title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2574/99 di Bill Miller (PSE) alla Commissione. Norme sulle comunicazioni commerciali in Italia.

eurovoc_concepts:
Italy
advertising
infringement of EU law
medicinal product
smoking

text: 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/75 60 000 € come avviene in Francia. Questa disposizione rappresenta una novit(cid:224). In precedenza, a norma dell(cid:146)articolo 4, paragrafo 1 della direttiva, tali succursali non potevano offrire una garanzia dei depositi superiore a quella in vigore nel paese ospitante. Tuttavia, questa norma non Ł piø in vigore dalla fine del 1999 e la Commissione, nella sua recente relazione (2) al Consiglio e al Parlamento, non ne ha proposto una proroga. La direttiva trova applicazione soltanto negli Stati membri (e per mezzo di accordi speciali, negli Stati del SEE). Ci(cid:242) significa che i depositi aperti presso una succursale di un ente creditizio comunitario, situata al di fuori della Comunit(cid:224) (o del SEE), non sono in genere coperti dal sistema nazionale di garanzia dei depositi ma sono regolati dalle disposizioni vigenti in materia nel paese ospitante. (1) GU L 135 del 31. 5. 1994. (2) Relazione della Commissione sull(cid:146)applicazione del divieto di esportazione di cui all(cid:146)articolo 4, paragrafo 1 della direttiva sui sistemi di garanzia dei depositi bancari(94/19/CE); COM(1999) 722 def. (2000/C 280 E/075) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2562/99 di Christopher Huhne (ELDR) alla Commissione (11 gennaio 2000) Oggetto: Assicurazione sui depositi Pu(cid:242) la Commissione catalogare le attuali disposizioni in materia di assicurazione o garanzia sui depositi bancari vigenti in ciascuno Stato membro? Risposta del sig. Bolkestein a nome della Commissione (17 febbraio 2000) Le disposizioni concernenti i sistemi di garanzia dei depositi vigenti negli Stati membri sono riportata schematicamente nella tabella allegata alla relazione della Commissione (1) sulla direttiva relativa ai sistemi di garanzia dei depositi (94/19/CE). La relazione Ł stata adottata dalla Commissione il 22 dicembre 1999 Ł sar(cid:224) inviata quanto prima al Consiglio e al Parlamento. La direttiva 94/19/CE del Parlamento e del Consiglio, del 30 maggio 1994, relativa ai sistemi di garanzia dei depositi (2) stabilisce che a decorrere dal 1o gennaio 2000 il livello minimo di garanzia dei depositi nella Comunit(cid:224) debba ammontare a 20 000 EUR. Secondo quanto previsto dalle legislazioni nazionali, le garanzie dei depositi in molti Stati membri variano tra i 20 000 e i 25 000 EUR. Soltanto tre Stati membri hanno livelli nazionali di garanzia piø elevati (Danimarca, Francia e Italia). La relazione della Commissione fornisce informazioni sui livelli di garanzia dei depositi vigenti in tutti gli Stati membri e in Islanda, Liechtenstein e Norvegia; illustra, inoltre, la portata della garanzia, contiene riferimenti alle legislazioni nazionali istitutive dei sistemi di garanzia sui depositi e riporta un elenco degli enti creditizi che aderiscono a tale sistema. (1) Relazione della Commissione al Consiglio e al Parlamento europeo sull(cid:146)applicazione del divieto di esportazione di cui all(cid:146)articolo 4, paragrafo 1 della direttiva sui sistemi di garanzia dei depositi bancari (94/19/CE), COM(1999) 722 def. (2) GU L 135 del 31. 5. 1994. (2000/C 280 E/076) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2574/99 di Bill Miller (PSE) alla Commissione (11 gennaio 2000) Oggetto: Norme sulle comunicazioni commerciali in Italia I requisiti stabiliti dal governo italiano per la pubblicit(cid:224) dei cerotti adesivi NRT per la terapia di sostituzione della nicotina (Nicotine Replacement Therapy) sono, secondo l(cid:146)interrogante, piø severi di C 280 E/76 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 quelli vigenti in altri Stati membri. Di conseguenza i messaggi pubblicitari di tali cerotti preparati per la distribuzione in tutta Europa, che hanno lo scopo di far conoscere metodi per smettere di fumare ai fumatori che intendono farlo, devono essere elaborati ex-novo per soddisfare la normativa italiana. Tuttavia i messaggi pubblicitari distribuiti in Italia via satellite o via cavo e provenienti da altri Stati membri non devono soddisfare gli stessi requisiti. Pertanto, in Italia la pubblicit(cid:224) dei cerotti adesivi NRT (che promuovono la salute del pubblico) subisce delle restrizioni rispetto alla pubblicit(cid:224) degli stessi prodotti in altri Stati membri. Ci(cid:242) ostacola il libero afflusso ai fumatori italiani delle informazioni riguardanti i benefici per la salute che si ottengono con l(cid:146)uso dei cerotti NRT per smettere di fumare. Non ritiene la Commissione che le norme italiane sulla pubblicit(cid:224) siano in conflitto con l(cid:146)obiettivo che intendono conseguire, quello della protezione della salute pubblica? Se la risposta Ł affermativa, intende la Commissione prendere in esame l(cid:146)opportunit(cid:224) di avviare contro l(cid:146)Italia una procedura di infrazione avente per oggetto tali norme? Risposta data dal signor Liikanen a nome della Commissione (11 febbraio 2000) I prodotti indicati per il trattamento di disassuefazione dal tabacco nei soggetti dipendenti da nicotina sono medicinali. Per quanto riguarda la loro classificazione in funzione dell(cid:146)obbligo di prescrizione medica e della possibilit(cid:224) di pubblicizzare tali prodotti presso il pubblico, gli Stati membri hanno assunto posizioni diverse. In alcuni Stati membri questi medicinali non sono soggetti ad obbligo di prescrizione medica, mentre in altri lo sono. Tuttavia, proprio per quanto concerne la pubblicit(cid:224) e vista la loro funzione di prodotti che promuovono la salute pubblica perchØ utili per la disassuefazione dal tabacco, Ł stata prevista una deroga al divieto di fare pubblicit(cid:224) presso il pubblico, che invece di norma si applica ai medicinali soggetti a prescrizione. Di conseguenza, la maggior parte degli Stati membri ha autorizzato la pubblicit(cid:224) presso il vasto pubblico. La direttiva 92/28/CE del Consiglio, del 31 marzo 1992, concernente la pubblicit(cid:224) dei medicinali per uso umano (1) prevede la possibilit(cid:224) di pubblicizzare presso il vasto pubblico i medicinali in base a requisiti armonizzati. L(cid:146)articolo 4, lettera b) della direttiva definisce le informazioni minime che devono figurare nella pubblicit(cid:224) di un medicinale, ovvero la sua denominazione, le informazioni indispensabili per un uso corretto e un invito esplicito e leggibile a leggere attentamente le avvertenze che figurano nel foglietto illustrativo o sul condizionamento esterno. Allo scopo di tutelare la salute generale, la pubblicit(cid:224) dei medicinali presso il vasto pubblico Ł controllata in maniera molto rigorosa in tutti gli Stati membri. Pur nel rispetto del quadro normativo in materia, Ł comunque possibile che i messaggi pubblicitari diffusi nei diversi Stati membri assumano forme diverse in quanto a contenuto o lunghezza. PoichØ la Commissione non dispone di informazioni sufficienti per verificare se, nel caso dei messaggi la normativa italiana sia in contrasto con gli pubblicitari cui fa riferimento l(cid:146)onorevole parlamentare, obiettivi della tutela della salute pubblica e della libera circolazione, la Commissione si propone di contattare le autorit(cid:224) italiane per ottenere informazioni supplementari. (1) GU L 113 del 30. 4. 1992. (2000/C 280 E/077) INTERROGAZIONE SCRITTA P-2580/99 di Umberto Bossi (TDI) alla Commissione (16 dicembre 1999) Oggetto: P•rogramma comunitario ECIPO Il programma europeo ECIP ha riscontrato un enorme successo, con oltre 3 miliardi di euro erogati dalla Commissione per il cofinanziamento di azioni previste dalle Facility 1, 2, 3 e 4. A seguito della riorganizzazione interna della Commissione, le procedure di selezione e valutazione dei progetti presentati hanno subito un forte rallentamento che si Ł poi tradotto, da alcuni mesi, nella sospensione delle erogazioni, nonostante la disponibilit(cid:224) di fondi, per i progetti gi(cid:224) approvati dalla Commissione stessa


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2596/99 von Daniel Hannan (PPE-DE) an die Kommission. Verfasser von Corpus Juris.

eurovoc_concepts: judicial cooperation in criminal matters in the EU

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/79 Die britische Regierung interpretiert diese Bestimmung dahingehend, da(cid:223) sie auch f(cid:252)r das Ergebnis solcher Konsultationen gilt (Offizieller Bericht, 25. Oktober 1999, Spalte 738). Stimmt der Rat in seiner Gesamtheit dieser Auslegung zu, oder bestehen in einzelnen Mitgliedstaaten unterschiedliche Praktiken hinsichtlich der (cid:214)ffentlichkeit der Ergebnisse dieser Konsultationen? Falls ja, worin bestehen sie? Gibt es eine Liste dar(cid:252)ber, welche R(cid:252)stungsg(cid:252)ter von einem zweiten Mitgliedstaat exportiert wurden, nachdem der erste Mitgliedstaat eine Exportgenehmigung verweigert hat? Antwort (13. M(cid:228)rz 2000) Den Mitgliedstaaten steht es frei, zu entscheiden, wie sie die im Verhaltenskodex vorgesehenen Bestim- mungen zur Vertraulichkeit auslegen, da die im Rahmen des Kodex im Falle der Verweigerung erfolgten Mitteilungen vertraulich zu behandeln sind und der grundlegend bilaterale Charakter der Konsultationen zu wahren ist. Es ist nicht Sache des Rates, sich zur diesbez(cid:252)glichen Praxis der Mitgliedstaaten zu (cid:228)u(cid:223)ern. (2000/C 280 E/081) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2596/99 von Daniel Hannan (PPE-DE) an die Kommission (11. Januar 2000) Betrifft: Verfasser von Corpus Juris Bei Corpus Juris handelte es sich um ein (cid:132)Gr(cid:252)nbuch(cid:147), in dem vorgeblich nicht die offizielle Haltung der Kommission zum Ausdruck kam. Gibt es unter den Verfassern des Dokuments Personen, die offizielle Positionen bei den Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften innehaben? Gibt es unter den Verfassern Personen, die Einflu(cid:223) auf die Entwicklung der Politik haben? Antwort von Frau Schreyer im Namen der Kommission (7. Februar 2000) Das Corpus juris (1) ist kein Gr(cid:252)nbuch und auch kein Dokument der Kommission. Es handelt sich vielmehr um eine Studie, die im Auftrag des Parlaments unter der ˜gide der Kommission durchgef(cid:252)hrt wurde. Der einschl(cid:228)gige Synthesebericht vom September 1999 (cid:252)ber die Kontrolle der Anwendung des Corpus juris (2) wurde dem Haushaltskontrollausschu(cid:223) des Parlaments informell vorgelegt. Mit der Ausarbeitung des Corpus juris wurde eine Gruppe von acht unabh(cid:228)ngigen Wissenschaftlern beauftragt, von denen im Zeitraum der Erstellung der Studie keiner eine offizielle Funktion bei den Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften innehatte. Nicht zuletzt im Hinblick auf die Regierungskonferenz m(cid:246)chten Kommission und Parlament anhand der im Corpus juris und im Synthesebericht ausgef(cid:252)hrten Ideen die (cid:220)berlegungen der Gemeinschaftsorgane und -einrichtungen (cid:252)ber m(cid:246)gliche institutionelle Verbesserungen voranbringen. (1) Corpus juris mit strafrechtlichen Bestimmungen zum Schutz der finanziellen Interessen der Europ(cid:228)ischen Union (Verlag Economica, 1997). (2) Notwendigkeit, Legitimit(cid:228)t und Machbarkeit des Corpus juris


title: PREGUNTA ESCRITA E-2563/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisión. Discriminación en el lugar de trabajo.

