt BE ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ SW UK NO Annat FR GR DK DE ES AT PT NL IE IT FI Mycket positiv Positiv Negativ 38 54 8 48 49 4 39 54 6 28 61 10 34 55 10 22 62 14 34 49 16 33 58 9 44 53 4 32 62 5 33 53 14 42 49 8 44 52 4 42 51 6 45 49 4 51 49 0 37 54 8 Mycket negativ 1 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 1 1 0 2 0 1 0 0 1 0 0 1 2 0 1 0 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (289) (211)(1035)(1136)(1548) (156) (581) (348) (472) (169) (162) (233) (362)(2044) (116) (8881) (18) Fråga: Anser ni att Er erfarenhet av Erasmus var ur akademisk synpunkt *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten 29 Tabell 7 Ålder vid tiden för Erasmus-vistelsen utomlands enligt hemland (procent*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land där hemmahögskolan ligger Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Högst 20 år 21 år 22 år 23 år 24 år 25 år 26 år 26 27 25 13 5 1 1 1 6 15 21 17 15 9 2 10 23 20 16 10 7 13 19 23 16 14 8 3 24 30 23 13 6 2 1 17 24 28 17 7 3 2 2 12 26 25 17 8 5 66 21 8 2 1 1 0 15 26 27 18 8 2 2 7 15 20 20 13 11 6 13 24 24 20 7 4 2 7 16 22 19 15 7 4 2 11 18 21 21 10 6 49 26 9 4 3 2 1 7 14 13 17 20 12 5 17 20 21 16 11 6 3 27 år och äldre 6 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 11 10 15 13 1 3 1 6 5 9 7 5 8 3 2 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (457) (187)(1548)(1316)(1576) (178)(1006) (177) (416) (300) (188) (352) (369)(1054) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9219) (95) Genomsnittsålder ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 23,1 25,6 24,7 23,6 22,9 23,0 24,2 21,4 23,1 24,2 23,6 24,5 25,1 22,7 25,0 23,7 Fråga: Ålder *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell 30 Tabell 8 Studieår vid tiden för Erasmus-vistelsen utomlands enligt hemland (procent*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land där hemmahögskolan ligger Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Första studieåret Andra studieåret Tredje studieåret Fjärde studieåret Femte studieåret Sjätte studieåret 7 9 37 35 7 3 8 30 30 14 10 4 0 12 40 27 13 4 2 15 27 38 11 3 2 12 34 45 4 1 4 6 44 28 14 2 2 5 33 32 17 8 6 19 69 5 1 0 0 8 32 36 19 5 1 13 15 27 22 12 2 13 26 54 5 0 12 21 29 21 12 4 4 18 37 26 11 3 4 26 67 3 0 1 7 20 21 26 17 6 3 14 38 29 10 4 Sjunde studieåret eller senare 4 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 10 4 0 2 2 2 4 1 2 2 0 3 1 3 1 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (300) (178)(1496) (792)(1132) (133) (945) (158) (348) (290) (122) (309) (358) (941) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (7583) (83) Studieår i genomsnitt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 3,4 3,2 3,5 4,4 3,8 2,8 4,0 3,5 2,7 3,6 3,1 3,4 3,7 3,6 3,6 3,4 Fråga: Vilket studieår i ordningen *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell 31 Tabell 9 Erasmus-studenternas kön, enligt ämnesområde (procent*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Ämnesområde Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Jordbr Arkit Konst FöretUnderv Ing Geo Hum Spr Jur Mat Med Nat Samh Kom Andra Kvinnor 42 46 65 52 81 23 63 63 84 58 35 66 51 62 67 63 59 Män 37 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 19 34 77 48 54 58 35 42 37 65 38 37 41 33 16 49 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (235) (256) (342)(1626) (355) (861) (126) (417)(1520) (896) (259) (480) (460) (790) (206) (114) (8943) Fråga: Kön *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell 32 Tabell 10 Längd på Erasmus-vistelsen utomlands, enligt hemland (procent*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land där hemmahögskolan ligger Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO 3 månader 4 - 6 månader 7 - 9 månader 27 42 16 21 65 6 6 53 21 10 27 39 9 34 30 22 62 11 7 50 26 16 16 35 10 77 6 9 45 22 14 44 21 23 44 16 10 51 15 20 23 29 25 48 9 12 42 25 10 - 12 månader 16 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 28 24 17 18 21 14 20 21 24 24 33 28 5 7 9 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (461) (187)(1544)(1308)(1579) (178)(1005) (175) (416) (300) (189) (352) (367)(1006) (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9162) (95) Genomsnittlig längd ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 7,1 5,8 7,8 6,7 6,9 6,5 5,4 6,0 6,9 6,9 5,1 5,7 7,6 7,5 5,2 6,8 Fråga: Hur länge varade er Erasmus-period? *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell 33 Tabell 11 Faktiskt Erasmus-studentutbyte under 1997/1998 enligt ämnesområde Land där hemmahögskolan ligger BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO TOTALT 109 59 66 71 136 125 81 36 40 11 66 165 189 4 1144 88 179 6 568 17 165 814 2981 2206 10 189 7 30 38 e d å r m o s e n m Ä Jordbruksvetenskap Arkitektur, stads- och lokalplanering Konst och design Företagsekonomi och företagsledning Undervisning, lärarutbildning Ingenjörskonst Geografi, geologi Humaniora Språk och språkvetenskap Juridik Matematik, informatik Medicinvetenskap Naturvetenskap Samhällsvetenskap Kommunikations- och informationsvetenskap Andra studieområden Icke angivna studieområden 127 167 165 984 263 315 19 109 678 347 46 335 64 455 104 55 145 631 411 996 192 776 186 623 21 68 54 125 481 516 48 35 92 286 456 253 283 451 331 13 9 36 312 3222 182 2150 4155 524 423 189 1617 1982 167 391 27 51 8 60 210 145 17 119 369 124 17 75 31 490 1448 224 551 2523 1363 359 614 537 48 99 29 91 255 106 56 96 78 171 439 2450 1075 267 620 490 3068 342 1846 1054 406 216 867 59 66 23 72 860 199 340 399 183 1006 173 1221 1215 214 1250 34 16 161 165 18 25 266 155 86 89 47 13 56 29 332 2 3 19 3 1 3 5 6 1 1 14 4 106 558 268 155 24 105 370 242 75 86 99 375 168 112 71 268 340 26 259 80 802 111 80 96 30 18 1446 2706 3250 20596 3263 8038 1213 3046 97 201 38 29 249 71 39 186 107 279 67 27 209 381 45 110 221 112 50 341 83 289 62 39 14 63 2 20 6 20 15 7 15 46 16 2 321 10 108 546 149 3 2 275 13 85 19 36 3313 23 139 16125 875 20 1 2 4 9 203 229 364 1104 127 71 98 16 120 25 139 8 14 6773 1841 3550 3316 8515 1235 752 335 TOTALT 4233 1795 13785 1431 12468 14821 1564 9271 66 4190 2442 1834 3052 3264 10582 113 1071 85999 34 Tabell 12 Erasmus-studenternas vanliga boende, enligt hemland (procent*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land där hemmahögskolan ligger Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Hos föräldrarna Studentbostad Delad lägenhet med andra studenter 37 52 4 36 12 33 75 3 30 46 56 18 66 5 44 9 16 68 27 21 55 14 3 74 12 70 12 34 10 33 9 25 43 19 17 17 26 43 13 35 23 7 10 48 37 34 32 26 Annat 4 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 15 17 35 20 12 4 8 4 2 8 7 9 7 8 4 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (455) (181)(1544)(1282)(1576) (178)(1006) (175) (416) (298) (190) (334) (365) (929) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9022) (94) Fråga: Som studerande bor Ni i vanliga fall (i Ert hemland) *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell 35 Tabell 13 Familjebakgrund, enligt hemland (procent*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land där hemmahögskolan ligger Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Antal syskon Inget Ett Två 13 48 33 16 53 31 15 54 21 20 43 30 16 48 33 5 62 24 17 53 21 22 10 29 7 51 29 19 44 29 15 54 20 18 48 30 12 52 32 17 48 31 16 43 35 16 49 28 Fler 10 