title: Særberetning nr. 2/2000 om Den Europæiske Unions bistand til Bosnien-Hercegovina med henblik på indførelse af fred og genindførelse af en retsstat, med Kommissionens svar

formats: html pdf print

text: 23. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 85/29 om Den Europ(cid:230)iske Unions bistand til Bosnien-Hercegovina med henblik p(cid:229) indfłrelse af fred og genindfłrelse af en retsstat, med Kommissionens svar S˘RBERETNING Nr. 2/2000 (artikel 248, stk. 4, andet afsnit, EF) (2000/C 85/02) INDHOLD Indledning. Resume af de v(cid:230)sentligste bem(cid:230)rkninger. Kommissionens repr(cid:230)sentation i Bosnien. EU(cid:146)s bidrag til administrationsudgifterne ved Den Hłje Repr(cid:230)sentants kontor i Bosnien-Hercegovina. Indledning. Administrativ og finansiel forvaltning. Institutionelle befłjelser. Konklusion. Stłtte til menneskerettigheder og medier. Institutioner for beskyttelse af grundl(cid:230)ggende rettigheder. Stłtte til det civile samfund. Stłtte til mediesektoren. Forvaltningen af aktionerne. Stłtte til valgprocessen. Konklusion. Punkt 1-2 3-10 11 12-23 12-13 14-20 21-22 23 24-45 26-28 29-35 36-41 42-45 46-60 61-64 Kommissionens svar. Side 30 30 31 31 31 31 33 33 33 34 34 35 36 36 39 40 C 85/30 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 3. 2000 INDLEDNING 1. Revisionsrettens s(cid:230)rberetning nr. 5/98 (1) omhandlede ude- lukkende Den Europ(cid:230)iske Unions genopbygningsforanstaltninger i det tidligere Jugoslavien i perioden 1996-1997. Den omhandlede ikke de andre aktioner, der i denne periode blev finansieret i Bosnien-Hercegovina over bevillinger fra det almindelige budget. Allerede da fredsaftalen blev indg(cid:229)et i december 1995, mobilise- rede Den Europ(cid:230)iske Union (EU) imidlertid betydelige ressourcer, ikke alene til genopbygningen, men ogs(cid:229) til stłtte for Den Hłje Repr(cid:230)sentants kontor (OHR) (2) og til aktioner til fremme af gen- indfłrelsen af demokratiet i Bosnien-Hercegovina. Disse aktioner vedrłrte menneskerettigheder, medier og stłtte til valgprocessen. Aktionerne vedrłrende menneskerettigheder og medier er i de fleste tilf(cid:230)lde blevet finansieret direkte af Kommissionen, mens stłtten til OHR og til valgprocessen har v(cid:230)ret bidrag til den f(cid:230)l- les finansiering sammen med andre bidragydere. I denne beret- ning redegłr Retten for de bem(cid:230)rkninger, som revisionen i 1998 og 1999 af ovenn(cid:230)vnte aktioner giver anledning til. 2. Disse bem(cid:230)rkninger skal ses p(cid:229) baggrund af de aktioner, som EU i henhold til beslutningerne p(cid:229) Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Kłln den 3. og 4. juni 1999 skal iv(cid:230)rks(cid:230)tte som led i genopbygningen af Kosovo. Genindfłrelse af en retsstat i denne region vil nemlig sandsynligvis indeb(cid:230)re, at der skal gennemfłres aktioner sva- rende til dem, som blev iv(cid:230)rksat i Bosnien. Det er derfor vigtigt, at erfaringerne fra disse aktioner udnyttes, navnlig erfaringerne fra aktionerne til stłtte for nye lokale og internationale institutio- ner og medfinansieringen med andre aktłrer, specielt OSCE (3). RESUM(cid:201) AF DE V˘SENTLIGSTE BEM˘RKNINGER 3. Bemandingen af Kommissionens repr(cid:230)sentation i Bosnien- Hercegovina blev styrket i 1998, og den łkonomiske forvaltning af aktionerne skulle ved (cid:229)rets udgang l(cid:230)gges ud til repr(cid:230)sentatio- nen. I begyndelsen af 1999 havde Kommissionen stadig proble- mer havde med at bes(cid:230)tte alle de nye stillinger, som var blevet oprettet p(cid:229) anmodning af budgetmyndigheden (jf. punkt 11). 4. Kommissionen finansierer mere end halvdelen af OHR(cid:146)s udgif- ter, men siden 1996 har den ikke fłrt kontrol i et s(cid:229)dant omfang, som er nłdvendigt til sikring af, at principperne for forsvarlig łkonomisk forvaltning overholdes. Kommissionen burde have lagt stłrre v(cid:230)gt p(cid:229) at f(cid:229) fastlagt pr(cid:230)cise regler og rammer for den finansielle beslutningsproces i OHR (jf. punkt 16). Den burde ogs(cid:229) have sikret sig, at grundprincipperne for intern kontrol blev anvendt i OHR(cid:146)s forvaltningsstruktur (jf. punkt 17-20). OHR(cid:146)s (1) S(cid:230)rberetning nr. 5/98 om genopbygningen af det tidligere Jugosla- vien, EFT C 241 af 31. 7. 1998. (2) Den Hłje Repr(cid:230)sentants kontor, som st(cid:229)r for gennemfłrelsen af Dayton-aftalernes civile aspekter. (3) Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa. bestemmelser om afl(cid:230)ggelse af regnskab og meddelelse af decharge til Den Hłje Repr(cid:230)sentant er stadig uklare (jf. punkt 22). Medio 1999 vurderede Den Hłje Repr(cid:230)sentant, at han havde truffet de nłdvendige foranstaltninger til at afhj(cid:230)lpe manglerne ved den interne kontrol (jf. punkt 23). 5. Stłtten til de offentlige bosniske organisationer til beskyttelse af menneskerettigheder blev ydet i form af projekter. Denne stłt- teform var ikke s(cid:230)rligt godt afpasset efter de s(cid:230)rlige forhold, der głr sig g(cid:230)ldende for disse institutioner, og bevirkede, at midlerne blev stillet for sent til r(cid:229)dighed. Hvis stłtten var blevet ydet som direkte budgetbidrag, og der var opstillet faste regler for budget- forvaltningen, ville disse institutioner have lagt mere v(cid:230)gt p(cid:229) at f(cid:229) indfłrt procedurer, der skal sikre, at de offentlige midler for- valtes forsvarligt (jf. punkt 26-28). 