eurovoc_concepts:
anti-discriminatory measure
approximation of laws
directive (EU)
equal treatment
national implementing measure
workplace

text: 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/163 exoneradas. Actualmente, los tipos aplicables son los siguientes: BØlgica: 6 %, 21 %, exonerado; Dinamarca: 25 %; Alemania: 7 %; Grecia: 8 %; Espaæa: 7 %; Francia: 20,6 %; Irlanda: exonerado; Italia: 20 %, Luxem- burgo: 3 %, 15 %, exonerado; Pa(cid:237)ses Bajos: 17,5 %, Austria: 0 %, 10 %; Portugal: 17 %; Finlandia: exonerado; Suecia: exonerado, 25 %; Reino Unido: exonerado En los otros casos, se aplica el tipo normal de IVA. La Directiva 1999/85/CE del Consejo, de 22 de octubre de 1999, que modifica la Directiva 77/388/CEE por lo que se refiere a la posibilidad de aplicar, con carÆcter experimental, un tipo reducido del IVA sobre los servicios de gran intensidad de mano de obra (2), permite tambiØn a los Estados miembros que presentaron la solicitud correspondiente aplicar un tipo reducido a los servicios de cuidados a domicilio a partir del 1 de enero de 2000 y hasta el 31 de diciembre de 2002. Grecia, Francia, Italia y Portugal presentaron dicha solicitud. (1) DO L 145 de 13. 6. 1977. (2) DO L 277 de 28. 10. 1999. (2000/C 225 E/180) PREGUNTA ESCRITA E-2556/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Asunto: Antenas de transmisi(cid:243)n A la luz de las pruebas cient(cid:237)ficas de los posibles efectos sobre la salud derivados del uso de aparatos de telefon(cid:237)a m(cid:243)vil, ¿le preocupa a la Comisi(cid:243)n la posibilidad de que haya efectos sobre la salud derivados de la instalaci(cid:243)n de antenas de transmisi(cid:243)n para la telefon(cid:237)a m(cid:243)vil cerca de nœcleos de poblaci(cid:243)n, especial- mente de recintos escolares? ¿Tiene intenci(cid:243)n de proponer algœn estÆndar m(cid:237)nimo o salvaguardias a este respecto? Respuesta del Sr. Byrne en nombre de la Comisi(cid:243)n (27 de enero de 2000) La Recomendaci(cid:243)n 1999/519/CE del Consejo, de 12 de julio de 1999, relativa a la exposici(cid:243)n del pœblico en general a campos electromagnØticos (0 Hz a 300 GHz) (1) establece un sistema de restricciones bÆsicas y niveles de referencia para prevenir los efectos negativos que campos como los generados por las estaciones de base para telØfonos portÆtiles pueden tener sobre la salud humana. La Recomendaci(cid:243)n estÆ dirigida a los Estados miembros; en ella se les invita a que adopten las medidas necesarias para garantizar un nivel elevado de protecci(cid:243)n de la salud humana con arreglo al sistema de limitaci(cid:243)n de la exposici(cid:243)n recomendado. Cabe esperar que a ra(cid:237)z de la Recomendaci(cid:243)n tambiØn se adopten normas aplicables a los equipos que transmiten radiaciones electr(cid:243)nicas del mismo tipo que las contempladas en ella. (1) DO L 199 de 30. 7. 1999. (2000/C 225 E/181) PREGUNTA ESCRITA E-2563/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Asunto: Discriminaci(cid:243)n en el lugar de trabajo ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n, respecto a cada Estado miembro, si existen leyes que proh(cid:237)ban la discrimina- ci(cid:243)n en el lugar de trabajo en raz(cid:243)n de: a) la raza, b) la religi(cid:243)n, c) el sexo, d) la orientaci(cid:243)n sexual? ¿Podr(cid:237)a indicar tambiØn, para cada caso, cuÆles son las v(cid:237)as de recurso, y si se ha procedido con Øxito en algœn asunto correspondiente a alguna de las cuatro categor(cid:237)as en el pasado aæo? C 225 E/164 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 Respuesta de la Sra. Diamantopoulou en nombre de la Comisi(cid:243)n (7 de febrero de 2000) En este Æmbito las legislaciones de los Estados miembros son de una gran variedad. La Comisi(cid:243)n concede gran importancia a esta cuesti(cid:243)n y el 25 de noviembre de 1999 adopt(cid:243) un proyecto de directiva relativa al establecimiento de un marco general para la igualdad de trato en el empleo y la ocupaci(cid:243)n (1), como parte de su paquete de propuestas correspondientes al art(cid:237)culo 13 (antiguo art(cid:237)culo 6a) del Tratado CE. Su Seæor(cid:237)a puede encontrar una descripci(cid:243)n general de la situaci(cid:243)n en la Comunicaci(cid:243)n de la Comisi(cid:243)n sobre algunas medidas comunitarias de lucha contra la discriminaci(cid:243)n. (2) La Comisi(cid:243)n estÆ terminando actualmente un informe sobre las disposiciones jur(cid:237)dicas de los Estados miembros para combatir la discriminaci(cid:243)n por motivos de origen racial o Øtnico, religi(cid:243)n o creencia, incapacidad, edad u orientaci(cid:243)n sexual. EstÆ previsto que el informe se publique a principios de 2000. En cuanto a la legislaci(cid:243)n sobre la igualdad de sexos, la Directiva 76/207/CEE del Consejo de 9 de febrero de 1976 relativa a la aplicaci(cid:243)n del principio de igualdad de trato entre hombres y mujeres en lo que se refiere al acceso al empleo, a la formaci(cid:243)n y a la promoci(cid:243)n profesionales, y a las condiciones de trabajo (3) la aplican ya todos los Estados miembros y su art(cid:237)culo 6 establece que se introducirÆn en sus ordenamientos jur(cid:237)dicos internos las medidas necesarias para que cualquier persona pueda hacer valer sus derechos por v(cid:237)a jurisdiccional despuØs de haber recurrido, eventualmente, a otras autoridades competen- tes. Todav(cid:237)a no se dispone de la informaci(cid:243)n correspondiente a 1999 de los casos instruidos. Por lo que respecta a 1998, la informaci(cid:243)n puede encontrarse en el informe general del grupo de expertos juristas sobre la igualdad de trato a hombres y mujeres para 1997 y 1998, disponible en el sitio web EUROPA en la siguiente direcci(cid:243)n: http://europa. eu. int/comm/dg05/publicat/equ-opp/experts. pdf. (1) COM(1999) 565 final. (2) COM(1999) 564 final. (3) DO L 39 de 14. 2. 1976. (2000/C 225 E/182) PREGUNTA ESCRITA E-2564/99 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Asunto: Reconocimiento del t(cid:237)tulo de «denturista-denturologista» de conformidad con las Directivas 89/48/CEE y 92/51/CEE. En los diferentes Estados miembros se denominan de manera diferente los mecÆnicos dentales que efectœan todas las fases de la construcci(cid:243)n de la pr(cid:243)tesis dental (cid:129)desde la toma de medidas hasta la instalaci(cid:243)n(cid:129) y que han seguido a ese fin una formaci(cid:243)n cl(cid:237)nica adicional. En BØlgica se utiliza la denominaci(cid:243)n «protØsico dental-denturista», en los Pa(cid:237)ses Bajos «ProtØsico dental», en Dinamarca y el Reino Unido «mecÆnico dental cl(cid:237)nico», en Francia «denturologista». La federaci(cid:243)n profesional internacional se atiene a la denominaci(cid:243)n «denturista-denturologista». Vista la creciente movilidad dentro de la Uni(cid:243)n Europea, conviene poder controlar si las formaciones profesionales que en los diferentes Estados miembros conducen al ejercicio de la profesi(cid:243)n de «denturista- denturologista» quedan o no cubiertas por las Directivas 89/48/CEE (1)y 92/51/CEE (2), que prevØn un sistema de reconocimiento de t(cid:237)tulos de enseæanza superior que concluyen formaciones profesionales de al menos tres aæos. TambiØn conviene saber cuÆl es la relaci(cid:243)n entre quienes ejercen la profesi(cid:243)n de «denturista-denturologista» y los dentistas. Algunos Estados miembros proporcionan a los dentistas una posici(cid:243)n de monopolio para todas las operaciones efectuadas dentro de la boca, por ende, tambiØn para operaciones no mØdicas como tratamientos mecÆnicos y cl(cid:237)nicos. En cambio, en otros Estados miembros los «denturistas-denturologistas» pueden instalar pr(cid:243)tesis sin intervenci(cid:243)n del dentista. Entre ambas situaciones se encuentran legislaciones que permiten a los «denturistas-denturologistas» instalar pr(cid:243)tesis dentales despuØs de que el paciente haya obtenido de su dentista un certificado. Es evidente que la legislaci(cid:243)n al respecto dista mucho de estar armonizada


title: 2000/123/EF: Kommissionens beslutning af 10. januar 2000 om anvendelsen af artikel 9 i Rådets direktiv 96/67/EF på lufthavnen i Funchal (meddelt under nummer K(1999) 5194) (EØS-relevant tekst.) (Kun den portugisiske udgave er autentisk)

eurovoc_concepts:
Madeira
airport
market access
provision of services
transport infrastructure
works contract