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 10 11 39 13 6 8 8 5 8 0 6 5 4 8 4 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (428) (167)(1548)(1250)(1437) (179)(1004) (175) (415) (285) (187) (324) (344) (984) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8817) (91) Syskonens högskoleutbildning Ja 85 64 62 75 73 74 93 85 76 57 70 49 70 72 73 73 Ingen 7 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 28 27 27 30 51 15 24 43 27 26 25 38 36 15 29 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (374) (146)(1304)(1014)(1229) (165) (834) (138) (385) (230) (160) (269) (304) (838) (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (7466) (77) Syskonens studier utomlands Ja 22 23 17 26 13 23 19 27 17 14 15 20 33 22 23 20 Inga 81 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 80 80 78 77 67 78 73 85 86 77 83 87 83 77 74 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (372) (145)(1268) (994)(1222) (159) (821) (135) (386) (223) (154) (264) (302) (826) (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (7347) (77) 36 (Tabell 13 - fortsättning) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land där hemmahögskolan ligger Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Antal barn som föräldrarna försörjer under vistelsen utomlands Inget 1 barn 2 barn 6 30 41 60 27 10 9 37 41 5 21 44 11 32 38 3 22 60 7 31 48 6 17 31 16 31 40 17 33 35 9 30 44 34 34 22 60 25 12 17 25 39 56 25 15 14 29 39 Fler än 2 barn 14 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 18 15 13 23 19 16 15 29 47 10 13 18 3 4 3 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (446) (171)(1474)(1288)(1549) (176) (958) (177) (403) (282) (184) (330) (361)(1025) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8914) (90) Första familjemedlemmen som studerar utomlands Ja 80 79 83 79 87 80 84 81 83 86 86 80 70 83 73 82 Nej 16 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 18 27 20 30 17 20 21 17 17 20 14 21 14 19 13 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (431) (173)(1526)(1246)(1535) (177) (991) (173) (415) (290) (189) (338) (361) (989) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8926) (92) Fråga: Antal syskon? Fråga: Studerar de eller har de studerat vid en högskola? Fråga: Studerar de eller har de studerat utomlands? Fråga: Hur många barn hade Dina föräldrar försörjningsplikt för under Din Erasmus-period? Fråga: Är Ni den första familjemedlemmen som studerar utomlands? *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell 37 Tabell 14 Erasmus-studenternas föräldrars yrken, enligt hemland (procent*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land där hemmahögskolan ligger Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Ledningspersonal och vetenskaplig personal Specialister och tekniker Kontors-, service- och försäljningspersonal Hantverk och handel, enkla yrken Arbetslös eller icke yrkesverksam 69 60 63 45 52 56 46 53 76 46 58 56 72 66 70 6 8 11 9 12 9 10 7 4 12 7 7 9 11 6 16 24 16 26 23 17 29 26 12 28 22 29 13 16 19 7 2 7 1 6 3 15 3 11 2 13 1 11 2 12 2 5 2 12 1 11 1 6 2 5 1 4 2 5 0 57 10 21 9 2 Övriga 1 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 0 0 2 0 0 0 0 3 0 1 0 1 2 1 1 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (461) (187)(1548)(1312)(1566) (178)(1000) (178) (413) (298) (190) (353) (370)(1046) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9194) (94) Fråga: Vilket huvudsakligt yrke har Era föräldrar? *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell 38 Tabell 15 Yrkesverksamma i ålder 45 år och uppåt, 1997 BE DK DE ES FR GR IT IE LU NL AT PT FI SW UK Totalt Ledningspersonal och vetenskaplig personal Specialister och tekniker Kontors-, service- och försäljningspersonal Hantverkare och arbetare, enkla yrken Övriga yrken 34 11 27 28 1 26 18 25 31 0 24 18 25 33 0 23 7 27 42 0 24 16 28 32 1 23 3 44 29 0 14 13 33 36 4 27 4 40 29 0 28 13 26 33 0 39 15 21 23 3 22 11 33 33 0 17 9 43 31 0 27 15 30 27 1 23 21 30 26 0 33 8 29 30 0 25 13 29 32 1 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 Källa: Europeiska arbetskraftsundersökningen, 1997 39 Tabell 16 Föräldrarnas yrke: andel Erasmus-studenter vars föräldrar är ledningspersonal, specialister eller tekniker, enligt hemland (procent*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land där hemmahögskolan ligger Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Båda Bara fadern Bara modern 35 34 7 36 26 6 34 37 5 23 29 4 33 27 6 35 27 4 26 24 8 24 32 5 35 43 4 17 37 5 42 16 7 30 25 10 54 22 6 39 33 7 46 24 8 32 30 6 Ingen 42 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 35 22 22 32 18 24 35 24 18 35 44 34 31 41 40 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (436) (180)(1492)(1240)(1477) (174) (940) (168) (385) (285) (182) (341) (361)(1018) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8770) (91) Fråga: Vilket huvudsakligt yrke har Era föräldrar? *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell 40 Tabell 17 Föräldrarnas utbildningsnivå: andel Erasmus-studenter vars föräldrar har högskoleexamen, enligt hemland (procent*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land där hemmahögskolan ligger Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Båda Endast fadern Endast modern 49 15 11 55 12 9 51 17 3 28 17 6 29 13 8 41 21 5 18 13 7 25 17 13 37 27 5 27 20 7 33 11 9 34 12 12 57 13 10 37 15 12 53 15 10 36 16 8 Ingen 62 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 42 23 35 41 21 25 46 48 23 46 28 50 46 31 33 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (450) (174)(1510)(1272)(1469) (175) (945) (170) (398) (291) (178) (328) (311) (989) (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (8751) (90) Fråga: Vilken är den högsta utbildningsnivån som någon av Dina föräldrar har? *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell 41 Tabell 18 Personer i åldern 25 - 59 år med högskoleexamen, enligt åldersgrupp (i procent) BE DK DE ES FR GR IT IE LU NL AT PT FI SW UK Totalt 25 28 23 17 19 16 8 21 16 22 8 12 22 29 22 Personer i åldern 25 - 59 år fördelning 45-49år 50-54år 55-59år 22 20 32 25 23 14 21 19 25 12 18 13 9 7 14 10 10 8 Källa: Europeiska arbetskraftsundersökningen, 1995 19 18 16 12 9 7 5 17 17 22 14 16 18 12 12 16 7 7 5 11 20 30 22 10 23 29 19 7 17 21 16 42 Tabell 19 Bedömning av inkomstnivån hos Erasmus-studenternas föräldrar, enligt hemland (procent*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land där hemmahögskolan ligger Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Betydligt över genomsnittet Över genomsnittet Genomsnittlig Under genomsnittet 7 42 41 8 7 38 43 9 6 46 35 8 2 39 43 12 5 41 40 12 4 41 46 8 5 39 40 12 10 36 40 11 18 48 24 8 6 33 42 14 9 47 31 9 5 34 46 13 9 50 32 7 9 41 35 11 4 45 44 5 6 42 39 11 Betydligt under genomsnittet 4 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 2 1 2 3 2 4 3 3 5 2 2 2 4 2 2 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) (448) (182)(1524)(1292)(1554) (174) (984) (172) (398) (295) (178) (345) (367)(1001) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (9003) (91) Fråga: Uppskatta Era föräldrars inkomstnivå jämfört med den genomsnittliga inkomstnivån i Ert hemland. *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell 43 Tabell 20 Månadsinkomst och huvudsakliga inkomstkällor under studierna i hemlandet (genomsnitt för studenter som