6. Eftersom stłtten blev finansieret over mange forskellige bud- getposter, og fordi der indtil 1997 ikke var fastlagt en klar m(cid:229)ls- trategi, blev stłtten til udvikling af det civile samfund i mange til- f(cid:230)lde anvendt til administrationsudgifterne i organisationer, hvis fortsatte best(cid:229)en ikke var garanteret. Resultaterne af disse organi- sationers aktioner var i łvrigt ikke blevet evalueret. Det er tilf(cid:230)l- det med stłrstedelen af den stłtte, der er ydet gennem Europar(cid:229)- det, mens stłtten til de sociale sektorer har haft den bivirkning, at staten fritages fra sine grundl(cid:230)ggende forpligtelser. Stłtten til organisationer, hvis m(cid:229)l er at głre offentligheden mere bevidst om de demokratiske v(cid:230)rdier, har givet bedre resultater, fordi stłt- temodtagernes personlige engagement kompenserer for manglen p(cid:229) finansielle midler (jf. punkt 29-34). 7. Kommissionen blev ved gennemfłrelse af sin v(cid:230)sentligste aktion i mediesektoren stillet over for et fait accompli, fordi den ikke var godt nok informeret om de tekniske forhold. Det resul- terede i, at den finansierede ikke-stłtteberettiget udstyr til en v(cid:230)rdi af 2 mio. ECU, og at den ydede driftsstłtte til et organ uden at have foretaget tilstr(cid:230)kkelig kontrol (jf. punkt 36-40). 8. Generelt lever Kommissionens tilsyn med de finansierede for- anstaltninger p(cid:229) omr(cid:229)derne menneskerettigheder og demokrati i Bosnien-Hercegovina ikke op til det, der kr(cid:230)ves i henhold til prin- cipperne for forsvarlig łkonomisk forvaltning. Der błr głres en ekstra indsats p(cid:229) dette omr(cid:229)de (jf. punkt 42-44). 9. Det samarbejde med OSCE om stłtte til valgprocessen, der er etableret inden for rammerne af FUSP (4), giver en lang r(cid:230)kke pro- blemer med hensyn til finansiel kontrol. Midler er blevet fastfros- set i l(cid:230)ngere perioder uden grund, Kommissionens tjenestegrene kontrollerer ikke tilstr(cid:230)kkeligt, om udgifterne er stłtteberettigede, og de retlige rammer for det łkonomiske samarbejde mellem Kommissionen og OSCE błr tages op til gennemgribende revi- sion, nu hvor Den F(cid:230)lles Tjeneste for Eksterne Forbindelser har f(cid:229)et nye befłjelser (jf. punkt 49-53). (4) Den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik. 23. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 85/31 10. N(cid:229)r der skal tilbagesłges belłb, efter at aktionerne er blevet gennemfłrt, g(cid:229)r der lang tid, fłr Kommissionens anvisningsberet- tigede tjenester tager de nłdvendige skridt til at f(cid:229) inkasseret f(cid:230)l- lesskabsmidler, som tredjemand ligger inde med (jf. punkt 57-59). KOMMISSIONENS REPR˘SENTATION I BOSNIEN 11. Under tidligere revisioner har Retten konstateret, at en r(cid:230)kke af problemerne med iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af stłtten til genopbygningen af Bosnien-Hercegovina skyldtes, at programmet blev forvaltet centralt (fra Bruxelles), og at Kommissionens repr(cid:230)sentation p(cid:229) stedet langt fra havde f(cid:229)et tildelt tilstr(cid:230)kkelige ressourcer. Siden offentliggłrelsen af s(cid:230)rberetning nr. 5/98 er der blevet ansat mere personale p(cid:229) Kommissionens repr(cid:230)sentation i Bosnien. Repr(cid:230)- sentationen i Sarajevo bist(cid:229)s nu af to lokale kontorer, et i Mostar (1) og et i Banja Luka (2), som hver har f(cid:229)et tildelt fire stillinger. Ved udgangen af februar 1999 var de to LTAE-stillinger (3) og den ene LE-stilling (4) ved disse kontorer endnu ikke besat. Repr(cid:230)sentatio- nen i Sarajevo har seks A-stillinger, tre B-stillinger, tre C-stillinger, syv LTAE-stillinger og 21 lokalt ansatte. Flere af disse stillinger, nemlig en A, en B, en LTAE og fem LE, var stadig ledige. Hertil kom, at to tjenestem(cid:230)nd i kategori A stod for at skulle rejse. Det er, som flere gange p(cid:229)peget af Retten (jf. punkt 5. 30 i (cid:229)rsberet- ningen for regnskabs(cid:229)ret 1997 (5)), absolut nłdvendigt, at Kom- missionen indfłrer et system, der (cid:151) ligesom i medlemsstaterne (cid:151) kan sikre, at stillingerne i delegationerne bes(cid:230)ttes hurtigt og ikke udelukkende p(cid:229) frivillig basis. der blev paraferet i Dayton den 21. november 1995 og underteg- net i Paris den 14. december 1995. Repr(cid:230)sentantens mandat blev bekr(cid:230)ftet p(cid:229) konferencen om gennemfłrelsen af fredsaftalen, som blev afholdt i London den 8. og 9. december 1995, og ved De Forenede Nationers Sikkerhedsr(cid:229)ds resolution nr. 1031 af 15. december 1995. M(cid:229)let for London-konferencen var at mobilisere stłtte fra det internationale samfund til gennemfłrelsen af freds- aftalerne, is(cid:230)r stłtte til Den Hłje Repr(cid:230)sentant. Ved denne lejlig- hed blev der oprettet et Fredsimplementeringsr(cid:229)d (PIC) (6) med en styringskomitØ best(cid:229)ende af repr(cid:230)sentanter fra Canada, Det For- enede Kongerige og USA, Frankrig, Italien, Japan, Rusland, Tysk- land samt repr(cid:230)sentanter for formandskabet for Den Europ(cid:230)iske Union, Europa-Kommissionen og for Den Islamiske Samarbejds- organisation (Organisation of the Islamic Conference). Styrings- komitØen fasts(cid:230)tter de politiske retningslinjer for gennemfłrelsen af fredsaftalerne og orienterer Fredsimplementeringsr(cid:229)det om, hvordan arbejdet skrider frem. 13. P(cid:229) London-konferencen blev det aftalt, at de forskellige lande selv skulle finansiere lłnningerne til det personale, de udstatione- rede ved Den Hłje Repr(cid:230)sentants kontor, og at styringskomitØen skulle udarbejde et budgetforslag over OHR(cid:146)s łvrige administra- tionsudgifter. Fredsimplementeringsr(cid:229)det forpligtede sig derefter til at mobilisere de nłdvendige midler p(cid:229) grundlag af en forde- lingsnłgle i lighed med den, der blev anvendt p(cid:229) den internatio- nale konference om det tidligere Jugoslavien. Parterne skulle n(cid:229) til enighed om denne nłgle (cid:151) EU havde allerede forpligtet sig til at d(cid:230)kke nogle af Den Hłje Repr(cid:230)sentants etableringsomkostninger og var ved at tr(cid:230)ffe forberedelser til udbetalingen af sit bidrag (jf. punkt 16). EU(cid:146)S BIDRAG TIL ADMINISTRATIONSUDGIFTERNE VED DEN H(cid:216)JE REPR˘SENTANTS KONTOR I BOSNIEN-HERCEGOVINA Administrativ og finansiel forvaltning Indledning 12. Den Hłje Repr(cid:230)sentant har til opgave at overv(cid:229)ge gennem- fłrelsen af de civile aspekter i fredsaftalen for Bosnien-Hercegovina, 14. Administrationsbudgettet for OHR, som i 1996 blev fastsat til 8,4 mio. ECU, blev i 1997 forhłjet til 16,5 mio. ECU og i 1998 til 22 mio. ECU. I samme periode blev OHR(cid:146)s personale syvdoblet og n(cid:229)ede i februar 1999 op p(cid:229) 719 ansatte. EU har lige fra starten finansieret 50,6 % af OHR(cid:146)s administrationsudgifter. (1) Fłderationen Bosnien-Hercegovina. (2) Republikken Srpska. (3) (Local Technical Assistance Employee) Lokalt ansatte bistandskonsu- lenter (normalt en EU-statsborger). (Local employee) Lokalt ansat. (4) (5) EFT C 349 af 17. 11. 1998. (6) Peace Implementation Council. C 85/32 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 3. 2000 Afgłrelser 95/545/FUSP ¯r 1995 Overfłrsel nr. 50/95 1995/1996 Udviklingen i EU(cid:146)s bidrag til OHR(cid:146)s administrationsudgifter Tabel 1 Forpligtelser Betalinger 1995 1996 3,0 1,1 1997 6,9 4,6 Belłb 10,0 1,9 4,6 6,3 2,8 1997 1998 1998 I alt 25,6 3,0 1,1 11,5 (mio. ECU) I alt 10,0 1,1 4,6 6,3 1,2 23,2 1998 0,1 6,3 1,2 7,6 97/476/FUSP 97/607/FUSP Kilde: Revisionsretten 15. Allerede i februar 1996 konstaterede Kommissionen mang- ler i den administrative og finansielle forvaltning af OHR. Kom- missionens repr(cid:230)sentation i Sarajevo var s(cid:229)ledes bekymret over, at der ikke var fastsat administrative og regnskabsm(cid:230)ssige regler og forretningsgange, at det ikke var klart, hvem der var bemyn- diget til at underskrive dokumenter, og at der var mange proble- mer p(cid:229) s(cid:229)danne omr(cid:229)der som regnskabsfłring, forvaltning af bankkonti, personaleforvaltning og indg(cid:229)else af aftaler. selv om Kommissionen havde kr(cid:230)vet det i februar 1996, og det er s(cid:230)rligt bekymrende, fordi meget af OHR(cid:146)s udstyr let kan trans- porteres. Kun i f(cid:229) tilf(cid:230)lde var der afholdt udbud om offentlige aftaler. Der var afholdt betalinger alene p(cid:229) grundlag af fakturaer, uden kontrakter. Der var generelt ikke fłrt regelm(cid:230)ssigt tilsyn med fordringer. Der blev konstateret fejl i lłnberegninger og -udbetalinger, som kunne henfłres til opdelingen af tjenesterne mellem Sarajevo og Bruxelles, prim(cid:230)rt fordi koordineringen mel- lem łkonomi- og personaleafdelingen var mangelfuld. 16. Kommissionen har ikke fłrt tilstr(cid:230)kkeligt tilsyn med OHR(cid:146)s forvaltning af EU-bidraget. Indtil udgangen af 1998 bistod Kom- missionen ikke OHR med at fastl(cid:230)gge arbejdsgange og regler, der var forenelige med F(cid:230)llesskabets budgetbestemmelser. EU er langt den stłrste bidragyder til OHR, og Kommissionen, som har s(cid:230)de i PIC(cid:146)s styringskomitØ, burde derfor allerede i 1996 have insisteret p(cid:229), at der blev indfłrt et effektivt system til forvaltning og kontrol af alle de midler, som ydes til OHR. 17. I 1998 var den finansielle forvaltning af OHR ikke baseret p(cid:229) et system med funktionsadskillelse, der kunne sikre et minimum af intern kontrol. Finansdirektłren fakturerede for eksempel OHR de tjenester, som han ydede i henhold til en kontrakt indg(cid:229)et med et firma, han var direktłr for. Han kontrollerede s(cid:229)ledes sine egne fakturaer og słrgede derefter ogs(cid:229) for, at de blev betalt. Det var ogs(cid:229) ham, der fastlagde kontrolbestemmelserne for forvaltningen. Han forhandlede med de eksterne revisorer om deres kontrakter og udstedte dermed retningslinjer for gennemfłrelsen og omfan- get af revisionen. Disse opgaver burde have henhłrt