text: 14. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 39/67 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 10. januar 2000 om anvendelsen af artikel 9 i R(cid:229)dets direktiv 96/67/EF p(cid:229) lufthavnen i Funchal (meddelt under nummer K(1999) 5194) (Kun den portugisiske udgave er autentisk) (E(cid:216)S-relevant tekst) (2000/123/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROP˘ISKE F˘LLESSKABER HAR (cid:151) (2) under henvisning om traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)i- ske F(cid:230)llesskab, Kommissionen offentliggjorde i overensstemmelse med direktivets artikel 9, stk. 3, et resumØ af denne medde- lelse i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende (2) af 25. november 1999 og opfordrede de berłrte parter til at frems(cid:230)tte deres bem(cid:230)rkninger. under henvisning til R(cid:229)dets direktiv 96/67/EF af 15. oktober 1996 om adgang til ground handling-markedet i F(cid:230)llesskabets lufthavne (1), s(cid:230)rlig artikel 9, stk. 5, (3) Kommissionen har i overensstemmelse med direktivets artikel 9, stk. 5, hłrt den portugisiske regering den 8. december 1999 vedrłrende udkastet til Kommissionens vurdering. under henvisning til den afgłrelse, som de portugisiske myn- digheder har underrettet Kommissionen om den 11. oktober 1999, og efter hłring af de p(cid:229)g(cid:230)ldende myndigheder, Grundlaget for undtagelsen efter hłring af det r(cid:229)dgivende udvalg, og ud fra fłlgende betragtninger: 1. Anvendelsesomr(cid:229)det for den undtagelse, som Portugals regering har meddelt 1. 1. Anmeldelsen fra de portugisiske myndigheder (1) Ved skrivelse modtaget af Kommissionen den 11. okto- ber 1999 fremsatte de portugisiske myndigheder en anmodning om godkendelse af den portugisiske rege- rings afgłrelse, hvorved den indrłmmer lufthavnen i Funchal en undtagelse, der g(cid:229)r ud p(cid:229) at (cid:151) begr(cid:230)nse antallet af brugere, der har tilladelse til at udłve egen-handling, til to for de tjenesteydelser, der er anfłrt i bilaget til direktivet under punkt 2 (cid:151) begr(cid:230)nse udłvelsen af egen-handling til Øn bruger for de kategorier af ground-handling ydelser, der er anfłrt i bilaget til direktivet under punkt 3, 4, 5. 2, 5. 3, 5. 4, 5. 5 og 5. 6. Denne undtagelse er p(cid:229) grundlag af direktivets artikel 9, stk. 1, litra c) og d), indrłmmer indtil den 31. december 2000. (4) De almindelige regler for adgang til ground handling- markedet er fastsat i direktivets artikel 6 og 7. Princippet heri er helt klart, at der skal v(cid:230)re friest mulig adgang for stłrsteparten af de forskellige kategorier af ground handling-ydelser. For en lufthavn med en trafikvolumen som Funchal med 1,7 mio. passagerer i 1997 er det i direktivet fastsat, at der skal indrłmmes ret til egen- handling fra den 1. januar 1998. Som fłlge af de s(cid:230)rlige forhold og de s(cid:230)rlige opgaver, der głr sig g(cid:230)ldende for en lufthavn, navnlig de problemer med hensyn til sikker- hed, men ogs(cid:229) med hensyn til pladsforhold og kapacitet, som kan opst(cid:229) i visse dele af de fleste lufthavne, kr(cid:230)ver direktivet imidlertid ikke en fuldst(cid:230)ndig (cid:229)bning af mar- kedet, men visse mindstekrav til (cid:229)bning b(cid:229)de med hen- syn til egen-handling og ground handling-ydelser til tredjemand for fire kategorier af tjenesteydelser, der udfłres p(cid:229) forpladsen, dvs. i en meget fłlsom del af luft- havnen. Disse kategorier vedrłrer forpladshandling, bagageh(cid:229)ndtering, br(cid:230)ndstof- og oliep(cid:229)fyldning samt visse former for h(cid:229)ndtering af fragt og post, bl. a. hen- hłrende under bilagets punkt 3, 4 og 5, som er de kate- gorier, der er genstand for n(cid:230)rv(cid:230)rende beslutning. Ret- ten til egen-passagerbetjening (punkt 2 i bilaget) omfat- tes normalt ikke af restriktioner for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r adgan- gen til egen-handling, og alle luftfartsselskaber błr kunne udnytte denne ret. (5) I artikel 9 i direktiv 96/67/EF er der dog ligeledes taget hensyn til det forhold, at der i bestemte s(cid:230)rlige tilf(cid:230)lde kan v(cid:230)re alvorlige plads- og kapacitetsproblemer, der foreskrevne forhindrer en (cid:229)bning af markedet omfang. I disse tilf(cid:230)lde kan der indrłmmes midlertidige undtagelser for at give lufthavnen tid til at afhj(cid:230)lpe pro- i det (1) EFT L 272 af 25. 10. 1996, s. 36. (2) EFT C 337 af 25. 11. 1999, s. 4. L 39/68 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 2. 2000 blemerne. S(cid:229)danne undtagelser kan derfor kun indrłm- mes i s(cid:230)rlige tilf(cid:230)lde, og har ikke til form(cid:229)l generelt at give lufthavnene ekstra tid til at efterkomme direktivets bestemmelser ud over, hvad der er fastsat i direktivets artikel 1. En undtagelse kan kun indrłmmes under henvisning til specifikke plads- og kapacitetsproblemer. Det er netop at de portugisiske myndigheders begrundelse i denne indrłmme den undtagelse, der omhandles beslutning, i overensstemmelse med artikel 23 i det por- tugisiske lovdekret »Decreto-Lei N. o 275/99 de 23 de Julho 1999« (3), hvormed direktiv 96/67/EF gennemfłres i portugisisk ret. for (10) Derimod har der i henhold til direktivet v(cid:230)ret ret til at januar 1998. Dette udłve egen-handling siden den 1. udfłres p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt af firmaet TAP for de operationer, som undtagelsen vedrłrer, dvs. ground handling-ydelser vedrłrende passagerer, bagage, fragt og samt ydelser p(cid:229) forpladsen. TAP havde indtil post udgangen af 1998 en forpligtelse til offentlig tjeneste i medfłr af artikel 4 i R(cid:229)dets forordning (E(cid:216)F) nr. 2408/92 p(cid:229) forbindelsen mellem Madeira og hovedland- et, som tegner sig for 66 % af bev(cid:230)gelserne. TAP st(cid:229)r som helhed for 69 % af bev(cid:230)gelserne p(cid:229) lufthavnen i Funchal, svarende til 85 % af passagerbev(cid:230)gelserne og 95 % af fragtbev(cid:230)gelserne. 1. 2. Beskrivelse af lufthavnen 2. De portugisiske myndigheders begrundelse (6) (7) Lufthavnen i Funchal er udstyret med en passagertermi- nal, der er beliggende langs med en landingsbane p(cid:229) 1 800 m, som er orienteret sydvest/nordłst og som har en kapacitet p(cid:229) ni bev(cid:230)gelser/time. Lufthavnen er belig- gende i den autonome region Madeira, og er derfor af afgłrende betydning for łkonomien i et yderomr(cid:229)de, som derudover er en ł. Imidlertid głr vejrforholdene og is(cid:230)r de nogle gange voldsomme vinde i omr(cid:229)det, at det er vanskeligt at lande. Dette forst(cid:230)rkes yderligere af luft- havnens beliggenhed ud til havet og op mod et bjerg, hvilket indeb(cid:230)rer, at terminalen har m(cid:229)ttet bygges i fire etager p(cid:229) grund af pladsmangel. (8) Generelt er antallet af bev(cid:230)gelser gennemsnitligt vokset (cid:229)rligt med 3 % i perioden 1990-95, inden der indtraf en stłrre stigning p(cid:229) op til 16,5 % i 1990erne. I 1997 var passagerantallet p(cid:229) 1,53 mio. passagerer (n(cid:230)sten 1,7 mio. i 1998), med en (cid:229)rlig gennemsnitlig stigning p(cid:229) 6,5 %; 88 % af trafikken udgłres af forbindel- ser til det portugisiske fastland. Trafikstrukturen har ikke (cid:230)ndret sig siden 1980erne og halvdelen er indenrigsflyv- ning og halvdelen udenrigsflyvning; to tredjedele af tra- fikken er ruteflyvning. Trafikprognoserne angiver en (cid:229)rlig gennemsnitlig stig- ning p(cid:229) ca. 4 % i de kommende fem (cid:229)r, hovedsagelig som fłlge af at landingsbanen udvides og derfor vil kunne modtage endnu stłrre fly. 1. 3. Den nuv(cid:230)rende situation vedrłrende ground handling- ydelser i Funchals lufthavn (9) Da passagertallet ligger p(cid:229) under tre millioner passagerer og 75 000 tons fragt (cid:229)rligt, vedrłrer (cid:229)bningen af marke- det ikke levering af tjenesteydelser til tredjemand. Disse ydelser til tredjemand, som svarer til 31 % af bev(cid:230)gel- serne i lufthavnen, udfłres p(cid:229) nuv(cid:230)rende tidspunkt b(cid:229)de af TAP med 2/3 og resten af firmaet TRIAM. (3) DiÆro da Repœblica (cid:151) 23. 07. 99-I SØrie-A N. o 170, s. 4588. 2. 