inte bor hos föräldrarna) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Föräldrarnas inkomstnivå Totalt Mer än genomsnittlig Genomsnittlig Mindre än genomsnittlig BE DK DE ES FR GR IT IE NL genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) 444 2 86 680 55 4 581 4 77 383 1 88 489 5 77 475 1 88 490 2 86 533 5 70 520 39 38 371 8 76 657 58 3 531 13 60 370 20 63 481 17 62 385 2 88 451 11 73 381 34 42 524 55 20 412 8 78 668 56 3 557 12 65 361 17 66 477 17 62 428 1 85 454 7 76 446 25 50 519 45 32 415 34 46 658 51 0 519 49 20 309 33 43 442 47 25 437 0 71 388 12 63 393 47 23 500 64 10 44 Tabell 20 (fortsättning) Månadsinkomst och huvudsakliga inkomstkällor under studierna i hemlandet (genomsnitt för studenter som inte bor hos föräldrarna) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Föräldrarnas inkomstnivå Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Mer än genomsnittlig Genomsnittlig Mindre än genomsnittlig AT PT FI SW UK NO genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) 535 7 71 358 0 87 522 59 11 797 78 10 608 20 62 819 74 6 515 31 44 307 4 86 473 60 9 787 86 4 524 41 33 805 78 3 518 62 12 273 37 49 478 61 11 825 88 2 572 65 12 932 75 0 523 29 48 331 6 82 493 60 10 797 81 7 573 34 44 819 75 5 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Totalt genomsnittlig inkomst (euro) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) 559 19 62 507 30 48 489 49 24 530 27 51 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Vägd tabell 45 Tabell 21 Studentutbyte inom Erasmus: genomsnittligt stipendiebelopp 1997/1998 enligt hemland Hemland 1997/1998 1997/1998 BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK FL IS NO Genomsnitt [1]Avrundattillnärmastetiotalecu 110 120 120 310 110 120 90 130 390 130 120 260 80 80 140 390 340 220 120 570 600 890 1610 790 850 680 880 2380 700 780 1590 480 520 910 3130 2120 1170 830 46 Tabell 22 Andel Erasmus-studenter utan Erasmus-stipendier 1997/1998 Studenter enligt hemland Totalt antal studenter 1997/1998 Procentandel utanstipendium Studenter enligt värdland Totalt antal studenter 1997/1998 Procentandel utanstipendium antal (%) antal (%) BE DK DE GR ES FR IRL IT LUX NL AT PT FIN SWE UK IS NO 4233 1795 13785 1431 12468 14821 1564 9271 66 4190 2442 1834 3052 3264 10582 113 1071 22,9 2,6 1,3 1,0 10,0 21,0 1,7 0,0 0,0 0,4 24,0 12,7 14,0 2,8 1,6 0,0 37,3 2862 1563 10969 1011 11392 15197 2824 5667 8 4922 1741 1381 1845 2916 20770 94 837 TOTALT 85999 8,8 85999 47 5,1 6,1 12,0 8,8 8,8 6,1 8,7 7,6 25,0 8,6 8,1 6,2 4,4 5,6 11,2 4,3 6,9 8,8 Tabell 23 Ekonomiska problem för studenter utan Erasmus-stipendium under vistelsen utomlands enligt typ av offentligt stöd till studenter (procent*) _____________________________________________________________________________________________________________________ Offentligt system i hemlandet Totalt _____________________________________________________________________________________________________________________ Lågt stöd (GR, IT, PT) Medelhögt stöd (AT, BE, DE, ES, FR, IE, UK) Högt stöd (DK, FI, NL, NO, SW) Inga ekonomiska problem Omöjligt överföra nationellt bidrag eller lån Föräldrars bidrag var otillräckligt Måste avstå från boendet i hemlandet Måste avbryta förvärvsarbete Erasmus-stipendiet var otillräckligt 33 1 9 6 9 64 44 4 8 34 12 23 65 1 8 21 5 15 47 3 8 29 10 25 Annan orsak _____________________________________________________________________________________________________________________ 11 9 8 8 Totalt 133 133 122 131 (n) _____________________________________________________________________________________________________________________ (162) (593) (817) (61) Fråga: Hade Ni ekonomiska problem under Er Erasmus-studieperiod? *Endast studenter som inte fick Erasmus-stipendium 48 Tabell 24 Ekonomiska problem hos studenter som hade Erasmus-stipendium under vistelsen utomlands enligt typ av offentligt stöd till studenter (procent*) _____________________________________________________________________________________________________________________ Offentligt system i hemlandet Totalt _____________________________________________________________________________________________________________________ Lågt stöd (GR, IT, PT) Medelhögt stöd (AT, BE, DE, ES, FR, IE, UK) Högt stöd (DK, FI, NL, NO, SW) Inga ekonomiska problem Omöjligt överföra nationellt bidrag eller lån Föräldrars bidrag var otillräckligt Måste avstå från boendet i hemlandet Måste avbryta förvärvsarbete Erasmus-stipendiet var otillräckligt 25 2 6 6 5 72 44 3 7 31 13 28 59 1 8 20 9 22 43 2 7 26 11 34 Annan orsak _____________________________________________________________________________________________________________________ 10 4 8 7 Totalt 120 134 129 131 (n) _____________________________________________________________________________________________________________________ (1258) (5623) (1216) (8097) Fråga: hade Ni ekonomiska problem under Er Erasmus-studieperiod? *Endast studenter som fick Erasmus-stipendium 49 Tabell 25 Inkomstkällor för studenter utan Erasmus-stipendium under vistelsen utomlands (genomsnittlig procentandel*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Land där hemmahögskolan ligger Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ BE DK DE ES FR GR IT IE NL AT PT FI SW UK NO Offentligt bidrag Offentligt lån Privat bidrag Privat lån Bidrag från familjen Eget bidrag 2 0 2 0 85 10 48 15 6 2 4 9 12 19 26 18 8 4 2 56 18 0 1 0 61 20 1 0 2 56 15 0 0 0 81 2 6 2 0 0 77 14 13 52 72 2 0 3 49 32 7 0 2 23 16 0 2 1 17 7 8 0 1 0 84 7 58 7 3 3 11 15 35 51 1 1 6 6 18 10 1 4 42 20 37 47 0 0 6 10 25 9 1 2 47 15 Andra former av stöd 1 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ 17 0 0 0 1 3 0 5 1 2 0 0 1 1 2 Totalt 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 100 (n) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ (42) (163) (594) (38) (20) (48) (28) (13) (54) (76) (13) (18) (57) (16) (4) (6) Fråga: Av de totala beloppen ovan, v. g. uppskatta hur mycket Ni erhöll från *Alla Erasmus-studenter som deltog i enkäten Vägd tabell 50 Tabell 26 Månadsinkomst och huvudsakliga inkomstkällor under Erasmus-vistelsen utomlands och föräldrarnas ekonomiska ställning, enligt hemland (genomsnitt för alla Erasmus- studenter som besvarade frågorna om ekonomi) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Föräldrarnas inkomstnivå Totalt ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Mer än genomsnittlig Genomsnittlig Lägre än genomsnittlig BE DK DE ES FR GR IT IE genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) 584 17 2 72 670 14 51 6 649 15 4 70 533 28 2 64 603 18 10 58 687 35 1 59 588 25 8 62 606 10 2 59 529 27 4 55 698 15 53 3 581 17 12 53 474 29 9 51 571 21 18 46 602 38 2 54 552 28 10 53 490 16 17 35 559 23 4 61 681 15 52 4 613 16 12 58 505 28 6 55 584 20 16 48 645 37 2 55 562 27 10 56 542 13 12 44 555 33 16 33 670 16 49 2 550 17 42 25 520 27 13 39 559 22 30 23 648 45 1 40 517 28 15 44 484 17 29 22 51 (Tabell 26 - fortsättning) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Föräldrarnas inkomstnivå Totalt NL AT PT FI SW UK NO genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) Mer än genomsnittlig 608 18 34 35 638 43 8 41 664 39 1 56 624 18 49 11 831 7 73 10 634 19 17 48 876 18 67 7 Genomsnittlig 539 20 49 18 632 45 21 25 576 43 2 49 588 18 53 9 814 8 81 4 580 23 38 25 842 20 68 3 Lägre än