under Fred- simplementeringsr(cid:229)dets styringskomitØ eller i det mindste grup- pen af łkonomiske eksperter, som omfattede repr(cid:230)sentanter for EU. 19. Der blev i łvrigt konstateret mangler p(cid:229) det administrative plan. Personalet var ikke altid rekrutteret, indplaceret og forvaltet i henhold til objektive og sammenh(cid:230)ngende kriterier. En r(cid:230)kke ansattes husleje eller boligudgifter var uden videre blevet god- kendt og betalt. I flere tilf(cid:230)lde havde udstationerede eller perso- ner, der havde indg(cid:229)et kontrakt med OHR, f(cid:229)et d(cid:230)kket udgifter, der aldrig skulle have v(cid:230)ret godkendt. I 1998 var der ikke udar- bejdet jobbeskrivelser til stillingerne i stillingsfortegnelsen, og nogle af de ansatte vidste ikke pr(cid:230)cist, hvad deres arbejdsomr(cid:229)de omfattede, og hvilke befłjelser de havde. I maj 1998 besluttede OHR ensidigt at h(cid:230)ve lłnningerne til de udstationerede kontrakt- ansatte med 6,5 %, uden formelt at have konsulteret styringsko- miteen. Endvidere var form(cid:229)let med tjenesterejserne ofte beskre- vet meget kortfattet, og der blev konstateret uregelm(cid:230)ssigheder i anmeldelserne af tjenesterejseudgifter og repr(cid:230)sentationsudgifter. 18. Budgetterne for regnskabs(cid:229)rene 1997, 1998 og 1999 var ikke s(cid:229) detaljerede, at styringskomitØen kunne fłre et tilfredsstillende tilsyn med budgetgennemfłrelsen. Der var slet ikke foretaget ana- lyser af de faktiske behov i OHR(cid:146)s forskellige afdelinger. Da Ret- tens revision fandt sted i 1998, havde underskriftsfuldmagterne til bankkontiene v(cid:230)ret ugyldige i mere end et (cid:229)r. I begyndelsen af 1999 blev der stadig ikke fłrt en m(cid:230)ngde- og v(cid:230)rdifortegnelse, 20. Den Hłje Repr(cid:230)sentant, som har bekl(cid:230)dt stillingen siden 1997, havde ikke selv en arbejdskontrakt, og det skabte proble- mer, da hans vederlag skulle fasts(cid:230)ttes og hans godtgłrelser beregnes. Da OHR(cid:146)s administration i september 1997 bad Kom- missionen om en udtalelse om sagen, fik den intet svar, og i 1999 gjorde Kommissionen indsigelser mod den lłsning, OHR havde valgt, med den begrundelse, at den ikke var blevet behłrigt god- kendt af Kommissionen. 23. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 85/33 Institutionelle befłjelser 21. I artikel 18, stk. 2, i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union (tidligere artikel J. 5) (1) pr(cid:230)ciseres det, at R(cid:229)dets formandskab, som har ansvaret for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af f(cid:230)lles foranstaltninger, skal hłre Europa-Parlamentet om de vigtigste aspekter og grundl(cid:230)g- gende valg i forbindelse med den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerheds- politik og p(cid:229)se, at der tages behłrigt hensyn til Europa-Parlamentets synspunkter (artikel 21, tidligere artikel J. 7). Endvidere kan enhver medlemsstat eller Kommissionen forel(cid:230)gge R(cid:229)det alle spłrgsm(cid:229)l vedrłrende den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik og frem- s(cid:230)tte forslag for R(cid:229)det (artikel 22, stk. 1, tidligere artikel J. 8, afsnit 3). Endelig deltager Kommissionen fuldt ud i arbejdet vedrłrende den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik (artikel 27, tidligere arti- kel J. 9), og n(cid:229)r iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af foranstaltningerne afholdes over EF-budgettet, er Kommissionen ansvarlig for budgetgennemfłrel- sen (artikel 28, stk. 2, tidligere artikel J. 11). 22. Bidragyderne har hele tiden fastholdt, at OHR skulle spille en fremtr(cid:230)dende rolle, men de har ikke kr(cid:230)vet, at OHR skulle redegłre for sin forvaltning. De finansielle midler er ikke blevet forvaltet s(cid:229) omhyggeligt, som de burde, bl. a. fordi de forskellige f(cid:230)llesskabsmyndigheder blandede sig i OHR(cid:146)s finansieringsafgł- relser, fordi der ikke var fastlagt en pr(cid:230)cis ansvarsfordeling mel- lem disse parter, og is(cid:230)r fordi f(cid:230)llesskabsinstitutionerne ikke havde fastlagt en sammenh(cid:230)ngende strategi. Hertil kommer, at der i for(cid:229)ret 1999 endnu ikke var indg(cid:229)et en aftale mellem R(cid:229)det, medlemsstaterne og Kommissionen om fasts(cid:230)ttelse af EU-bidraget, som de andre bidragydere i łvrigt gjorde indsigelse imod. Konklusion I 1996 forsłgte Kommissionen at hj(cid:230)lpe OHR med at lłse 23. administrative og finansielle problemer, men i de fłlgende (cid:229)r har Kommissionen foretrukket ikke at blande sig i forvaltningen (cid:151) tilsyneladende p(cid:229) grund af den politiske betydning af OHR(cid:146)s aktioner. I 1997 blev Den Hłje Repr(cid:230)sentant imidlertid udskiftet, og OHR fik flere opgaver og ressourcer, og det burde have foran- lediget Kommissionen til i samr(cid:229)d med R(cid:229)det at kr(cid:230)ve, at OHR(cid:146)s budget blev opstillet og gennemfłrt p(cid:229) en mere gennemsigtig m(cid:229)de. Den burde ogs(cid:229) have kr(cid:230)vet, at der blev opstillet regler og procedurer, der kunne sikre en forsvarlig forvaltning og seriłs