1. Anmeldelsen fra de portugisiske myndigheder (11) Selskabet TAP’s nuv(cid:230)rende situation som eneindehaver af retten til at udłve egen-handling skyldes for en stor del det forhold, at TAP indtil sidste (cid:229)r havde en forplig- telse til offentlig tjeneste p(cid:229) indenrigsforbindelserne til det portugisiske fastland. I 1997 tegnede den samlede rutetrafik sig for 77 % af bev(cid:230)gelserne, og heraf stod TAP for 88 %. Med hensyn til passagertrafik ansl(cid:229)s rute- trafikken til 66 %, hvoraf TAP tegner sig for 78 %. (12) I henhold til den dokumentation, som de portugisiske myndigheder har fremlagt, głr plads- og kapacitetspro- blemerne sig lige s(cid:229) st(cid:230)rkt g(cid:230)ldende i terminalen som p(cid:229) forpladsen. (13) Med hensyn til afgangsterminalen er indcheckingsomr(cid:229)- det kun p(cid:229) 480 m2 til 15 indcheckingsskranker (plus tre skranker placeret p(cid:229) siden, uden plads til kłdannelse). Imidlertid er der kun ti skranker, som er tildelt TAP, der er forsynet med edb-systemer, leverandłrfirmaet TAIAM, som kun opererer med charterflyvning, foreta- ger indcheckning manuelt. Pladsmanglen i afgangshallen medfłrer alvorlige problemer for ventende passagerer i spidsbelastningsperioder, da de ofte m(cid:229) vente l(cid:230)nge i en terminal, som ikke er udstyret med klimaanl(cid:230)g, og ifłlge de portugisiske myndigheder er det ikke muligt at give adgang til en yderligere bruger. idet (14) Bagageh(cid:229)ndtering (punkt 3 i direktivets bilag) finder sted manuelt p(cid:229) et 30 m langt transportb(cid:229)nd og i lokaler p(cid:229) 350 m2, hvor det er sv(cid:230)rt at manłvrere, og hvor det derfor ikke ville v(cid:230)re muligt at give adgang til en yder- ligere bruger. (15) Hvad ang(cid:229)r forpladshandling (punkt 5 i bilaget), er pladsforholdene p(cid:229) forpladsen, ifłlge dokumentationen fra de portugisiske myndigheder, meget begr(cid:230)nsede, og fylder pladsen totalt med TAP’s og TRIAM’s materiel 14. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 39/69 henholdsvis 2 000 og 200 m2. Endvidere synes hanga- rerne til vedligeholdelse af materiellet (cid:151) skłnt de er opfłrt for nylig (cid:151) allerede at v(cid:230)re utilstr(cid:230)kkelige, med kun 400 m2 til TAP og 200 m2 til TRIAM. I spidsbelast- ningsperioder (30. spidsbelastningsperiode med ni bev(cid:230)- gelser) er trafikken p(cid:229) forpladsen uhyre vanskelig og far- lig, fordi der til stadighed er brug for temmelig tunge bugseringskłretłjer, da flystandpladserne alle er »nose in«. Lufthavnen har kun Øn servicevej med kłrsel i to retninger, som endvidere krydses af passagerer til fods i forbindelse med ankomst og afgang. (16) De nye hangar til fragth(cid:229)ndtering, som kun er p(cid:229) 450 m2, er nu helt besat af TAP, som via egen-handling direkte st(cid:229)r for 95 % af den samlede fragttrafik p(cid:229) luft- havnen. (17) Ifłlge de portugisiske myndigheder er det derfor ikke muligt at give en yderligere bruger adgang til disse ground handlings-tjenester, hvoraf en del allerede ydes af to leverandłrer. 3. Bem(cid:230)rkninger fra de berłrte parter (18) I medfłr af direktivets artikel 9, stk. 3, har Kommissio- nen offentliggjort et resumØ af anmeldelsen fra de portu- gisiske myndigheder, og de berłrte parter blev opfordret til at reagere herp(cid:229). ling vedrłrende bagage, fragt og post og ydelser p(cid:229) for- pladsen til midst to brugere; disse brugere udv(cid:230)lges p(cid:229) grundlag af relevante, objektive, gennemsigtige og ikke- diskriminerende kriterier. Udłvelsen af egen-handling af ground handling-ydelser over for passagerer er normalt (cid:229)bne uden begr(cid:230)nsning for alle brugere. (21) N(cid:229)r det som fłlge af s(cid:230)rlige plads- og kapacitetsproble- mer, navnlig p(cid:229) grund af for hłj udnyttelsesgrad eller pladsmangel, er umuligt at godkende udłvelse af retten til egen-handling eller ydelser til i direktivet foreskrevne omfang, kan den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlemsstat, afh(cid:230)ngigt af hvilken ydelseskategori det drejer sig om, begr(cid:230)nse antallet af brugere, der m(cid:229) udłve egen-handling, i henhold til direktivets artikel 9, stk. 1, litra c), eller forbyde udłvelsen af egen-handling eller begr(cid:230)nse udłvelsen heraf til en enkelt bruger i henhold til artikel 9, stk. 1, litra d). tredjemand i det (22) I henhold til artikel 9, stk. 2, skal enhver undtagelse imidlertid: (cid:151) pr(cid:230)cisere, for hvilken eller hvilke kategorier af ground handling-ydelser undtagelsen g(cid:230)lder, og de s(cid:230)rlige plads- og kapacitetsproblemer, der ligger til grund herfor (cid:151) v(cid:230)re ledsaget af en plan med relevante foranstalt- ninger, som tager sigte p(cid:229) at afhj(cid:230)lpe disse proble- mer. Der er ikke fremkommet s(cid:230)rlige bem(cid:230)rkninger vedrł- rende den her omhandlede undtagelse. Desuden m(cid:229) bestemmelserne i artikel 9, stk. 2, ikke: (cid:151) uretm(cid:230)ssigt gribe ind i direktivets form(cid:229)l 4. Vurdering af undtagelsen p(cid:229) baggrund af bestem- (cid:151) for(cid:229)rsage konkurrenceforvridning melserne i direktiv 96/67/EF 4. 1. G(cid:230)ldende regler vedrłrende ground handling 4. 1. 1. Mulighederne for at begr(cid:230)nse adgangen til mar- kedet (23) (19) I direktiv 97/67/EF er det fastsat, at der skal ske en grad- vis (cid:229)bning af markedet dels afh(cid:230)ngig af, hvordan ground handling-ydelserne udłves (egen-handling eller levering af ydelser til tredjemand), dels afh(cid:230)ngig af tra- fikm(cid:230)ngden i lufthavnen. (20) De generelle regler for udłvelse af ground handling for den kategori af tjenesteydelser, der er anfłrt i de portu- gisiske myndigheders anmeldelse, er fastsat i direktivets artikel 7, stk. 1. Disse regler er gentaget i bestemmel- serne i den Decreto-Lei (4), som gennemfłrer direktivet i portugisisk lovgivning. I henhold til direktivet kan med- lemsstaten beslutte at begr(cid:230)nse udłvelse af egen-hand- (cid:151) v(cid:230)re mere omfattende end strengt nłdvendigt. Som Kommissionen har fremh(cid:230)vet det bl. a. i beslut- ningerne af 14. januar 1998 om lufthavnene i Frankfurt og i D(cid:252)sseldorf (5), er direktivets hovedform(cid:229)l at liberali- sere markedet for ground handling-ydelser. De restriktio- ner, der p(cid:229)l(cid:230)gges tredjemand, medfłrer begr(cid:230)nsninger i deres frie ret til at levere de p(cid:229)g(cid:230)ldende ydelser eller udłve deres ret til egen-handling. I lighed med statslige foranstaltninger, der begr(cid:230)nser fri udveksling af tjene- steydelser (6), skal foranstaltninger, der begr(cid:230)nser, ude- lukker eller forhindrer tjenesteleverandłrers virksomhed (cid:151) eller, som i det foreliggende tilf(cid:230)lde, retten til at udfłre egen-handling (cid:151) selv om de anvendes uden for- skel p(cid:229) indenlandske tjenesteleverandłrer og brugere og tjenesteleverandłrer og brugere fra andre medlemsstater, v(cid:230)re begrundet i tvingende almene hensyn, som ikke er af łkonomisk art, og skal desuden st(cid:229) i et rimeligt for- hold til de tilsigtede m(cid:229)l. (4) Decreto-Lei N. o 275/99, DiÆro da Repœblica I- 23. 07. 99-I SØrie-A N. o 170, s. 4588. (6) Domme af 25. juli 1991 i sag C-288/89, MØdiawet, Saml. 1991 I, s. 4007 og C(cid:150)76/90, S(cid:228)ger mod Dennemeyer, Saml. I, s. 4221. (5) Kommissionens beslutning af 14. januar 1998, EFT L 173 af 18. 6. 1998, s. 32. L 39/70 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 2. 2000 4. 1. 2. Proceduren 4. 2. Undersłgelse af de problemer, som de portugisiske myn- digheder henviser til (24) Som anfłrt i de to beslutninger vedrłrende lufthavnene i Frankfurt og D(cid:252)sseldorf (7) skal Kommissionen ved sin undersłgelse fokusere p(cid:229): (cid:151) tilstedev(cid:230)relsen og omfanget af de problemer, hvor- med undtagelsen begrundes, og som forhindrer, at markedet foreskrevne omfang; kun plads- og kapacitetsproblemer kan komme i betragtning i direktivet i det (cid:229)bnes (cid:151) planen med de relevante foranstaltninger som skal lłse problemerne (cid:151) overholdelse af de i artikel 9, stk. 2, anfłrte princip- per, og vedrłrende overholdelsen af direktivets for- samt m(cid:229)l undg(cid:229)else omfanget af undtagelsen. konkurrenceforvridning af (25) En undtagelse m(cid:229) s(cid:229)ledes ikke have til form(cid:229)l generelt at give lufthavnen en l(cid:230)ngere tilpasningsfrist end den i direktivets artikel 1 fastsatte. Undtagelsen skal give luft- havnen mulighed for at afhj(cid:230)lpe specifikke problemer, der vanskeliggłr (cid:229)bningen af markedet. Enhver und- tagelse błr s(cid:229)ledes undersłges p(cid:229) baggrund af de speci- fikke problemer, der anfłres som begrundelse for, at markedet ikke kan (cid:229)bnes inden for den fastsatte frist. I henhold til Domstolens retspraksis skal enhver und- tagelse desuden fortolkes sn(cid:230)vert, og omfanget af en undtagelse den skal p(cid:229)g(cid:230)ldende foranstaltning (8). form(cid:229)let med afh(cid:230)nge