genomsnittlig 528 19 59 13 675 44 37 9 586 42 11 39 591 16 52 9 861 7 83 2 610 25 52 11 911 22 65 1 584 19 40 29 642 44 19 28 631 40 2 52 603 18 51 10 828 7 77 7 611 21 30 34 862 19 68 5 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Totalt genomsnittlig inkomst (euro) Erasmus-stipendium (%) offentligt bidrag/lån (%) bidrag från familjen (%) 628 20 16 53 573 24 23 40 571 24 34 25 599 22 21 44 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Vägd tabell 52 Tabell 27 Månatliga utgifter under studietiden hemma; extra utgifter p. g. a. studier utomlands, enligt studenternas boendesätt och enligt hemland (genomsnitt i euro*) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Under studier hemma Under studier utomlands Extra kostnader ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Boende med Boende på egen hand föräldrar Boende med Boende på egen hand föräldrar Boende med föräldrar Boende på egen hand BE DK DE ES FR GR IT Kostnader totalt 278 16 Bostad 27 Resor 31 Avgifter 203 Övriga utgifter Kostnader totalt 291 34 Bostad 56 Resor 5 Avgifter 195 Övriga utgifter Kostnader totalt 311 13 Bostad 56 Resor 8 Avgifter 233 Övriga utgifter Kostnader totalt 236 8 Bostad 23 Resor 43 Avgifter 162 Övriga utgifter Kostnader totalt 296 25 Bostad 35 Resor 42 Avgifter 195 Övriga utgifter Kostnader totalt 270 6 Bostad 33 Resor 3 Avgifter 228 Övriga utgifter Kostnader totalt 281 6 Bostad 30 Resor 49 Avgifter 196 Övriga utgifter 428 159 26 26 217 590 229 32 2 327 535 204 35 11 285 369 131 25 41 172 497 180 40 55 222 417 125 31 1 260 440 143 38 45 214 574 213 66 - 296 643 232 87 - 325 624 244 69 - 310 569 216 71 - 281 596 234 70 - 292 627 198 102 - 327 561 190 73 - 297 589 219 68 - 302 743 278 103 - 362 678 258 65 - 354 572 216 77 - 279 621 247 88 - 286 669 214 101 - 354 611 212 92 - 307 161 60 42 -26 85 153 49 71 -2 35 143 54 30 -11 69 203 87 52 -41 107 124 67 48 -55 64 252 89 70 -1 94 171 69 54 -45 93 296 197 39 -31 93 352 198 31 -5 130 313 231 13 -8 77 333 208 48 -43 119 300 209 35 -42 97 357 192 69 -3 99 280 184 43 -49 101 53 (Tabell 27 - fortsättning) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Under studier hemma Under studier utomlands Extra kostnader föräldrar Boende med Boende på egen hand föräldrar Boende med Boende på egen hand föräldrar Boende med på egen hand Boende ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ IE NL AT PT FI SW UK Kostnader totalt 251 4 Bostad 47 Resor 10 Avgifter 190 Övriga utgifter Kostnader totalt 236 2 Bostad 9 Resor 53 Avgifter 173 Övriga utgifter Kostnader totalt 292 9 Bostad 37 Resor 1 Avgifter 244 Övriga utgifter Kostnader totalt 332 8 Bostad 48 Resor 86 Avgifter 190 Övriga utgifter Kostnader totalt 354 6 Bostad 46 Resor 1 Avgifter 301 Övriga utgifter Kostnader totalt 375 29 Bostad 67 Resor 8 Avgifter 271 Övriga utgifter Kostnader totalt 376 31 Bostad 113 Resor 10 Avgifter 222 Övriga utgifter 470 187 32 11 239 513 174 20 58 262 530 197 42 1 289 338 89 40 34 176 492 194 41 3 254 751 253 54 9 436 594 260 41 6 287 554 185 66 - 302 524 187 48 - 289 639 215 46 - 377 668 210 73 - 386 655 224 87 - 344 767 244 86 - 437 585 176 69 - 339 585 194 85 - 306 706 249 75 - 382 700 250 74 - 376 598 190 90 - 318 656 224 109 - 324 812 249 105 - 457 627 207 96 - 324 115 7 53 -11 67 193 75 55 -58 120 170 53 32 -1 87 260 101 50 -34 142 164 130 68 -3 70 61 -4 51 -9 21 33 -53 55 -6 37 303 181 19 -10 112 288 185 39 -53 116 347 206 9 -1 133 336 202 25 -86 196 301 218 41 -1 43 392 215 19 -8 166 209 145 -44 -10 117 54 (Tabell 27 - fortsättning) ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ Under studier hemma Under studier utomlands Extra kostnader föräldrar Boende med Boende på egen hand föräldrar Boende med Boende på egen hand föräldrar Boende med på egen hand Boende ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ NO Totalt Kostnader totalt 402 43 Bostad 69 Resor 26 Avgifter 265 Övriga utgifter Kostnader totalt 277 12 Bostad 35 Resor 37 Avgifter 193 Övriga utgifter 739 239 54 12 434 526 197 37 25 268 826 200 169 - 457 586 212 71 - 303 838 241 148 - 449 659 238 85 - 337 424 157 100 -26 192 309 200 36 -37 110 99 2 94 -12 15 133 41 48 -25 69 ____________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________ *Genomsnitt för alla Erasmus-studenter som besvarade frågorna om ekonomi Vägd tabell 55 Tabell 28 Extra kostnader under Erasmus-vistelsen utomlands enligt boendesätt under studietiden hemma (genomsnitt i euro*) _____________________________________________________________________________________________________________________ Ja _____________________________________________________________________________________________________________________ Nej Boende hos föräldrarna under studietiden hemma Totalt Inkomst hemma Inkomst utomlands Ytterligare inkomst utomlands Utgifter i hemlandet Utgifter utomlands Ytterligare kostnader utomlands Erasmus-stipendium 270 544 274 277 586 309 121 530 622 91 526 659 133 105 454 599 145 453 638 185 110 Procentandel av extrakostnader som täcks av Erasmus-stipendiet 39% _____________________________________________________________________________________________________________________ 79% 59% (n) _____________________________________________________________________________________________________________________ (4521) (1882) (6403) Fråga: Av de totala beloppen ovan, v. g. uppskatta hur mycket Ni erhöll från * Endast studenter som fick Erasmus-stipendium 56 Bilaga 2 METODEN FÖR GENOMFÖRANDE AV ENKÄTEN Metoden för att genomföra denna uppgift bestod av följande etapper: Utarbetande (cid:1) (cid:1) Framtagande av ett harmoniserat frågeformulär (på 11 språk) Fastställande av en metod för att räkna ut det representativa urvalet. Insamling av uppgiftet och analys (cid:1) (cid:1) Med hjälp av de nationella programkontoren och vissa utvalda högskolor (se urvalskriterier i bilaga 3). Bearbetande av uppgifter och tolkning av statistiken. Rapportering I denna rapport ingår själva enkäten, tolkningen av uppgifterna som framkommit i enkäten och slutsatser. I bilaga 1 återfinns de statistiska tabellerna. Utarbetande Ett frågeformulär med en gemensam struktur togs fram och skickades ut till programkontoren på deras eget språk (se versionen i bilaga 5). Frågeformuläret omfattade (cid:1) (cid:1) (inklusive Erasmus-stipendier) och mönstren för studentens personliga bakgrund studenternas inkomstkällor utgifter hemma och utomlands studentens boende inkomst och yrke för studentens föräldrar utbildningsnivå för studentens föräldrar (cid:1) (cid:1) (cid:1) Anm. : Studenterna behövde inte lämna personuppgifter på frågeformuläret. experter, Frågeformuläret för varje medlemsstat anpassades till omständigheterna i landet. Alla programkontor medverkade i detta arbete och fungerade som kontaktpunkter för (nationella myndigheter, samråd med andra berörda organisationer att man på akademiska utformningsstadiet tog hänsyn till huruvida de nationella systemen var jämförbara. Därför samrådde man med akademiska experter och nationella myndigheter i de deltagande länderna om texten i frågeformuläret och om versionerna för olika länder och språk innan frågeformuläret fick sin slutliga utformning och gick till tryckning. Det utprövades också bland en liten grupp studenter vid olika högskolor i Europa. statistikbyråer osv. ). Det var väsentligt landet i 57 De 86 000 studenter som läste utomlands