kontrol. I juni 1999 mente Den Hłje Repr(cid:230)sentant, at han havde gennemfłrt de fleste af de foranstaltninger, der var nłdvendige for at afhj(cid:230)lpe de af Retten p(cid:229)pegede mangler. Disse foranstalt- ninger er endnu ikke blevet evalueret. De nye interne regler var i łvrigt endnu ikke godkendt af Fredsimplementeringsr(cid:229)dets sty- ringskomitØ. N(cid:229)r F(cid:230)llesskabet finansierer over 50 % af et organs budget, błr Kommissionen efter Rettens opfattelse (cid:151) uanset de befłjelser, der er tillagt OHR(cid:146)s forvaltningsorganer (cid:151) i medfłr af artikel 274 i traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab kr(cid:230)ve af det p(cid:229)g(cid:230)ldende organ, at det indfłrer, eller i det mindste planl(cid:230)gger at indfłre regler og arbejdsgange, der kan sikre en for- svarlig forvaltning af effektiv intern kontrol. ST(cid:216)TTE TIL MENNESKERETTIGHEDER OG MEDIER 24. I R(cid:229)dets konklusioner af 29. april 1997 om landene i Syd- łsteuropa var anfłrt en r(cid:230)kke interventionsomr(cid:229)der, som EU havde besluttet at prioritere hłjt. Blandt disse omr(cid:229)der har navn- lig styrkelse af institutionerne og genopbygning af det civile sam- fund betydning for Bosnien-Hercegovina. Kommissionen har s(cid:229)le- des efter krigens afslutning ydet direkte stłtte til: a) de institutioner, som blev oprettet i henhold til fredsaftalerne til beskyttelse af grundl(cid:230)ggende rettigheder i Bosnien b) ikke-statslige organisationer, som arbejder for fredelige forbin- delser mellem de forskellige samfund og for at hj(cid:230)lpe men- nesker i nłd, og c) udvikling af medier, som ikke er underlagt nationalistiske politiske partier. 25. Disse aktioner blev dels finansieret over kapitel B7-7 (demo- krati) i EU(cid:146)s almindelige budget, dels over s(cid:230)rlige bevillinger til stłtte for det tidligere Jugoslavien (B7-5 2 0 1, B7-5 4 1 og B7-5 4 3), dels over bevillingerne til Phare-programmet (B7-5 0 0 0), jf. tabel 2. Rettens revision ved udgangen af 1998 af en omfattende stikprłve af aktioner gav anledning til nedenst(cid:229)ende bem(cid:230)rknin- ger. (1) De i parentes angivne artikler er artiklerne i Maastricht-traktaten (7. 2. 1992). C 85/34 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 3. 2000 Tabel 2 EU(cid:146)s forpligtelser i Bosnien-Hercegovina p(cid:229) omr(cid:229)det menneskerettigheder og demokrati i perioden 1995-1998 Foranstaltninger B7- 5 0 0 0 B7- 5 2 0 1 B7- 5 4 1 B7- 5 4 3 B7- 7 0 0 0 B7- 7 0 0 1 B7- 7 0 4 0 B7- 7 0 7 0 B7- 7 0 8 I alt (mio. ECU) Demokrati og menne- skerettigheder LIEN-programmer og sociale foranstaltninger institutioner Stłtte til (Phare) Valgstłtte 0,680 1,975 0,200 1,656 4,141 0,154 1,050 0,800 0,150 1,963 Uafh(cid:230)ngige medier 2,000 0,651 1,736 1,700 2,500 2,385 8,652 2,267 1,850 2,500 8,472 Diverse Kilde: Revisionsretten I alt 3,884 2,626 1,736 2,700 1,806 9,026 0,183 1,963 0,194 24,118 0,183 0,194 0,377 Institutioner for beskyttelse af grundl(cid:230)ggende rettigheder 26. I Bosnien-Hercegovina er der to m(cid:230)glingsinstanser. Den fłr- ste instans blev etableret ved Washingtonaftalen i 1994 p(cid:229) fłde- ralt niveau (kroatisk-muslimsk) i Bosnien. Den anden, som er til- knyttet Menneskerettighedskommissionen (1), blev oprettet i 1995 ved Dayton-aftalerne p(cid:229) statsniveau og d(cid:230)kker s(cid:229)ledes b(cid:229)de fłde- rationen og Republikken Srpska. 27. Disse to instanser har vist sig at v(cid:230)re til megen nytte, n(cid:229)r der har skullet lłses utallige stridsspłrgsm(cid:229)l mellem enkeltpersoner og de lokale myndigheder om fast ejendom, is(cid:230)r n(cid:229)r klagerne har v(cid:230)ret indbragt af repr(cid:230)sentanter for minoritetsgrupperne. N(cid:229)r det g(cid:230)lder s(cid:229)danne anliggender, er fłderationens m(cid:230)glingsinstans godt repr(cid:230)senteret i omr(cid:229)det, og dens arbejde har tilsyneladende givet mere konkrete resultater end den nationale m(cid:230)glingsinstans. Det tog tid for den nationale m(cid:230)glingsinstans at komme i gang med det konkrete arbejde, fordi der ikke var afsat ressourcer og tid nok til fastl(cid:230)ggelsen af klageprocedurerne. 28. Der gik lang tid, inden Kommissionen fik mobiliseret finan- siel bistand til de to m(cid:230)glingsinstanser. Bistanden blev ydet som projekter og var ikke afpasset efter de s(cid:230)rlige forhold, modtagerne skulle tage hensyn til i deres budgetforvaltning. N(cid:229)r der er tale om offentlige organisationer, er det mere hensigtsm(cid:230)ssigt at yde direkte bidrag, som udbetales successivt og i stadigt mindre por- tioner til disse organisationers budgetter, forudsat at der er indfłrt strenge, demokratiske og gennemsigtige procedurer for vedta- gelse, gennemfłrelse og regulering af budgettet, der kan sikre, at midlerne forvaltes forsvarligt. Det er kun muligt, hvis der er etab- leret et direkte samarbejde med de andre bidragydere. Hvis man gik s(cid:229)dan frem, ville kan desuden styrke institutionerne i modta- gerlandene, fordi bidragyderne og is(cid:230)r OHR p(cid:229) denne m(cid:229)de ville kunne bist(cid:229) de lokale myndigheder