af (26) Den foreliggende undtagelse m(cid:229) undersłges p(cid:229) bag- grund af disse overvejelser. (27) i forhold til disse problemer samt af Kommissionen har i overensstemmelse med direktivets artikel 9, stk. 4, foretaget en grundig undersłgelse af de anfłrte plads- og kapacitetsproblemer, af relevansen af den afgłrelse, som de portugisiske myndigheder har truffet set for- anstaltningerne til afhj(cid:230)lpning af dem. Kommissionen har bl. a. baseret sig p(cid:229) den dokumentation, som de por- tugisiske myndigheder har fremlagt, samt p(cid:229) sit eget besłg i lufthavnen i Funchal den 8. november 1999 og har ladet firmaet Aerotec foretage en teknisk ekspert- undersłgelse. Endelig har Kommissionen taget hensyn til de bem(cid:230)rkninger til Kommissionens analyse, som lufthavnen og den portugisiske regering har fremsat. (28) Madeira er en meget vigtig feriedestination, og lufthav- nen i Funchal er af afgłrende betydning for en fortsat udvikling af turismen. Den (cid:229)rlige v(cid:230)kst i trafikken p(cid:229) lufthavnen ansl(cid:229)s til 4 % for de n(cid:230)ste fem (cid:229)r. Stigningen omfatter n(cid:230)sten udelukkende passagertrafik. Lufthavnen har indledt betydelige anl(cid:230)gsarbejder, b(cid:229)de for at udvide forpladsen og for at udbygge terminalen. Situationen i lufthavnen, navnlig hvad ang(cid:229)r pladsforholdene p(cid:229) for- pladsen, er s(cid:229)ledes midlertidig og vil p(cid:229) visse punkter blive forbedret, n(cid:229)r anl(cid:230)gsarbejdet afsluttes i de kom- mende m(cid:229)neder. (29) Med 1,53 mio. passagerer i 1997 skal lufthavnen i Fun- chal i medfłr af direktivet tillade, at luftfartsselskaberne udłver egen-handling. Som fłlge af den kraftige v(cid:230)kst i trafikken vil denne lufthavn fra (cid:229)r 2001 ligeledes skulle liberalisere adgangen til egen-handling ydelser til tredje- mand, s(cid:229) snart t(cid:230)rsklen p(cid:229) 2 mio. passagerer (cid:229)rligt over- skrides. De portugisiske myndigheders undtagelse vedrł- rer dels en begr(cid:230)nsning for passagerbetjening, som normalt er helt liberaliseret, dels egen-handling p(cid:229) for- pladsen, dvs. at undtagelsen g(cid:230)lder bagagesortering, transport af passagerernes og mandskabets bagage samt h(cid:229)ndtering af fragt og post. (30) (31) (32) Passagerbetjening Ifłlge de portugisiske myndigheder er der plads- og kapacitetsproblemer i terminalen, med st(cid:230)rk tr(cid:230)ngsel i indcheckningshallen. Der er efter Kommissionens opfat- telse ingen tvivl om, at der kan opst(cid:229) alvorlige proble- mer i denne hal, som er for lille til at rumme alle de indcheckningskłerne p(cid:229) visse passagerer, der venter i spidsbelastningstidspunkter med mange flyafgange. som led i ydelser Passagerbetjening udfłres nu af to selskaber: TAP, som b(cid:229)de yder passagerbetjening for sine egne fly og for kunder tredjemand, og det selvst(cid:230)ndige firma TRIAM, som yder tjenester for tredje- mand, og hvis kunder i dag udelukkende best(cid:229)r af char- terluftfartsselskaber. Brugerne af lufthavnen har derfor allerede en valgmulighed med hensyn til ydelse af pas- sagerbetjening. for I henhold til direktivets artikel 7, stk. 1, skal der imidler- tid v(cid:230)re adgang til fri udłvelse af egen-handling. Kun plads- eller kapacitetsproblemer kan begrunde en und- tagelse, der g(cid:229)r ud p(cid:229) at begr(cid:230)nse antallet af brugere, der udłver egen-handling. Det skal derfor undersłges, om det reelt er umuligt at acceptere nye brugere. (7) Jf. fodnote 5. (8) Jf. fodnote 6. (33) Der er ingen tvivl om, at den hal, hvor indcheckning foreg(cid:229)r nu, er for lille, men det skal understreges, at pro- 14. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 39/71 blemet skyldes selve hallen og i mindre grad antallet af indcheckningsskranker. Pladsmanglen skyldes ikke den virksomhed, der st(cid:229)r for indcheckning, det v(cid:230)re sig en af de to nuv(cid:230)rende operatłrer eller en ny operatłr. Der er s(cid:229)ledes ikke, som i visse andre lufthavne, f(cid:230)lles ind- checkning ved skrankerne for flere fly samtidig. Til hvert fly afs(cid:230)ttes specifikke skranker, som er (cid:229)bne for hvert af de p(cid:229)g(cid:230)ldende fly 2-3 timer fłr hver afgang. Operatł- ren behandler derfor fłrst det fłlgende fly, n(cid:229)r ind- checkningen til det fłrste fly er afsluttet. Hvis de 18 skranker fordeles p(cid:229) de enkelte flyafgange, er antallet af brugere i princippet ligegyldigt, eftersom antallet af skranker forbliver u(cid:230)ndret som fłlge af det anvendte indcheckningssystem, og kapaciteten varierer alts(cid:229) heller ikke. (34) P(cid:229) grundlag af den v(cid:230)rst t(cid:230)nkelige situation, dvs. (cid:229)rets travleste dag (cid:151) i dette tilf(cid:230)lde prognoserne for den 3. januar 2000 (cid:151) viser en gennemgang af flyankomster og -afgange, at det eneste tidspunkt, hvor der kan v(cid:230)re mangel p(cid:229) indcheckningsskranker, kun varer to timer, og selv p(cid:229) det tidspunkt varer overlapningen mellem to skranker hłjst 20 minutter. (38) I betragtning af flyplanerne og den anvendte indcheck- ningsmetode vil tilkomsten af nye brugere, der udłver egen-handling, ikke forv(cid:230)rre de ganske vist reelle van- skeligheder, som lufthavnen allerede st(cid:229)r over for, men som er begr(cid:230)nset til ventesalen. Det p(cid:229)hviler derfor luft- havnen at foretage en ligelig og afbalanceret fordeling af skrankerne mellem de forskellige operatłrer p(cid:229) grundlag af udviklingen i disses behov. Bagageh(cid:229)ndtering (39) I henhold til dokumentationen fra de portugisiske myn- digheder er h(cid:229)ndterings- og transportomr(cid:229)det for bagage yderst begr(cid:230)nset. H(cid:229)ndteringen foreg(cid:229)r manuelt fra et 30 m langt transportb(cid:229)nd, som allerede benyttes af to leverandłrer af tjenesteydelser. Det er helt umuligt at give en yderligere operatłr adgang til bagagesortering. Som fłlge af pladsmangel g(cid:230)lder det samme for trans- port af bagage i forbindelse med ankomst og afgang. (35) De portugisiske myndigheder har fremfłrt, at fire skran- ker reelt ikke kunne udnyttes, fordi de er uheldigt place- ret i hallen. Disse skranker blev imidlertid brugt den dag, Kommissionen aflagde besłg, og det var ikke engang en s(cid:230)rlig travl dag. Det skal erkendes, at deres placering i terminalen er uhyre upraktisk, og at adgangen til skranke 1 og 2 reelt er meget begr(cid:230)nset. I praksis kan de imidlertid udnyttes, hvis man benytter begge skranker til det samme fly, s(cid:229) passagerkłen kan opdeles i to. imidlertid Begr(cid:230)nsningen af antallet af operatłrer vil ikke f(cid:229) nogen indvirkning p(cid:229) den nuv(cid:230)rende pladsman- gel i denne sammenh(cid:230)ng, og det vil heller ikke mindske behovet for supplerende skranker. (40) (36) Af flyplanen for (cid:229)rets travleste dag fremg(cid:229)r det s(cid:229)ledes, at fem skranker mellem kl. 8 og 10. 30, er frie i den del, der nu er tildelt firmaet TRIAM, og at ingen af skran- kerne anvendes mellem kl. 16. 30 og 22. Endvidere anvender TRIAM ikke nogen af skrankerne p(cid:229) visse dage i november m(cid:229)ned. De otte TAP-skranker anvendes mere intensivt, men mellem kl. 11 og 15. 45 kan i hvert fald tre af disse skranker stilles til r(cid:229)dighed for andre i henhold til flyplanen og den g(cid:230)ngse praksis med til- deling af skranker. Forpladshandling Bortset fra transport af bagage, hvor det har vist sig umuligt at give adgang til en yderligere operatłr i sorte- ringsomr(cid:229)det, synes resten af forpladsoperationerne ikke at lide under alvorlige plads- eller kapacitetsproblemer. Den dag, da Kommissionen aflagde besłg, viste det sig, i den vestlige del af forpladsen, uden at pladsen, bl. a. vanskelighed ville kunne rumme mere materiel. Selv p(cid:229) det roligste tidspunkt af dagen, dvs. n(cid:229)r materiellet ikke anvendes og derfor er parkeret, viste det sig, at de omr(cid:229)- der, der var afsat til parkering, langt fra var overfyldt. Endvidere er den nuv(cid:230)rende indretning af disse omr(cid:229)der kun midlertidig, og det błr v(cid:230)re muligt at skaffe langt mere plads flystandpladserne (cid:230)ndres i forpladsens vestlige del. Uafh(cid:230)ngigt af denne forbedring giver »nose in«-placeringen af flyene, i hen- hold til standarderne og rekommandationerne fra Orga- nisationen for International Civil Luftfart (ICAO) mulig- hed for at placere hj(cid:230)lpemateriellet foran flyene, bl. a. ved position 2-4 og A06-A04 samt A01-A03. De portu- gisiske myndigheder har derfor ikke kunnet bevise, at det er umuligt at give adgang til at udfłre egen-handling i overensstemmelse med direktivets krav. fra for(cid:229)ret 2000, n(cid:229)r (37) Det forhold at de skranker, der nu anvendes af TRIAM, ikke er forsynet med edb-udstyr, er uden tvivl genere- rende for passagererne, men er ikke til hinder for, at en ny operatłr kan komme til. Beslutningen om at udłve egen-handling eller ej er en łkonomisk beslutning, som hver enkel operatłr m(cid:229) tr(cid:230)ffe p(cid:229) grundlag af fordele og ulemper ved at udfłre s(cid:229)danne tjenester, herunder de udstyrsm(cid:230)ssige problemer, som lufthavnen lider under. H(cid:229)ndtering af fragt (41) Der er for nylig opfłrt en ny fragtterminal. Denne ter- minal p(cid:229) 450 m2 (hvoraf 100 m2 til kontorer) udnyttes nu af TAP. Den er opdelt i to dele til henholdsvis import og eksport, s(cid:229) hver del kun har Øn udgang til forpladsen. L 39/72 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 14. 