inom Erasmus under 1997/98 utgjorde ramen för det representativa urvalet för denna enkät. På grund av begränsningar i tid och resurser ansåg man att man endast kunde få fram en ögonblicksbild av Erasmus- studenternas socioekonomiska bakgrund för läsåret 1997/98. För en longitudinell enkät skulle man behövt ta med Erasmus-studenter från tidigare år och detta skulle ha gjort denna uppgift avsevärt mer omfattande och invecklad. Utskick av frågeformuläret Frågeformulären skickades med post till programkontoren så att de kunde vidarebefordra dem till de högskolor som de valt ut. Studenterna skickade tillbaka de ifyllda frågeformulären till sina programkontor i ett vanligt kuvert för vilket porto hade betalts i förväg. Man ansåg att det var bättre att frågeformulären skickades tillbaka till programkontoret så att de enskilda studenterna inte skulle behöva oroa sig att högskolan kunde identifiera dem. Alla frågeformulär hade exakt samma disposition eftersom överföringen av information från det enskilda frågeformuläret till databasen skedde genom optisk avläsning. Frågeformulären framställdes på 11 språkversioner och 16 landsversioner (alla EU- och EES-länder utom Luxemburg, Island och Liechtenstein). Programkontoret registrerade serienumren på de frågeformulär som skickades till varje högskola för att kontrollera svarsfrekvensen. Om svarsfrekvensen var särskilt låg på vissa högskolor uppmanade programkontoret dem att skicka ut påminnelser. 58 Bilaga 3 URVALSKRITERIER FÖR STICKPROV FRÅN VARJE LAND Med tanke på tid, resurser och uppgiftens komplexitet kunde man av praktiska skäl inte skicka ut frågeformulär till 86 000 studenter. Därför gjordes detta arbete på basis representativt urval, vilket är den gängse metoden för denna typ av av ett socioekonomisk vara representativt för hela populationen Erasmus-studenter. undersökning. Stickprovet studenter) (20 000 ansågs Island, Luxemburg och Liechtenstein deltog inte i enkäten. se att till var och samtidigt högskolorna representativa för de Erasmus-studenter som lämnade landet. För att ställa samman stickprovet ombads varje programkontor att utse ett representativt urval av högskolor i landet med ledning av kriterier som styrgruppen föreslog, för I synnerhet deltagandemönstret ombads programkontoren att se till att urvalet av högskolor var representativt vad gällde (cid:1) (cid:1) (cid:1) typ av högskola (universitet eller inte) högskolans storlek ämnesområden vid högskolan (däribland en lämplig jämvikt mellan högskolor för ett respektive flera studieområden) resmål (för utresande Erasmus-studenter) plats (stad eller landsbygd) hur högskolan finansieras (offentliga eller privata medel) högskolans engagemang i Erasmus (aktivt eller mer passivt) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) De utvalda högskolorna ombads socioekonomiska frågeformulären till alla studenter som deltog i utbytet inom Sokrates/Erasmus under läsåret 1997/98. sedan att delta ut de 59 Bilaga 4 STYRGRUPPEN 1 - I styrgruppen ingick (cid:1) Michel BOSQUET, Service des Relations Extérieurs, Facultés Universitaires Notre-Dame de la Paix, Namur, Belgien (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) (cid:1) Prof. Dr. Patrick CLANCY, Associate Professor of Sociology, University College, Dublin, Irland Arlette DELHAXHE, Eurydice Central Unit, Bryssel, Belgien Maria Emilia GALVÃO, Vice direktör, Gabinete de Assuntos Europeus e Relações Internacionais, Ministério da Educação, Lissabon, Portugal Michel JOUVE , Direktör för franska Sokrates-kontoret, Bordeaux, Frankrike Prof. Dr. Socrates KAPLANIS, President of the Technological och Educational Institute of Patras, Grekland Prof. Dr. José-Ginés MORA, Department of Applied Economics, University of Valencia, Spanien Antti PENTIKÄINEN, National Unions of Students in Europe (ESIB), National Union of Finnish Studenter, Helsingfors, Finland John REILLY, Direktör för Sokrates/Erasmus-kontoret i Förenade kungariket, University of Kent, Canterbury, Förenade kungariket Dieter SCHÄFERBARTHOLD, European Council for Student Affairs, General Secretary of the Deutsches Studentenwerk, Bonn, Tyskland 2 - Pedro de SOUSA, Akademisk samordnare för projektet. 3 - Friedhelm MAIWORM, Statistiker. 60 Bilaga 5 FRÅGEFORMULÄR Bifogat finns ett frågeformulär på samma språk som denna rapport. 61 EUROPEISKA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII ENKÄT OM ERASMUS-STUDENTERNAS SOCIOEKONOMISKA SITUATION Sverige 62 ANVISNINGAR FÖR HUR FRÅGEFORMULÄRET SKALL FYLLAS I Detta formulär analyseras genom optisk avläsning. Använd därför svart kulspetspenna och kryssa för i rätt ruta med ett "x" eller skriv en siffra. Försök så långt som möjligt efterlikna denna stil. X 1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 Ge endast ett svar om inte annat anges ("möjligt att ge flera svar"). Var vänlig återsänd ORIGINALET (inte en fotostatkopia) av detta frågeformulär utan att vika eller fästa ihop det. KODER FÖR ERASMUS ÄMNESOMRÅDEN JORDBRUKSVETENSKAP 01 Jordbruksvetenskap Jordbruk Jordbruksekonomi Livsmedelsvetenskap och – teknologi Trädgårdskonst Fiske Skogsbruk Djurhållning Tropiskt/subtropiskt jordbruk Annan jordbruksvetenskap 02 ARKITEKTUR, STADS- OCH LOKALPLANERING Arkitektur, stads- och lokalplanering Arkitektur Inredningsdesign Stadsplanering Lokalplanering Landskapsarkitektur Transport- och trafikstudier Annan arkitektur, stads- och lokal- planering INGENJÖRSKONST 06 Ingengörskonst, teknik Maskinteknik Elteknik Kemiteknik Väg- och vattenbyggnad Elektroteknik, telekommunikationer Produktionsvetenskap (inklusive CAD, CAM, CAE) Materialvetenskap Flygteknik Annan ingengörskonst, teknik 07 GEOGRAFI, GEOLOGI Geografi, geologi Geografi Miljövetenskap, ekologi Geologi Mark- och vattenvetenskap Geodesi, kartografi, fjärrinsamling av data med radar, infraröd fotografering etc Meteorologi Annat, geografi och geologi 03 KONST OCH DESIGN Konst och design Konst (måleri, bildhuggarkonst, litografi) Musik och musikvetenskap Bild- och teaterkonst Fotografering, filmvetenskap Design (grafisk design, industridesign, mode, textil) Konsthistoria Övrigt - konst och design FÖRETAGSEKONOMI OCH 04 FÖRETAGSLEDNING Företagsekonomi, företagsledning Företagsekonomi med språk Företagsekonomi med teknik Redovisning, finansiering Turism, storhushåll, hotelledning Arbetsrelationer och personaladministration Sekreterarstudier Marknadsföring och säljledning Annan företagsekonomi, företagsledning 05 UNDERVISNING, LÄRARUTBILDNING Undervisning, lärarutbildning Lärarutbildning Grundskollärarutbildning Gymnasielärarutbildning Yrkesutbildning och teknisk utbildning Vuxenutbildning Specialundervisning Pedagogik, jämförande undervisning Undervisningspsykologi Annan undervisning och lärarutbildning 08 HUMANIORA Humaniora Filosofi Teologi Historia Arkeologi Annan humaniora 09 SPRÅK OCH SPRÅKVETENSKAP Språk och språkvetenskap Moderna EG-språk Allmän och jämförande litteratur Lingvistik Översättning, tolkning Klassisk språkvetenskap Icke-EG-språk Mindre vanligen undervisade språk Övrigt - språk och språkvetenskap JURIDIK 10 Juridik Komparativ rätt, juridik med språk Internationell rätt Civilrätt Straffrätt, kriminologi Statsrätt, offentlig rätt Offentlig förvaltning EG/EU-rätt Annan juridik 11 MATEMATIK, INFORMATIK Matematik, informatik Matematik Statistik Informatik, datavetenskap Artificiell intelligens Aktuarieteknik/riskbedömning