igennem hele budgetproces- sen. Stłtte til det civile samfund 29. For at f(cid:229) fastlagt en klar strategi for udviklingen af det civile samfund i Bosnien-Hercegovina (2) indgik Kommissionen i april 1996 en kontrakt p(cid:229) 0,3 mio. ECU med en NGO. I undersłgelsen blev det konkluderet, at der burde oprettes en fond for demokra- tiet for derigennem at strukturere Kommissionens foranstaltnin- ger bedre. Ved udgangen af 1998 var der endnu ikke oprettet en s(cid:229)dan fond. 30. Kommissionens stłtte til det civile samfund blev fordelt p(cid:229) to store grupper af aktioner. Der blev navnlig ydet stłtte dels til oprettelse af klubber med det form(cid:229)l at fremme demokratiet, dels ad hoc-stłtte til NGO-projekter, som gik ud p(cid:229) at głre offentlig- heden mere bevidst om de demokratiske v(cid:230)rdier samt p(cid:229) at bek(cid:230)mpe nationalisme og hj(cid:230)lpe mennesker i nłd. (1) Kommissionen omfatter et menneskerettighedskammer (Chamber of human rights) og Ombudsmandens kontor. (2) Ved det civile samfund i et land forst(cid:229)s samtlige grupperinger eller faglige/ikke-faglige sammenslutninger, som har til opgave at oplyse offentligheden, repr(cid:230)sentanter for offentligheden og offentlige tjene- ster om samfundsm(cid:230)ssige spłrgsm(cid:229)l, som de mener er vigtige. 23. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 85/35 31. Der er ydet driftstilskud til s(cid:229)danne klubber oprettet under Europar(cid:229)det eller af organisationer (ambassader for demokrati og euroclubs), men man har ikke v(cid:230)ret tilstr(cid:230)kkelig opm(cid:230)rksom p(cid:229) indholdet og omfanget af deres aktiviteter. Selv om der blev ydet omfattende midler (1), blev resultaterne af aktionerne ikke evalu- eret efterfłlgende. Der er derfor ikke et ordentligt grundlag at m(cid:229)le stłttens effektivitet p(cid:229). Nedl(cid:230)ggelsen af Euroclub i Sarajevo i oktober 1997 viser, hvor svage s(cid:229)danne initiativer er. 32. Der er ydet stłtte til NGO(cid:146)er, som har słgt at etablere pres- sionsgrupper, der skulle styrke demokratiet inden for de offentlige myndigheder. S(cid:229)dan stłtte er i det store og hele ydet til konkrete aktioner, som er lette at identificere, og som (cid:151) i det mindste p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt (cid:151) vil kunne influere p(cid:229) den offentlige mening. Der er etableret netv(cid:230)rk mellem disse NGO(cid:146)er, hvorigennem de kan łve indflydelse p(cid:229) meningsdannere, og deres aktioner stemmer godt overens med m(cid:229)lene for demokratiprogrammet. 33. Der blev ogs(cid:229) afsat stłtte til aktioner, som skulle afhj(cid:230)lpe mangler ved statens sociale ydelser (2). S(cid:229)dan stłtte, som fłrst og fremmest har til form(cid:229)l at hj(cid:230)lpe mennesker i nłd, har n(cid:230)sten łjeblikkelig positiv effekt. Den kan imidlertid p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt f(cid:229) negative konsekvenser, hvis den fritager staten fra sine forpligtel- ser. S(cid:229)danne ordninger, hvor sociale ydelser finansieres af bistand fra tredjelande, błr ikke etableres parallelt med tilsvarende natio- nale ordninger, for det er ikke i overensstemmelse med EU(cid:146)s m(cid:229)l i Phare-programmet om, at institutionerne skal styrkes. Den fag- ekspertise, der udvikles i denne sammenh(cid:230)ng, błr derimod grad- vist integreres i de offentlige institutioner, der er ansvarlige for s(cid:229)danne ydelser. 34. Inden for rammerne af demokratiprogrammet er der ogs(cid:229) ydet betydelig stłtte i form af lłntilskud til undervisere p(cid:229) uni- versitetet i Sarajevo. Denne stłtte er siden blevet viderefłrt i pro- grammet »Europa for Sarajevo« (B7-5 4 5). Den er mere i overens- stemmelse med Tempus-programmets m(cid:229)l for udvekslingen mellem universiteterne i EU og i łstlandene, end med m(cid:229)lene for demokratiprogrammet. Stłtte til mediesektoren 36. Kommissionens fłrste stłrre aktion i mediesektoren i Bos- nien var et bidrag p(cid:229) 2 mio. ECU, der blev taget fra rammebelłbet til hovedbistandsprogrammet (B7-5 0 0). Aktionen blev iv(cid:230)rksat p(cid:229) opfordring af Den Hłje Repr(cid:230)sentant umiddelbart fłr valget i 1996 og gik ud p(cid:229) at oprette en fjernsynskanal, som ikke var underlagt de nationalistiske partiers kontrol. Kommissionen ydede i de fłlgende (cid:229)r stłtte til OBN-nettet (3) over budgetpost B7-5 4 3 (1,7 mio. ECU i 1997) og B7-5 4 1 (1 mio. ECU i 1998). 