2. 2000 TAP er den eneste virksomhed, der słrger for fragth(cid:229)nd- tering p(cid:229) lufthavnen, og dens egen-handling tegner sig for over 95 % af ydelserne. Levering af ground handling- ydelser til tredjemand, som kun tegner sig for 5 % af tra- fikken, (cid:229)bnes ikke obligatorisk, s(cid:229) l(cid:230)nge lufthavnen ikke har n(cid:229)et t(cid:230)rsklen p(cid:229) 2 mio. passagerer (cid:229)rligt, som fastsat i direktivet. Muligheden for at en virksomhed anmoder om at udłve egen-handling for denne kategori tjeneste- ydelser, som kun ville svare til 1-2 % af trafikken, er lidet sandsynlig. I henhold til direktivets artikel 9 skal det imidlertid bevises, at det er umuligt at give adgang til yderligere Øn virksomhed, som ville f(cid:229) tildelt plads i for- hold til vedkommendes fragth(cid:229)ndtering. At finde plads hertil i hangaren synes ikke i sig selv at v(cid:230)re umuligt, da behovet er meget begr(cid:230)nset. Det synes imidlertid ikke at v(cid:230)re muligt at h(cid:229)ndtere adgangen til og fra han- garen for yderligere Øn virksomhed som fłlge af dłrenes placering. Endvidere er kontorerne for hangarpersonalet for sm(cid:229) og for ringe indrettet til at der kan gives adgang til yderligere Øn virksomhed. (42) I dokumentationen fra de portugisiske myndigheder henvises der ligeledes til den trange plads i vedligehold- elseshangarerne og hvilelokalerne. For det fłrste er disse bygninger helt nye, hvorfor man ved indretningen af pladsen burde have taget hensyn til direktivets krav. For det andet viste en undersłgelse af fordelingen af den disponible plads, at TAP til sine forpladshandlingsopera- tioner disponerer over 2 000 m2 til parkering af mate- riel og 400 m2 til vedligeholdelse af dette materiel, hvor- ved behandling af 70 % af trafikken kan ske uden stłrre vanskelighed. For de resterende 30 % disponerer TRIAM henholdsvis over 200 m2 p(cid:229) forpladsen og over halv- delen af vedligeholdelsesanl(cid:230)ggene og hvilelokalerne. De anl(cid:230)g, der udnyttes af TRIAM, kan s(cid:229)ledes synes »over- dimensionerede« i forhold til den h(cid:229)ndterede trafikvolu- men, og det er s(cid:229)ledes ikke bevist, at det var umuligt at finde plads til en ny virksomhed. 5. Planen med foranstaltninger (43) I overensstemmelse med direktivets artikel 9, stk. 2, omfatter den dokumentation, som de portugisiske myn- digheder har fremlagt, en plan med relevante foranstalt- ninger, som tager sigte p(cid:229) at afhj(cid:230)lpe de anfłrte proble- mer. Med den tilsvarende udvidelse af forpladsen vil antallet af standpladser kunne łges fra ni til 14, herunder fire standpladser for store fly. Denne udvidelse og disse nye standpladser vil naturligvis blive ledsaget af mere plads til laste- og losseoperationer samt ny plads til parkering af materiel p(cid:229) n(cid:230)sten 7 000 m2. Som fłlge af plads- mangel vil det imidlertid ikke v(cid:230)re muligt at fordoble servicevejen ved terminalen. Planen omfatter derimod en betydelig udbygning af terminalen, som dels vil omfatte en nye bagagesorteringshal, dels en forłgelse af antallet fuldt udrustet med edb- af check-in-skranker til 40, udstyr, i en indcheckningshal p(cid:229) n(cid:230)sten 4 400 m2. Der ligeledes blive opfłrt en bygning p(cid:229) 1 250 m2 til vil vedligeholdelse af kłretłjer og et overd(cid:230)kket omr(cid:229)de til fragt p(cid:229) 3 000 m2. 6. Opfyldelse af kriterierne i direktivets artikel 9, stk. 2 (46) I henhold til direktivets artikel 9 kan der kun indrłm- mes undtagelser, hvis plads- og/eller kapacitetsproblemer umuliggłr (cid:229)bning af markedet i det omfang, der er fast- sat i direktivet. Kommissionens undersłgelse synes at vise, at dette til fulde er bevist for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r ground handling i forbindelse med bagagesortering og -trans- port, som fłlge af pladsmangel i lokalerne, hvilket for- hindrer, at der kan komme yderligere operatłrer til p(cid:229) et areal, hvor der knap er plads til to. Det samme g(cid:230)lder h(cid:229)ndtering af fragt og post, hvor der som fłlge af loka- lernes indretning og problemer med kontorer til perso- nalet ikke for tiden er plads til yderligere Øn virksomhed. Det er imidlertid ikke blevet bevist for de andre tjene- steydelser, at det er umuligt at (cid:229)bne markedet, enten fordi manglende komfort alene ikke kan tages i betragt- ning, eller fordi det fremfłrte problem ikke er afh(cid:230)ngig af antallet af virksomheder. De portugisiske myndighe- ders undtagelse synes s(cid:229)ledes at v(cid:230)re mere omfattende end nłdvendigt. (47) Hvad ang(cid:229)r undtagelsens varighed, vil der ikke kunne skaffes tilstr(cid:230)kkelig plads til at efterkomme direktivet p(cid:229) de steder, hvor der har v(cid:230)ret problemer fłr (cid:229)bningen af den nye bagagesorteringshal, dvs. inden udgangen af (cid:229)r 2000. Ogs(cid:229) den forelagte plan med foranstaltninger omfatter indretning af et overd(cid:230)kket fragtomr(cid:229)de inden for den samme tidsfrist. Undtagelsen synes derfor i denne henseende at v(cid:230)re i overensstemmelse med prin- cipperne i artikel 9, stk. 2. (44) Disse foranstaltninger indg(cid:229)r i en stłrre plan for udvi- delse af lufthavnen, som vil give denne mulighed for at kunne klare stigningen i trafikken og lette adgangen til Madeira. Der vil s(cid:229)ledes kunne modtages stłrre fly p(cid:229) interkontinentale forbindelser p(cid:229) st(cid:230)rkt forbedrede sik- kerhedsm(cid:230)ssige vilk(cid:229)r. 7. Konklusion (45) Denne plan omfatter fłrst og fremmest en forl(cid:230)ngelse af start- og landingsbanen p(cid:229) p(cid:230)le og en (cid:230)ndring af banens orientering for ikke at bygge p(cid:229) for dybt vand. (48) Som fłlge af den st(cid:230)rke v(cid:230)kst i trafikken i lufthavnen i Funchal er det nłdvendigt at foretage store udvidelser for at kunne modtage alle flytyper i fuld sikkerhed, her- under store fly, men ogs(cid:229) for at give passagerne gode 14. 2. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende L 39/73 vilk(cid:229)r. Problemerne i tilknytning til indcheckning af pas- sagerne skyldes imidlertid, at hallen er lille, og ikke et s(cid:230)rligt problem med check in-skrankerne eller de perso- ner, der betjener disse skranker. P(cid:229) forpladsen kan der skaffes tilstr(cid:230)kkelig plads, s(cid:229) en yderligere bruger kan udłve sin egen-handling som led i ground handling- operationerne, navnlig n(cid:229)r den vestlige del er blevet nyindrettet, hvilket vil ske inden for de fłrste m(cid:229)neder af (cid:229)r 2000. Da lokalerne er sm(cid:229), viser det sig derimod at v(cid:230)re umu- ligt at give adgang til yderligere Øn virksomhed p(cid:229) et areal, hvor to leverandłrer allerede har store vanskelig- heder med at manłvrere deres materiel til bagagesorte- ring og -transport. Ifłlge Kommissionens undersłgelse er der heller ikke for tiden plads til en ny virksomhed i fragthangaren. VEDTAGET F(cid:216)LGENDE BESLUTNING: Artikel 1 1999, błr kun omfatte de ydelser, der er defineret i direktivets bilag i punkt 3, 4 og 5. 4 hvad ang(cid:229)r transport af bagage mel- lem fly og lufthavnsbygning. Artikel 2 Den Portugisiske Republik meddeler Kommissionen afgłrelsen om undtagelse, som (cid:230)ndret i henhold til artikel 1, inden den tr(cid:230)der i kraft. Artikel 3 Denne beslutning er rettet til Den Portugisiske Republik. Udf(cid:230)rdiget i Bruxelles, den 10. januar 2000. Den undtagelse, Den Portugisiske Republik har givet lufthavnen i Funchal, og som meddeltes Kommissionen den 11. oktober P(cid:229) Kommissionens vegne Loyola DE PALACIO N(cid:230)stformand