Annan matematik, informatik 12 MEDICINVETENSKAP Medicinvetenskap Läkarvetenskap Psykiatri och klinisk psykologi Tandläkekonst Veterinärmedicin Farmaci Vård, förlossningskonst, sjukgymnastik Folkhälsa Medicinsk teknik Annan medicinvetenskap 13 NATURVETENSKAP Naturvetenskap Biologi Fysik Kemi Mikrobiologi, bioteknologi Kärn- och högenergifysik Biokemi Astronomi, astrofysik Oceanografi Annan naturvetenskap 14 SAMHÄLLSVETENSKAP Samhällsvetenskap Statsvetenskap Sociologi Nationalekonomi Psykologi och beteendevetenskap Socialt arbete Internationella relationer, Europastudier, områdesstudier Antropologi Utvecklingsstudier Annan samhällsvetenskap 15 KOMMUNIKATIONS- OCH INFORMATIONSVETENSKAP Kommunikations- och informationsvetenskap Journalistik Radio/TV-sändning Public Relations, reklam Biblioteksvetenskap Dokumentation, arkivering Museistudier, konservering Annan kommunikations- och informationsvetenskap 16 ANDRA STUDIEOMRÅDEN Andra studieområden Idrottsundervisning, idrottsvetenskap Fritidsstudier Hemkunskap, näringslära Sjökunskap, navigation Annat inom andra studieområden 63 EUROPEISKA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII ENKÄT OM ERASMUS-STUDENTERNAS SOCIOEKONOMISKA SITUATION SW SW A FOR COMMISSION USE ONLY BE Belgien GR Grekland AT Österrike IS Island Italien DK Danmark IT PT Portugal FL Liechtenstein LANDSKODER DE Tyskland Irland IE Finland FI NO Norge ES Spanien LU Luxemburg SW Sverige FR Frankrike NL Nederländerna UK Fören. kungariket I vilket land tillbringade Ni Er Erasmus-studieperiod 1997/98 ? (ange inte Ert hemland) BE DK DE ES FR GR IT IE LU NL AT PT FI SW UK IS FL NO Ange Erasmus-koden för det ämnesområde som Ni studerade (se förteckningen över ämnesområden på omslagets insida - t. ex. om Ni studerade historia, skriv "08" i rutan) Hur länge varade Er Erasmus-studieperiod? (närmaste månad) 3 månader 4 månader 5 månader 6 månader 7 månader 8 månader 9 månader 10 månader 11 månader 12 månader Anser Ni att Er erfarenhet av Erasmus var ur akademisk synpunkt Mycket positiv Positiv Negativ Mycket negativ ur social och kulturell synpunkt Mycket positiv Positiv Negativ Mycket negativ Hade Ni ekonomiska problem under Er Erasmus-studieperiod? Ja Nej Om ja, v. g. specificera (möjligt att ge flera svar) Nationellt stipendium eller lån kunde inte överföras Föräldrarnas bidrag var otillräckligt Måste avstå från boende i hemlandet Måste avbryta förvärvsarbete Erasmus-stipendiet var otillräckligt Annan orsak Som studerande bor Ni i vanliga fall (i Ert hemland) Med föräldrarna I hyreslägenhet/ studentbostad I gemensamt boende med andra studerande Annat 64 EUROPEISKA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII ENKÄT OM ERASMUS-STUDENTERNAS SOCIOEKONOMISKA SITUATION SW SW B FOR COMMISSION USE ONLY V. g. uppskatta Era genomsnittliga MÅNATLIGA utgifter som studerande under 1997/98 I svenska kronor SEK Av de totala beloppen ovan, v. g. uppskatta hur mycket Ni använde för: (möjligt att ge flera svar - om ett alternativ inte stämmer, lämna rutan tom) I Ert eget hemland HEMMA Under Erasmus UTOMLANDS Utrymmeföregnaanteckningar Boende Resor Mat (glöm inteattöverföraslutsummorna irättruta) Kursavgifter Böcker och annat studiematerial (inbegripet dator och dataprogram) Kläder, andra personliga behov, fritid och rekreation Övriga kostnader (försäkringar, besparingar osv. ) HEMMA % % % % % % % UTOMLANDS % % % % % % % V. g. ange Era genomsnittliga MÅNATLIGA inkomster som studerade under 1997/98 I svenska kronor SEK Av de totala beloppen ovan, v. g. uppskatta hur mycket Ni erhöll från: (möjligt att ge flera svar - om ett alternativ inte stämmer, lämna rutan tom) HEMMA UTOMLANDS I Ert eget hemland HEMMA Under Erasmus UTOMLANDS Utrymmeföregnaanteckningar Erasmus-stipendium Statligt bidrag Statligt lån Privat bidrag Privat lån (glöm inteattöverföraslutsummorna irättruta) Bidrag av familjemedlemmar (inbegripet föräldrar, make/maka, partner) Eget bidrag (deltidsarbete, arbete under semester, besparingar osv. ) Annan form av bidrag % % % % % % % % % % % % % % % % 65 EUROPEISKA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII ENKÄT OM ERASMUS-STUDENTERNAS SOCIOEKONOMISKA SITUATION SW SW C FOR COMMISSION USE ONLY Vilket (om de är pensionerade, ange vad de sysslade med innan de blev pensionerade) huvudsakliga yrke har Era föräldrar? Far Mor Ledningsarbete Till exempel: högre ämbetsmän och politiker; ledningsarbete i stora och medelstora företag (verkställande direktörer och verkschefer, drift- och verksamhetschefer m. fl. ); chefer för mindre företag. Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens Till exempel: arbete som kräver teoretisk specialistutbildning inom teknik- och datavetenskap m. m. (fysiker, kemister, matematiker, statistiker, dataspecialister, arkitekter, civilingenjörer); specialister inom biovetenskap och hälso- och sjukvård (biologer, läkare m. fl. , barnmorskor och sjuksköterskor med särskild kompetens); lärararbete inom universitet, gymnasie- och grundskola (universitets- och högskolelärare, gymnasielärare, grundskolelärare och förskolelärare); annat arbete som kräver teoretisk specialistkompetens (företagsekonomer och marknadsförare, jurister, arkivarier, bibliotekarier m. fl. , journalister, konstnärer, skådespelare m. fl. , präster, administratörer i offentlig förvaltning) Arbete som kräver kortare högskoleutbildning eller motsvarande kunskaper Till exempel: ljud- och bildtekniker, sjukhustekniker, piloter, fartygsbefäl m. fl. , byggnads-, säkerhets-, hälso- och kvalitetsinspektörer); andra arbeten som kräver kortare högskoleutbildning (säljare, inköpare, mäklare, tull-, taxerings- och socialförsäkringstjänstemän, poliser, behandlingsassistenter, fritidsledare m. fl. , tecknare, underhållare och professionella idrottsutövare) tekniker- och ingenjörsarbete (datatekniker och dataoperatörer, fotografer, Kontors- och kundservicearbete Till exempel: kundinformatörer, kassapersonal m. fl. (receptionister m. fl. ) kontorsarbete (kontorssekreterare och dataregistrerare, biblioteksassistenter, brevbärare m. fl. ); Service-, omsorgs- och försäljningsarbete resevärdar m. fl. Till (storhushålls- exempel: säkerhetspersonal); fotomodeller, demonstratörer i detaljhandel m. m. ) restaurangpersonal, försäljare och demonstratörer (mannekänger och andra modeller, omsorgspersonal m. fl. , försäljare och vård- och och Arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske Till exempel: annat arbete inom jordbruk, djurskötare; skogsbrukare, fiskare och jägare trädgård, skogsbruk och fiske än djuruppfödning; djuruppfödare och Hantverksarbete inom byggverksamhet och tillverkning Till exempel: gruv-, bygg och anläggningsarbete (gruv- och bergarbetare, stenhuggare, byggnads- och anläggningsarbetare m. fl. , målare, skorstensfejare och saneringsarbetare m. fl. ); metallhantverk, reparatörsarbete m. m. (gjutare, svetsare, tunnplåtslagare, stålkonstruktionsmontörer och grovplåtslagare m. fl. , smeder, verktygsmakare m. fl. ); maskinmekaniker, maskinmontörer och maskinreparatörer, elmontörer och elreparatörer, finmekaniker m. fl. , drejare, glashyttearbetare, konsthantverkare i trä, textil, läder m. m. , garvare, skinnberedare och skomakare) Process- och maskinoperatörsarbete, transportarbete m. m. Till exempel: processoperatörsarbete (operatörer, stenkross- och malmförädlingsanläggning; processoperatörer