37. Allerede i begyndelsen af 1996 havde en ekspertgruppe, der bl. a. omfattede en repr(cid:230)sentant for en amerikansk producent af kommunikationsudstyr, undersłgt muligheden for at etablere et uafh(cid:230)ngigt fjernsynsnet under USAID og G. Soros-stiftelsen (4). I marts 1996, efter at ekspertgruppen havde forelagt sin rapport, afgav den konsulent, der stod for projektet, en ordre p(cid:229) det nłd- vendige udstyr hos den amerikanske producent, der havde delta- get i undersłgelsen. Kommissionen vidste ikke, at ordren allerede var afgivet, og forpligtede sig i juli 1996 til at finansiere udstyret, der skulle leveres inden udgangen af august m(cid:229)ned. Kommissio- nens forsłg p(cid:229) at finde en europ(cid:230)isk leverandłr gav ingen resul- tater, fordi de var sat for sent i gang, og det viste sig, at kun den amerikanske producent var i stand til at udfłre ordren. Kommis- sionen accepterede derfor dette tilbud. Kommissionen er s(cid:229)ledes blevet vildledt, fordi den ikke havde tilstr(cid:230)kkeligt kendskab til sagens tekniske omst(cid:230)ndigheder. Den blev stillet over for et fait accompli, som fik den til at fravige de regler, der g(cid:230)lder for kon- trakter. Kommissionen vidste godt, at den var g(cid:229)et sent i gang med at finde en leverandłr, og den burde have insisteret p(cid:229), at de 2 mio. ECU blev afsat til andre dele af projektet. I 1997 forlod to af de fjernsynskanaler, som havde modtaget udstyr, nettet. Den ene tilbagebetalte stłtten til OBN, mens den anden beholdt kom- munikationsudstyret uden at refundere udgifterne til udstyret. 38. Det n(cid:230)ste tilskud blev anvendt til at finansiere OBN(cid:146)s lłbende udgifter. Der var imidlertid ikke fastlagt budgetregler for afhol- delse af s(cid:229)danne udgifter. I 1998 blev direktłren for projektet tvunget til tr(cid:230)de tilbage, fordi forvaltningen ikke var gennemsku- elig. Interventionerne er blevet spredt p(cid:229) for mange omr(cid:229)der, 35. fordi stłtten finansieres over s(cid:229) mange forskellige budgetposter, men ogs(cid:229) fordi der indtil 1997 ikke var fastlagt en bestemt strategi for stłtten til det civile samfund i Bosnien. Kommissionens pro- cedure for behandling af projektforslag fra tredjemand głr, at aktionerne bliver endnu mere spredt. EU(cid:146)s interventioner ville blive mere sammenh(cid:230)ngende, hvis Kommissionen strammede styringen og lagde v(cid:230)gt p(cid:229) strategiske m(cid:229)l for stłtte til aktioner, som skal f(cid:229) offentligheden til at (cid:230)ndre holdning. 39. Ved udgangen af 1998 var OBN(cid:146)s juridiske status i Bosnien ikke klart fastlagt (5), og virksomhedens fortsatte best(cid:229)en afhang stadig i stor udstr(cid:230)kning af internationale finansielle bidrag. En driftsplan var under udarbejdelse, men man regnede med, at der ville g(cid:229) mindst fem (cid:229)r, fłr virksomheden kunne overleve łkono- misk. Trods privatiseringsplaner, som de łkonomiske forhold i mediesektoren i Bosnien ikke tillod, havde bidragyderne alligevel (1) Euroclubs: 1,2 mio. ECU, ambassader for demokrati: 0,2 mio. ECU. (2) For eksempel projekter til fordel for d(cid:229)rligt stillede personer (błrn eller (cid:230)ldre) eller projekter, der g(cid:229)r ud p(cid:229) l(cid:230)gebehandling eller psyko- logisk behandling. (3) Open Broadcasting Network (OBN). (4) United States Agency for International Development. (5) Pr. udgangen af november 1998 havde OBN form af en trust, der var registreret i Det Forenede Kongerige. C 85/36 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 3. 2000 ikke p(cid:229) nogen m(cid:229)de forpligtet sig til at forts(cid:230)tte den finansielle stłtte til OBN. I fremtiden vil det nok v(cid:230)re mere hensigtsm(cid:230)ssigt at OHR, og ikke Kommissionen, stłtter viderefłrelsen af denne aktion med egne midler. modtagerorganerne har vedtaget gennemskuelige budgetprocedu- rer, der er underkastet tilstr(cid:230)kkelig kontrol. Der błr kun ydes driftstilskud til private virksomheder (aviser), hvis deres regnska- ber er tilg(cid:230)ngelige, og en uafh(cid:230)ngig revisor har afgivet erkl(cid:230)ring om, at regnskaberne er rigtige. 40. I begyndelsen af 1999 kunne OBN(cid:146)s udsendelser ses i 80 % af landet. Informationsprogrammerne blev efterh(cid:229)nden anerkendt p(cid:229) grund af deres kvalitet efter l(cid:230)nge at have v(cid:230)ret mist(cid:230)nkt for kun at anl(cid:230)gge en bosnisk synsvinkel (1). Kvaliteten af de łvrige udsendelser drages stadig i tvivl, og mulighederne for at łge seer- tallet, og for at kanalen p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt reelt kan blive finansielt uafh(cid:230)ngig, er derfor ikke s(cid:230)rlig lovende. 41. Kommissionens andre interventioner i mediesektoren (jf. tabel 2) vedrłrte radiostationer og aviser, som modtog driftstil- skud. Der forel(cid:229) imidlertid ikke altid dokumentation for, at det var berettiget at udbetale disse tilskud. Kommissionen imłdekom nemlig stłttemodtagernes anmodninger uden fłrst at undersłge p(cid:229) grundlag af objektive kriterier, om ansłgningerne var beret- tigede. I forbindelse med den stedlige revision i november 1998 var det ikke muligt at f(cid:229) forelagt dokumentation for, hvordan de udbetalte belłb var blevet anvendt, fordi de forskellige stłttemod- tageres regnskaber ikke var tilg(cid:230)ngelige. Forvaltningen af aktionerne 42. Betingelserne for gennemfłrelsen af de enkelte aktioner i en lang r(cid:230)kke af de foranstaltninger, der har form af projekter, er upr(cid:230)cise og kan ikke anvendes som tilsynsinstrumenter. Kom- missionen błr kr(cid:230)ve af stłttemodtagerne, at de freml(cid:230)gger pro- jektforslag, hvor de forskellige aktioner er klart defineret, og at de s(cid:229) pr(cid:230)cist som muligt s(cid:230)tter tal p(cid:229) de tilsigtede m(cid:229)l og angiver resultatindikatorer. I forbindelse med en lang r(cid:230)kke projekter er de udbetalte forskud i mange tilf(cid:230)lde ikke blevet afregnet inden for den fastsatte frist, fordi stłttemodtagerne ikke har indsendt rapporter. 