title: Verordening (EG) nr. 50/2000 van de Commissie van 10 januari 2000 inzake de etikettering van voedingsmiddelen en voedselingrediënten die genetisch gemodificeerde of met genetisch gemodificeerde organismen geproduceerde additieven en aroma's bevatten

eurovoc_concepts:
flavouring
food additive
foodstuff
genetically modified organism
labelling

text: 11. 1. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 6/15 VERORDENING (EG) Nr. 50/2000 VAN DE COMMISSIE van 10 januari 2000 inzake de etikettering van voedingsmiddelen en voedselingrediënten die genetisch gemodificeerde of met genetisch gemodificeerde organismen geproduceerde additieven en aroma's bevatten DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Richtlĳn 79/112/EEG van de Raad van 18 december 1978 betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake etikettering en presentatie van levensmid- delen bestemd voor de eindgebruiker alsmede inzake de daar- voor gemaakte reclame (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Richtlĳn 97/ 4/EG van het Europees Parlement en de Raad (2), inzonderheid op artikel 4, lid 2, Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) en nieuwe voedingsmiddelen Verordening (EG) nr. 258/97 van het Europees Parle- ment en de Raad van 27 januari 1997 betreffende voedsel- nieuwe ingrediënten (3) is niet van toepassing op additieven en aroma's die bestemd zĳn om in voedingsmiddelen te worden gebruikt, aangezien deze stoffen ten aanzien van de beoordeling van hun veiligheid vallen onder andere communautaire bepalingen, namelĳk Richtlĳn 89/ 107/EEG van de Raad van 21 december 1988 betref- fende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake levensmiddelenadditieven die in voor menselĳke voeding bestemde waren mogen worden gebruikt (4), gewĳzigd bĳ Richtlĳn 94/34/EG van het Europees Parlement en de Raad (5), en Richtlĳn 88/ 388/EEG van de Raad van 22 juni 1988 betreffende de onderlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inzake aroma's voor gebruik in levensmiddelen en de uitgangsmaterialen voor de bereiding van die aroma's (6), gewĳzigd bĳ Richtlĳn 91/71/EEG van de Commissie (7). Deze additieven en aroma's zĳn tevens uitgesloten van het toepassingsgebied van Verordening (EG) nr. 1139/98 van de Raad van 26 mei 1998 betreffende de verplichte opneming in de etikettering van bepaalde met genetisch gemodificeerde organismen geproduceerde levensmid- delen van andere gegevens dan die waarin Richtlĳn 79/ 112/EEG voorziet (8). Deze uitsluiting heeft tot gevolg dat genetisch gemodifi- ceerde of met genetisch gemodificeerde organismen geproduceerde additieven en aroma's die als ingrediënt in voedingsmiddelen worden gebruikt, niet zĳn onder- worpen aan de in artikel 8 van Verordening (EG) nr. 258/97 opgenomen specifieke etiketteringsbepalingen en de in artikel 2 van Verordening (EG) nr. 1139/98 opgenomen etiketteringsbepalingen. (4) Het is belangrĳk dat de consument evenzeer wordt voor- gelicht omtrent het gebruik van genetisch gemodifi- ceerde of met genetische technieken geproduceerde addi- (1) PB L 33 van 8. 2. 1979, blz. 1. (2) PB L 43 van 14. 2. 1997, blz. 21. (3) PB L 43 van 14. 2. 1997, blz. 1. (4) PB L 40 van 11. 2. 1989, blz. 27. (5) PB L 237 van 10. 9. 1994, blz. 1. (6) PB L 184 van 15. 7. 1988, blz. 61. (7) PB L 42 van 15. 2. 1991, blz. 25. (8) PB L 159 van 3. 6. 1998, blz. 4. (5) (6) (7) (8) (9) (10) tieven of aroma's als hĳ reeds wordt voorgelicht omtrent de aanwezigheid van andere ingrediënten die genetisch gemodificeerde organismen bevatten of met dergelĳke organismen zĳn geproduceerd. Bepaalde lidstaten hebben aangegeven dat zĳ het voor- nemen hebben op nationaal niveau vermeldingen in de etikettering verplicht te stellen die de consument voor- lichten over het gebruik van additieven en/of aroma's die met genetisch gemodificeerde organismen zĳn geprodu- ceerd. Het gevaar bestaat dat dergelĳke bepalingen nieuwe belemmeringen voor de handel binnen de Gemeenschap creëren. De Commissie heeft in Beschikking 98/613/EG van 21 oktober 1998 (9) inzake een ontwerpbesluit van een lidstaat betreffende de vermelding van genetisch gemodi- ficeerde additieven en aroma's in overeenstemming met de lidstaten gesteld dat de opstelling van communautaire etiketteringsbepalingen de meest bevredigende oplossing zou zĳn. de van betrokken Het zou in deze situatie nuttig zĳn een vermelding in de etikettering voedingsmiddelen verplicht te stellen waaruit blĳkt dat de gebruikte addi- tieven of aroma's genetisch gemodificeerde organismen zĳn of dergelĳke organismen bevatten dan wel met geproduceerd, waarbĳ zĳn dergelĳke dezelfde beginselen in acht worden genomen als zĳn vastgesteld voor de etikettering van ingrediënten die geheel of gedeeltelĳk uit genetisch gemodificeerde orga- nismen bestaan of met dergelĳke organismen zĳn gepro- duceerd. organismen De bepalingen van deze verordening zĳn niet van toepassing op additieven en aroma's die als zodanig aan de eindgebruiker worden verkocht. Voor deze additieven en aroma's zouden afzonderlĳke maatregelen moeten gelden waarmee soortgelĳke etiketteringsverplichtingen worden opgelegd. Volgens de aanpak die in artikel 8 van Verordening (EG) nr. 258/97 is uiteengezet, moet er met name voor worden gezorgd dat de eindgebruiker wordt ingelicht over alle kenmerken en eigenschappen van voedings- middelen, zoals de samenstelling, de voedingswaarde of het nutritieve effect dan wel het beoogde gebruik van het voedingsmiddel, waardoor dit voedingsmiddel of voedse- lingrediënt niet meer gelĳkwaardig is aan een bestaand voedingsmiddel of voedselingrediënt. Daartoe dienen voor genetisch gemodificeerde of met genetisch gemodi- ficeerde en aroma's die niet gelĳkwaardig zĳn aan hun conventio- nele tegenhangers, etiketteringsvoorschriften te gelden. geproduceerde organismen additieven (9) PB L 291 van 30. 10. 1998, blz. 35. L 6/16 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 11. 1. 2000 (11) (12) (13) (14) Volgens de aanpak die in artikel 8 van Verordening (EG) nr. 258/97 is uiteengezet, moeten de voorschriften inzake etikettering op een wetenschappelĳke beoorde- ling gebaseerd zĳn. Er moeten duidelĳke etiketteringsvoorschriften voor bovengenoemde producten worden vastgesteld om ervoor te zorgen dat de officiële controle op een betrouwbare, reproduceerbare en praktisch uitvoerbare grondslag kan worden uitgevoerd. Er moet tevens voor worden gezorgd dat de eisen inzake etikettering niet overmatig gecompliceerd zĳn, maar toch voldoende gedetailleerd om de consument de infor- matie te verschaffen die deze nodig heeft. In Verordening (EG) nr. 1139/98 is het criterium gespe- cificeerd dat bepaalt of de etiketteringsverplichtingen voor voedingsmiddelen die uit genetisch gemodificeerde maïs of soja zĳn geproduceerd, van toepassing zĳn. (15) De aanwezigheid van door genetische modificatie verkregen eiwit of DNA in additieven en aroma's die als ingrediënt in een voedingsmiddel worden gebruikt, is bĳ de huidige stand van zaken ook het criterium dat het best beantwoordt aan bovenvermelde eisen. Deze bena- dering kan opnieuw worden overwogen in het licht van nieuwe ontwikkelingen in de wetenschappelĳke kennis. (16) Gelet op de reikwĳdte en de gevolgen van de voorge- nomen maatregelen, is de bĳ deze verordening inge- voerde communautaire regeling niet alleen noodzakelĳk maar ook essentieel om ervoor te zorgen dat de beoogde doelstellingen worden bereikt. (17) Toevallige contaminatie van additieven of aroma's met door genetische modificatie verkregen DNA of eiwit kan niet worden uitgesloten; het is nuttig om na te gaan of te stellen het mogelĳk is een drempelwaarde vast teneinde uit dergelĳke contaminatie resulterende etiket- tering te vermĳden. (18) De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Permanent Comité voor levensmiddelen, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 1. In deze verordening worden aanvullende specifieke voor- schriften vastgesteld voor de etikettering van voedingsmiddelen en voedselingrediënten die bestemd zĳn om aan de eindver- bruiker of aan instellingen te worden geleverd (hierna „de gespecificeerde voedingsmiddelen” te noemen) en die de in lid 2 omschreven additieven en/of aroma's (hierna „de gespecifi- ceerde additieven en aroma's” te noemen) bevatten. De gespecificeerde additieven en aroma's zĳn: 2. — additieven die binnen het toepassingsgebied van Richtlĳn 89/107/EEG vallen en/of — aroma's die bestemd zĳn om in voedingsmiddelen te worden gebruikt en die binnen het toepassingsgebied van Richtlĳn 88/388/EEG vallen, die geheel of gedeeltelĳk uit genetisch gemodificeerde orga- nismen in de zin van Richtlĳn 90/220/EEG van de Raad (1) bestaan of met dergelĳke organismen zĳn geproduceerd. Artikel 2 Onverminderd de andere voorschriften van de communautaire wetgeving inzake de etikettering van voedingsmiddelen moet de etikettering van de gespecificeerde voedingsmiddelen de eindgebruiker en de instellingen inlichten omtrent: a) overeenkomstig artikel 4, lid 1, alle kenmerken of eigen- schappen van de voedingsmiddelen zoals: — de samenstelling, — de voedingswaarde of het nutritieve effect, — het beoogde gebruik van de additieven of de aroma's, waardoor de gespecificeerde additieven of aroma's niet langer gelĳkwaardig zĳn aan bestaande additieven of aroma's; b) de aanwezigheid in de gespecificeerde additieven of aroma's van stoffen die niet voorkomen in bestaande gelĳkwaardige additieven of aroma's en die gevolgen kunnen hebben voor de gezondheid van bepaalde bevolkingscategorieën; c) de aanwezigheid in de gespecificeerde additieven of aroma's van stoffen die niet voorkomen in bestaande gelĳkwaardige additieven of aroma's en die aanleiding geven tot ethische bezwaren; d) overeenkomstig artikel 4, lid 2, de aanwezigheid van een additief of een aroma dat geheel of gedeeltelĳk bestaat uit een organisme dat genetisch gemodificeerd is volgens tech- nieken voor genetische modificatie die zĳn opgenomen in de niet-uitputtende lĳst in bĳlage I A, deel 1, van Richtlĳn 90/220/EEG. Artikel 3 De gespecificeerde additieven of aroma's worden geacht niet langer gelĳkwaardig in de zin van artikel 2, onder a), te zĳn indien wetenschappelĳk onderzoek, gebaseerd op een passende analyse van de bestaande gegevens, kan aantonen dat de onder- zochte kenmerken verschillen van die van conventionele addi- tieven of aroma's, rekening houdend met de aanvaarde limieten van de natuurlĳke spreiding voor deze kenmerken. Dit is het geval wanneer de gespecificeerde additieven of aroma's door genetische modificatie verkregen eiwit en/of DNA bevatten. Artikel 4 De in artikel 2, onder a), bedoelde aanvullende specifieke 1. voorschriften voor de etikettering zĳn: In de in artikel 6 van Richtlĳn 79/112/EEG bedoelde lĳst van ingrediënten wordt onmiddellĳk na de naam van het betrokken additief of aroma tussen haakjes de vermelding „geproduceerd met genetisch gemodificeerd(e). ” aangebracht. Deze tekst mag ook worden aangebracht in de vorm van een duidelĳk zichtbare voetnoot bĳ de lĳst van ingrediënten, die door middel van een asterisk (*) verwĳst naar het betrokken additief of aroma. Deze voetnoot wordt afgedrukt in een letter- type dat ten minste hetzelfde formaat heeft als dat van de lĳst van ingrediënten zelf. (1) PB L 117 van 8. 5. 1990, blz. 15. 11. 1. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 6/17 Bĳ gespecificeerde voedingsmiddelen waarvoor geen lĳst van ingrediënten wordt vermeld, wordt deze vermelding duidelĳk op de etikettering van het product aangebracht. Bĳ gespecificeerde voedingsmiddelen waarvoor geen lĳst van ingrediënten wordt vermeld, wordt deze vermelding duidelĳk op de etikettering van het product aangebracht. De in artikel 2, onder d), bedoelde aanvullende specifieke 2. voorschriften voor de etikettering zĳn: In de lĳst van ingrediënten wordt onmiddellĳk na de naam van het betrokken additief of aroma de vermelding „genetisch gemodificeerd” aangebracht. Deze tekst mag ook worden aangebracht in de vorm van een duidelĳk zichtbare voetnoot bĳ de lĳst van ingrediënten, die door middel van een asterisk (*) verwĳst naar het betrokken additief of aroma. Deze voetnoot wordt afgedrukt in een letter- type dat ten minste hetzelfde formaat heeft als dat van de lĳst van ingrediënten zelf. Artikel 5 Deze verordening is niet van toepassing op gespecificeerde voedingsmiddelen die vóór de inwerkingtreding van deze verordening legaal in de Gemeenschap zĳn vervaardigd en geëtiketteerd of legaal in de Gemeenschap zĳn geïmporteerd en in het vrĳe verkeer zĳn gebracht. Artikel 6 Deze verordening treedt in werking op de negentigste dag volgende op die van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 10 januari 2000. Voor de Commissie Erkki LIIKANEN Lid van de Commissie