vid stål- trä- och pappersindustrin, och metallverk; processoperatörer, glas och keramiska produkter; processoperatörer processoperatörer och monteringsarbete, transport- och maskinförararbete i industrirobotoperatörer); maskinoperatörs- driftmaskinister, basindustri, kemisk i Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning Till exempel: torg- och marknadsförsäljare, skoputsare m. fl. (hembiträden, städare m. fl. , fastighetsskötare, fönsterputsare m. fl. , bud, bärare, vaktmästare, portvakter, renhållnings- och återvinningsarbetare m. fl. ); medhjälpare inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske; gruvarbetare, bygg- och anläggningsarbetare, arbetare inom tillverkningsindustrin och transporter Militärt arbete Utövar inget förvärvsarbete, är inte arbetssökande (ägnar sig åt t. ex. hushållsarbete i hemmet) Är arbetslös, söker arbete 66 EUROPEISKA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII ENKÄT OM ERASMUS-STUDENTERNAS SOCIOEKONOMISKA SITUATION SW SW D FOR COMMISSION USE ONLY Uppskatta Era föräldrars inkomstnivå jämfört med den genomsnittliga inkomstnivån i Ert hemland Betydligt över genomsnittet Betydligt under genomsnittet ++ + Ø - - - Vilken är den högsta utbildningsnivå som någon av Dina föräldrar har? (endast ett svar) Far Mor Förgymnasial utbildning kortare än 9 ar Förgymnasial utbildning 9 (10) ar; enhetsskola, grundskola Gymnasial utbildning upp till 3 ar Eftergymnasial utbildning kortare än 3 ar Har avlagt examen i högre utbildning eller har motsvarande yrkeskompetens Er egen bakgrund Ålder Kön år Man Vilket studieår i ordningen Kvinna Civilstånd Ogift Gift Antal barn 0 1 2 Flera Familjebakgrund Antal syskon Studerar de eller har de studerat vid en högskola? Studerar de eller har de studerat utomlands? Hur många barn hade Dina föräldrar försörjningsplikt för under Din Erasmus-period? (Du själv inbegripen, om så var fallet) Är Ni den första familjemedlemmen som studerar utomlands? Tack för Ert samarbete. 0 Ja Ja 0 Ja 1 Nej Nej 1 Nej 2 2 Flera Flera VÄNLIGEN GLÖM inte att återsända det ifyllda frågeformuläret senast 16. 12. 1998 under följande adress: 67 EUROPEISKA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII ENKÄT OM ERASMUS-STUDENTERNAS SOCIOEKONOMISKA SITUATION Finland 68 ANVISNINGAR FÖR HUR FRÅGEFORMULÄRET SKALL FYLLAS I Detta formulär analyseras genom optisk avläsning. Använd därför svart kulspetspenna och kryssa för i rätt ruta med ett "x" eller skriv en siffra. Försök så långt som möjligt efterlikna denna stil. X 1 2 3 4 5 6 7 8 9 0 Ge endast ett svar om inte annat anges ("möjligt att ge flera svar"). Var vänlig återsänd ORIGINALET (inte en fotostatkopia) av detta frågeformulär utan att vika eller fästa ihop det. KODER FÖR ERASMUS ÄMNESOMRÅDEN JORDBRUKSVETENSKAP 01 Jordbruksvetenskap Jordbruk Jordbruksekonomi Livsmedelsvetenskap och – teknologi Trädgårdskonst Fiske Skogsbruk Djurhållning Tropiskt/subtropiskt jordbruk Annan jordbruksvetenskap 02 ARKITEKTUR, STADS- OCH LOKALPLANERING Arkitektur, stads- och lokalplanering Arkitektur Inredningsdesign Stadsplanering Lokalplanering Landskapsarkitektur Transport- och trafikstudier Annan arkitektur, stads- och lokal- planering INGENJÖRSKONST 06 Ingengörskonst, teknik Maskinteknik Elteknik Kemiteknik Väg- och vattenbyggnad Elektroteknik, telekommunikationer Produktionsvetenskap (inklusive CAD, CAM, CAE) Materialvetenskap Flygteknik Annan ingengörskonst, teknik 07 GEOGRAFI, GEOLOGI Geografi, geologi Geografi Miljövetenskap, ekologi Geologi Mark- och vattenvetenskap Geodesi, kartografi, fjärrinsamling av data med radar, infraröd fotografering etc Meteorologi Annat, geografi och geologi 03 KONST OCH DESIGN Konst och design Konst (måleri, bildhuggarkonst, litografi) Musik och musikvetenskap Bild- och teaterkonst Fotografering, filmvetenskap Design (grafisk design, industridesign, mode, textil) Konsthistoria Övrigt - konst och design FÖRETAGSEKONOMI OCH 04 FÖRETAGSLEDNING Företagsekonomi, företagsledning Företagsekonomi med språk Företagsekonomi med teknik Redovisning, finansiering Turism, storhushåll, hotelledning Arbetsrelationer och personaladministration Sekreterarstudier Marknadsföring och säljledning Annan företagsekonomi, företagsledning 05 UNDERVISNING, LÄRARUTBILDNING Undervisning, lärarutbildning Lärarutbildning Grundskollärarutbildning Gymnasielärarutbildning Yrkesutbildning och teknisk utbildning Vuxenutbildning Specialundervisning Pedagogik, jämförande undervisning Undervisningspsykologi Annan undervisning och lärarutbildning 08 HUMANIORA Humaniora Filosofi Teologi Historia Arkeologi Annan humaniora 09 SPRÅK OCH SPRÅKVETENSKAP Språk och språkvetenskap Moderna EG-språk Allmän och jämförande litteratur Lingvistik Översättning, tolkning Klassisk språkvetenskap Icke-EG-språk Mindre vanligen undervisade språk Övrigt - språk och språkvetenskap JURIDIK 10 Juridik Komparativ rätt, juridik med språk Internationell rätt Civilrätt Straffrätt, kriminologi Statsrätt, offentlig rätt Offentlig förvaltning EG/EU-rätt Annan juridik 11 MATEMATIK, INFORMATIK Matematik, informatik Matematik Statistik Informatik, datavetenskap Artificiell intelligens Aktuarieteknik/riskbedömning Annan matematik, informatik 12 MEDICINVETENSKAP Medicinvetenskap Läkarvetenskap Psykiatri och klinisk psykologi Tandläkekonst Veterinärmedicin Farmaci Vård, förlossningskonst, sjukgymnastik Folkhälsa Medicinsk teknik Annan medicinvetenskap 13 NATURVETENSKAP Naturvetenskap Biologi Fysik Kemi Mikrobiologi, bioteknologi Kärn- och högenergifysik Biokemi Astronomi, astrofysik Oceanografi Annan naturvetenskap 14 SAMHÄLLSVETENSKAP Samhällsvetenskap Statsvetenskap Sociologi Nationalekonomi Psykologi och beteendevetenskap Socialt arbete Internationella relationer, Europastudier, områdesstudier Antropologi Utvecklingsstudier Annan samhällsvetenskap 15 KOMMUNIKATIONS- OCH INFORMATIONSVETENSKAP Kommunikations- och informationsvetenskap Journalistik Radio/TV-sändning Public Relations, reklam Biblioteksvetenskap Dokumentation, arkivering Museistudier, konservering Annan kommunikations- och informationsvetenskap 16 ANDRA STUDIEOMRÅDEN Andra studieområden Idrottsundervisning, idrottsvetenskap Fritidsstudier Hemkunskap, näringslära Sjökunskap, navigation Annat inom andra studieområden 69 EUROPEISKA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII ENKÄT OM ERASMUS-STUDENTERNAS SOCIOEKONOMISKA SITUATION SW FI A FOR COMMISSION USE ONLY BE Belgien GR Grekland AT Österrike IS Island Italien DK Danmark IT PT Portugal FL Liechtenstein LANDSKODER DE Tyskland Irland IE Finland FI NO Norge ES Spanien LU Luxemburg SW Sverige FR Frankrike NL Nederländerna UK Fören. kungariket I vilket land tillbringade Ni Er Erasmus-studieperiod 1997/98 ? (ange inte Ert hemland) BE DK DE ES FR GR IT IE LU NL AT PT FI SW UK IS FL NO Ange Erasmus-koden för det ämnesområde som Ni studerade (se förteckningen över ämnesområden på omslagets insida - t. ex. om Ni studerade historia, skriv "08" i rutan) Hur länge varade Er Erasmus-studieperiod? (närmaste månad) 3 månader 4 månader 5 månader 6 månader 7 månader 8 månader 9 månader 10 månader 11 månader 12 månader Anser Ni att Er erfarenhet av Erasmus var ur akademisk synpunkt Mycket positiv Positiv Negativ Mycket negativ ur social och kulturell synpunkt Mycket positiv Positiv Negativ Mycket negativ Hade Ni ekonomiska problem under Er Erasmus-studieperiod? Ja