title: Kommissionens förordning (EG) nr 57/2000 av den 10 januari 2000 om upphävande av förmånstullarna och om återinförande av Gemensamma tulltaxans tull på import av storblommiga rosor med ursprung i Israel

eurovoc_concepts:
CCT duties
Israel
floriculture
import
suspension of customs duties
tariff preference

formats: pdf print

text: 11. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 6/27 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 57/2000 av den 10 januari 2000 om upphävande av förmånstullarna och om återinförande av Gemensamma tulltaxans tull på import av storblommiga rosor med ursprung i Israel EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 4088/87 av den 21 december 1987 om fastställande av villkoren för tillämp- ning av förmånstullar på import av vissa blommor med ursprung i Cypern, Israel, Jordanien och Marocko samt i Väst- banken och Gazaremsan (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 1300/97 (2), särskilt artikel 5. 2 b i denna, och av följande skäl: 4. 5. 6. 7. I kommissionens förordning (EEG) nr 700/88 (6), senast ändrad genom förordning (EG) nr 2062/97 (7), fastställs närmare tillämpningsföreskrifter för dessa förfaranden. På grundval av de priser som har noterats i enlighet med förordningarna (EEG) nr 4088/87 och (EEG) nr 700/88 konstateras att de villkor som föreskrivs i artikel 2. 2 i förordning (EEG) nr 4088/87 om upphävande av förmåns- tullarna är uppfyllda i fråga om storblommiga rosor med ursprung i Israel. Gemensamma tulltaxans tullsats bör därför återinföras. fråga täcker perioden 1 Kvoten för produkterna i januari–31 december 2000. Som en följd därav gäller upphävandet av förmånstullen och återinförandet av Gemensamma tulltaxans tull senast till slutet av den perioden. Mellan förvaltningskommitténs möten skall åtgärder vidtas av kommissionen. dessa 1. 2. 3. I förordning (EEG) nr 4088/87 föreskrivs villkoren för att tillämpa förmånstullar på storblommiga rosor, småb- lommiga rosor, nejlikor och prydnadsnejlikor (på kvist) inom gränserna för de tullkvoter som årligen öppnas för import till gemenskapen av färska snittblommor. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Genom rådets förordning (EG) nr 1981/94 (3), senast ändrad genom kommissionens förordning (EG) nr 2530/ 1999 (4), öppnas och föreskrivs villkoren för förvalt- ningen av gemenskapens tullkvoter för färska snitt- blommor och blomknoppar med ursprung i Cypern, Egypten, Israel, Malta, Marocko, Västbanken och Gaza- remsan. Artikel 1 Med avseende på import av storblommiga rosor (KN-nummer ex 0603 10 10) med ursprung i Israel skall de förmånstullar som fastställs i förordning (EG) nr 1981/94 upphävas och Gemensamma tulltaxans tullsats återinföras. I kommissionens förordning (EG) nr 55/2000 (5) fast- ställs gemenskapens import- och producentpriser på nejlikor och rosor med avseende på tillämpningen av importförfarandena. Artikel 2 (1) EGT L 382, 31. 12. 1987, s. 22. (2) EGT L 177, 5. 7. 1997, s. 1. (3) EGT L 199, 2. 8. 1994, s. 1. (4) EGT L 306, 1. 12. 1999, s. 17. (5) Se sida 23 i denna tidning. Denna förordning träder i kraft den 12 januari 2000. (6) EGT L 72, 18. 3. 1988, s. 16. (7) EGT L 289, 22. 10. 1997, s. 1. L 6/28 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 11. 1. 2000 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 10 januari 2000. På kommissionens vägnar Franz FISCHLER Ledamot av kommissionen


title: Komission asetus (EY) N:o 57/2000, annettu 10 päivänä tammikuuta 2000, Israelista peräisin olevien suurikukkaisten ruusujen tuonnin etuustullin suspendoimisesta ja yhteisen tullitariffin tullin uudelleen käyttöön ottamisesta

text: 11. 1. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 6/27 KOMISSION ASETUS (EY) N:o 57/2000, annettu 10 päivänä tammikuuta 2000, Israelista peräisin olevien suurikukkaisten ruusujen tuonnin etuustullin suspendoimisesta ja yhteisen tullitariffin tullin uudelleen käyttöön ottamisesta EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen, ottaa huomioon etuustullien soveltamisedellytyksistä tiettyjen Kyproksesta, Israelista, Jordaniasta ja Marokosta sekä Länsiran- nalta ja Gazan alueelta peräisin olevien kukkaviljelytuotteiden tuontiin 21 päivänä joulukuuta 1987 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 4088/87 (1), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1300/97 (2), ja erityisesti sen 5 artiklan 2 kohdan b alakohdan, sekä katsoo, että 4) 5) 6) komission asetuksessa (EY) N:o 700/88 (6), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2062/97 (7), määritellään kyseisen järjestelmän sovelta- mista koskevat yksityiskohtaiset säännöt, asetusten (ETY) N:o 4088/87 ja (ETY) N:o 700/88 sään- nösten mukaisesti toteutettujen hintanoteerausten perus- teella olisi todettava, että asetuksen (ETY) N:o 4088/87 2 artiklan 2 kohdassa säädetyt edellytykset täyttyvät etuus- tullin suspendoimiseksi Israelista peräisin olevilta suuri- kukkaisilta ruusuilta; tämän vuoksi yhteisen tullitariffin tulli olisi otettava uudelleen käyttöön, ja kyseisten tuotteiden kiintiö on vahvistettu jaksolle 1 päivästä tammikuuta 31 päivään joulukuuta 2000; tämän vuoksi etuustullin suspendoimista ja yhteisen tullitariffin tullin uudelleen käyttöön ottamista sovelle- taan enintään tämän jakson päättymiseen asti, 7) komission on toteutettava nämä toimenpiteet hallinto- komitean kokousten välisenä aikana, 1) 2) asetuksessa (ETY) N:o 4088/87 määritetään suurikuk- kaisten ruusujen, pienikukkaisten ruusujen, suurikuk- kaisten neilikoiden (vakiotyyppi) ja terttuneilikoiden (spraytyyppi) etuustullien soveltamisedellytykset vuosit- tain vahvistettavien tariffikiintiöiden rajoissa tuoreiden leikkokukkien yhteisöön tuontia varten, neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1981/94 (3), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission asetuksella (EY) N:o 2530/1999 (4), säädetään yhteisön tariffikiin- tiön käyttöön ottamisesta Kyproksesta, Egyptistä, Isra- elista, Maltasta, Marokosta, Länsirannalta ja Gazan alueelta peräisin oleville tuoreille leikkokukille ja kukan- nupuille sekä sen hallinnosta, ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN: 1 artikla Israelista peräisin olevien suurikukkaisten ruusujen (CN-koodi (EY) N:o 1981/94 ex 0603 10 10) vahvistettu etuustulli suspendoidaan ja yhteisen tullitariffin mukainen tulli otetaan uudelleen käyttöön. asetuksessa tuonnille 3) komission asetuksessa (EY) N:o 55/2000 (5) vahvistetaan yhteisön tuottaja- ja vientihinnat neilikoille ja ruusuille järjestelmän soveltamiseksi, 2 artikla (1) EYVL L 382, 31. 12. 1987, s. 22. (2) EYVL L 177, 5. 7. 1997, s. 1. (3) EYVL L 199, 2. 8. 1994, s. 1. (4) EYVL L 306, 1. 12. 1999, s. 17. (5) Ks. tämän virallisen lehden sivu 23. Tämä asetus tulee voimaan 12 päivänä tammikuuta 2000. (6) EYVL L 72, 18. 3. 1988, s. 16. (7) EYVL L 289, 22. 10. 1997, s. 1. L 6/28 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 11. 1. 2000 Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenval- tioissa. Tehty Brysselissä 10 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Franz FISCHLER Komission jäsen


title: Verordening (EG) nr. 52/2000 van de Commissie van 10 januari 2000 tot vaststelling van de bij de berekening van de financieringskosten van de interventies in de vorm van aankoop, opslag en afzet toe te passen rentevoeten

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
costing
interest
intervention buying
intervention stock
sales aid

text: 11. 1. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 6/19 VERORDENING (EG) Nr. 52/2000 VAN DE COMMISSIE van 10 januari 2000 tot vaststelling van de bĳ de berekening van de financieringskosten van de interventies in de vorm van aankoop, opslag en afzet toe te passen rentevoeten DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1883/78 van de Raad van 2 augustus 1978 betreffende de algemene regels voor de financie- ring van de interventies door het Europees Oriëntatie- en afdeling Garantiefonds Garantie (1), (EG) nr. 1259/96 (2), en met name op artikel 5, Landbouw (EOGFL), voor laatstelĳk bĳ Verordening gewĳzigd de Overwegende hetgeen volgt: (1) (2) (3) Op grond van artikel 3 van Verordening (EEG) nr. 411/88 van de Commissie van 12 februari 1988 bet betrekking tot de bĳ de berekening van de financierings- kosten van de interventies in de vorm van aankoop, toe te passen methoden en rente- opslag en afzet voeten (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2623/1999 (4), is de bĳ de berekening van de financie- ringskosten van de interventies toe te passen uniforme rentevoet gelĳk aan de Euribor-rentevoet voor drie- maands- en twaalfmaandsdeposito's gewogen op basis van, respectievelĳk, 1/3 en 2/3. De Commissie stelt deze rentevoet vóór het begin van elk boekjaar van het EOGFL, afdeling Garantie, vast op grond van de in de zes maanden vóór de vaststelling geconstateerde rentevoeten. In artikel 4, lid 1, van Verordening (EEG) nr. 411/88 is bepaald dat, wanneer het rentepercentage voor rekening van een lidstaat gedurende ten minste zes maanden lager is dan de voor de Gemeenschap vastgestelde uniforme rentevoet, voor die lidstaat een specifieke rentevoet wordt vastgesteld. De lidstaten hebben de Commissie vóór het einde van het boekjaar dit rentepercentage meegedeeld. Bĳ gebreke van een mededeling door een lidstaat wordt de toe te passen rentevoet vastgesteld op basis van de in de bĳlage bĳ die verordening vermelde referentierentevoeten. (4) (5) De rentevoeten voor het boekjaar 2000 moeten overeen- komstig deze voorschriften worden vastgesteld. De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het comité van het EOGFL, HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: Artikel 1 Voor de uitgaven die ten laste komen van het boekjaar 2000 van het EOGFL, afdeling Garantie, 1. wordt de in artikel 3 van Verordening (EEG) nr. 411/88 bedoelde rentevoet vastgesteld op 2,9 %; 2. wordt de in artikel 4 van Verordening (EEG) nr. 411/88 bedoelde specifieke rentevoet vastgesteld op 2,6 % voor Ierland en op 2,7 % voor Oostenrĳk. Artikel 2 Deze verordening treedt in werking op de dag van haar bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeen- schappen. Zĳ is van toepassing met ingang van 1 oktober 1999. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 10 januari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 216 van 5. 8. 1978, blz. 1. (2) PB L 163 van 2. 7. 1996, blz. 10. (3) PB L 40 van 13. 2. 1988, blz. 25. (4) PB L 318 van 11. 12. 1999, blz. 14