Nej Om ja, v. g. specificera (möjligt att ge flera svar) Nationellt stipendium eller lån kunde inte överföras Föräldrarnas bidrag var otillräckligt Måste avstå från boende i hemlandet Måste avbryta förvärvsarbete Erasmus-stipendiet var otillräckligt Annan orsak Som studerande bor Ni i vanliga fall (i Ert hemland) Med föräldrarna I hyreslägenhet/ studentbostad I gemensamt boende med andra studerande Annat 70 EUROPEISKA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII ENKÄT OM ERASMUS-STUDENTERNAS SOCIOEKONOMISKA SITUATION SW FI B FOR COMMISSION USE ONLY V. g. uppskatta Era genomsnittliga MÅNATLIGA utgifter som studerande under 1997/98 I finska mark FIM Av de totala beloppen ovan, v. g. uppskatta hur mycket Ni använde för: (möjligt att ge flera svar - om ett alternativ inte stämmer, lämna rutan tom) I Ert eget hemland HEMMA Under Erasmus UTOMLANDS Utrymmeföregnaanteckningar Boende Resor Mat (glöm inteattöverföraslutsummorna irättruta) Kursavgifter Böcker och annat studiematerial (inbegripet dator och dataprogram) Kläder, andra personliga behov, fritid och rekreation Övriga kostnader (försäkringar, besparingar osv. ) HEMMA % % % % % % % UTOMLANDS % % % % % % % V. g. ange Era genomsnittliga MÅNATLIGA inkomster som studerade under 1997/98 I finska mark FIM Av de totala beloppen ovan, v. g. uppskatta hur mycket Ni erhöll från: (möjligt att ge flera svar - om ett alternativ inte stämmer, lämna rutan tom) HEMMA UTOMLANDS I Ert eget hemland HEMMA Under Erasmus UTOMLANDS Utrymmeföregnaanteckningar Erasmus-stipendium Statligt bidrag Statligt lån Privat bidrag Privat lån (glöm inteattöverföraslutsummorna irättruta) Bidrag av familjemedlemmar (inbegripet föräldrar, make/maka, partner) Eget bidrag (deltidsarbete, arbete under semester, besparingar osv. ) Annan form av bidrag % % % % % % % % % % % % % % % % 71 EUROPEISKA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII ENKÄT OM ERASMUS-STUDENTERNAS SOCIOEKONOMISKA SITUATION SW FI C FOR COMMISSION USE ONLY Vilket (om de är pensionerade, ange vad de sysslade med innan de blev pensionerade) huvudsakliga yrke har Era föräldrar? Far Mor Ledningsarbete Till exempel: högre ämbetsmän och politiker; ledningsarbete i stora och medelstora företag (verkställande direktörer och verkschefer, drift- och verksamhetschefer m. fl. ); chefer för mindre företag. Arbete som kräver teoretisk specialistkompetens Till exempel: arbete som kräver teoretisk specialistutbildning inom teknik- och datavetenskap m. m. (fysiker, kemister, matematiker, statistiker, dataspecialister, arkitekter, civilingenjörer); specialister inom biovetenskap och hälso- och sjukvård (biologer, läkare m. fl. , barnmorskor och sjuksköterskor med särskild kompetens); lärararbete inom universitet, gymnasie- och grundskola (universitets- och högskolelärare, gymnasielärare, grundskolelärare och förskolelärare); annat arbete som kräver teoretisk specialistkompetens (företagsekonomer och marknadsförare, jurister, arkivarier, bibliotekarier m. fl. , journalister, konstnärer, skådespelare m. fl. , präster, administratörer i offentlig förvaltning) Arbete som kräver kortare högskoleutbildning eller motsvarande kunskaper Till exempel: ljud- och bildtekniker, sjukhustekniker, piloter, fartygsbefäl m. fl. , byggnads-, säkerhets-, hälso- och kvalitetsinspektörer); andra arbeten som kräver kortare högskoleutbildning (säljare, inköpare, mäklare, tull-, taxerings- och socialförsäkringstjänstemän, poliser, behandlingsassistenter, fritidsledare m. fl. , tecknare, underhållare och professionella idrottsutövare) tekniker- och ingenjörsarbete (datatekniker och dataoperatörer, fotografer, Kontors- och kundservicearbete Till exempel: kundinformatörer, kassapersonal m. fl. (receptionister m. fl. ) kontorsarbete (kontorssekreterare och dataregistrerare, biblioteksassistenter, brevbärare m. fl. ); Service-, omsorgs- och försäljningsarbete resevärdar m. fl. Till (storhushålls- exempel: säkerhetspersonal); fotomodeller, demonstratörer i detaljhandel m. m. ) restaurangpersonal, försäljare och demonstratörer (mannekänger och andra modeller, omsorgspersonal m. fl. , försäljare och vård- och och Arbete inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske Till exempel: annat arbete inom jordbruk, djurskötare; skogsbrukare, fiskare och jägare trädgård, skogsbruk och fiske än djuruppfödning; djuruppfödare och Hantverksarbete inom byggverksamhet och tillverkning Till exempel: gruv-, bygg och anläggningsarbete (gruv- och bergarbetare, stenhuggare, byggnads- och anläggningsarbetare m. fl. , målare, skorstensfejare och saneringsarbetare m. fl. ); metallhantverk, reparatörsarbete m. m. (gjutare, svetsare, tunnplåtslagare, stålkonstruktionsmontörer och grovplåtslagare m. fl. , smeder, verktygsmakare m. fl. ); maskinmekaniker, maskinmontörer och maskinreparatörer, elmontörer och elreparatörer, finmekaniker m. fl. , drejare, glashyttearbetare, konsthantverkare i trä, textil, läder m. m. , garvare, skinnberedare och skomakare) Process- och maskinoperatörsarbete, transportarbete m. m. Till exempel: processoperatörsarbete (operatörer, stenkross- och malmförädlingsanläggning; processoperatörer vid stål- trä- och pappersindustrin, och metallverk; processoperatörer, glas och keramiska produkter; processoperatörer processoperatörer och monteringsarbete, transport- och maskinförararbete i industrirobotoperatörer); maskinoperatörs- driftmaskinister, basindustri, kemisk i Arbete utan krav på särskild yrkesutbildning Till exempel: torg- och marknadsförsäljare, skoputsare m. fl. (hembiträden, städare m. fl. , fastighetsskötare, fönsterputsare m. fl. , bud, bärare, vaktmästare, portvakter, renhållnings- och återvinningsarbetare m. fl. ); medhjälpare inom jordbruk, trädgård, skogsbruk och fiske; gruvarbetare, bygg- och anläggningsarbetare, arbetare inom tillverkningsindustrin och transporter Militärt arbete Utövar inget förvärvsarbete, är inte arbetssökande (ägnar sig åt t. ex. hushållsarbete i hemmet) Är arbetslös, söker arbete 72 EUROPEISKA KOMMISSIONEN GENERALDIREKTORAT XXII ENKÄT OM ERASMUS-STUDENTERNAS SOCIOEKONOMISKA SITUATION SW FI D FOR COMMISSION USE ONLY Uppskatta Era föräldrars inkomstnivå jämfört med den genomsnittliga inkomstnivån i Ert hemland Betydligt över genomsnittet Betydligt under genomsnittet ++ + Ø - - - Vilken är den högsta utbildningsnivå som någon av Dina föräldrar har? (endast ett svar) Far Mor Avslutat utbildning före 15-års ålder (folkskola eller avbrutit grundskola) Fullföljt utbildning till åtminstone 15-års ålder (fullgjort skolplikt: folk- och mellanskola eller grundskola) Studentexamen eller tvåårig yrkesinitial grundexamen Examen från yrkesinstitut eller lärarseminarium (lägre högskoleexamen) Har avlagt examen i högre utbildning eller har motsvarande yrkesexamen Er egen bakgrund Ålder Kön år Man Vilket studieår i ordningen Kvinna Civilstånd Ogift Gift Antal barn 0 1 2 Flera Familjebakgrund Antal syskon Studerar de eller har de studerat vid en högskola? Studerar de eller har de studerat utomlands? Hur många barn hade Dina föräldrar försörjningsplikt för under Din Erasmus-period? (Du själv inbegripen, om så var fallet) Är Ni den första familjemedlemmen som studerar utomlands? Tack för Ert samarbete. 0 Ja Ja 0 Ja 1 Nej Nej 1 Nej 2 2 Flera Flera VÄNLIGEN GLÖM inte att återsända det ifyllda frågeformuläret senast 16. 12. 1998 under följande adress: 73