43. Driftstilskud og projektfinansiering błr holdes adskilt. Kom- missionen błr fłrst yde driftstilskud, n(cid:229)r den har sikret sig, at 44. Kommissionens centrale tjenestegrene med ansvar for men- neskerettigheder og medier fłrer tilsyn med gennemfłrelsen af kontrakter i Bosnien-Hercegovina. Tilsynet lever ikke op til det niveau, der kr(cid:230)ves i henhold til principperne for forsvarlig for- valtning. Der blev konstateret flere tilf(cid:230)lde, hvor stłttemodta- gerne ikke havde forelagt gennemfłrelsesrapporter, hvor der var udbetalt forskud, men hvor det restbelłb, der skulle betales i hen- hold til kontrakten, ikke var blevet udbetalt (cid:151) hvorfor det ikke var betalt fremgik ikke af sagsakterne. I en r(cid:230)kke tilf(cid:230)lde burde stłttemodtagerne have v(cid:230)ret anmodet om at tilbagebetale belłb, der var udbetalt for meget. I andre tilf(cid:230)lde var kontrakten udfor- met p(cid:229) en m(cid:229)de, der ikke passede til de finansierede aktioner. finansielt 45. For at afhj(cid:230)lpe disse mangler błr Kommissionen (cid:151) ligesom ved Phare-programmet (cid:151) etablere et system i Bosnien med decen- traliseret p(cid:229) tilsyn med menneskerettigheds-, demokrati- og medieomr(cid:229)det. Resultaterne błr ogs(cid:229) evalueres systematisk, fłrst af de projektansvarlige (task managers) og derefter som led i de uafh(cid:230)ngige evalueringer, der gennemfłres af kontorerne under SCR (2). foranstaltninger ST(cid:216)TTE TIL VALGPROCESSEN 46. I artikel II-1 i bilag 3 til Dayton-aftalen p(cid:229)l(cid:230)gges OSCE at organisere de fłrste valg i Bosnien-Hercegovina. Fredsimplemen- teringsr(cid:229)det anmodede i Bonn i december 1997 OSCE om ogs(cid:229) at organisere almindelige valg i 1998 (jf. tabel 3). (1) Det muslimske samfund i mods(cid:230)tning til det kroatiske og serbiske samfund. (2) Den F(cid:230)lles Tjeneste for Eksterne Forbindelser. 23. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 85/37 Regnskabsm(cid:230)ssig stilling (Sincom (cid:151) OSCE(cid:146)s forpligtelser pr. 31. december 1998) Tabel 3 Valg i Bosnien- Nationale Hercegovina (1) valg (09/1996) Kommunale valg i fłderationen (09/1997) Nationale valg i R. Srpska (2) (11/1997) Nationale Hercegovina (B8-0100) valg i Bosnien- Forpligtelser Betalinger Uindfriede forpligtelser B7-7 0 0 1 B8-0 1 3 0 B7-7 0 0 1 B8-0 1 3 0 B7-7 0 0 1 B8-0 1 3 0 (mio. ECU) 2,500 3,000 2,000 3,000 0,500 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 5,500 (cid:150) 1,111 (cid:151) 5,000 (cid:151) (cid:151) (cid:151) 4,389 (cid:151) 3,000 (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) (cid:151) 2,000 (09/1998) I alt 2,500 12,389 2,000 10,389 0,500 2,000 (1) OSCE fik tildelt restbelłbet til afholdelse af de lokale valg i september 1997. (2) Finansieret med restbelłbet fra de lokale valg i september 1997 i fłderationen Bosnien-Hercegovina. Kilde: Sincom 47. EU har s(cid:229)ledes i forbindelse med de fire valg, der er afholdt i perioden september 1996 til september 1998, ydet midler til »fri- villige fonde«, som OSCE har oprettet. EU-bevillingerne er dels taget fra budgetposten til f(cid:230)llesskabsforanstaltninger til stłtte til demokrati og menneskerettigheder (B7-7 0 0 1), dels fra en bud- getpost forbeholdt aktioner, der gennemfłres som led i den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik (B8-0 1 3 eller B8-0 1 0). 50. Det fremg(cid:229)r klart, hvorn(cid:229)r de f(cid:230)lles aktioner tr(cid:230)der i kraft, men ikke, hvorn(cid:229)r de ophłrer. I henhold til afgłrelserne skal der opstilles regnskaber over aktionerne, men Kommissionen udar- bejder ikke formelt et s(cid:229)dant dokument (2), og R(cid:229)det har heller ikke anmodet Kommissionen om at afl(cid:230)gge regnskab for hver aktion (3). OSCE har s(cid:229)ledes tilbageholdt overskydende midler fra tidligere aktioner til fremtidige aktioner. 48. Tabel 3 er en oversigt over Kommissionens regnskabsposte- ringer. 49. Der er indg(cid:229)et forpligtelser for 16 mio. ECU (heri er ikke medregnet 1,1 mio. ECU, som blev frigjort i 1998) over budget- terne for 1996, 1997 og 1998 til tre f(cid:230)lles aktioner vedtaget af R(cid:229)det. I alle tre tilf(cid:230)lde har Kommissionen udarbejdet de forbe- redende dokumenter. Den alvorligste mangel ved disse f(cid:230)lles aktioner er, at det ikke klart fremg(cid:229)r, hvilken form for stłtte der skal ydes til OSCE og hvor l(cid:230)nge (1). I forbindelse med f(cid:230)lles aktioner fasts(cid:230)ttes EU-bidraget normalt til et maksimalt belłb, og det indikerer, at bidraget skal d(cid:230)kke faktiske omkostninger. Men eftersom det i dokumenterne om aktionerne kun anfłres, hvilke udgifter der er stłtteberettigede, mens stłttesatsen ikke altid angi- ves, betragter OSCE n(cid:230)rmest bidragene som faste belłb. Denne fortolkning bygger p(cid:229), at de fleste af de andre bidragydere til de frivillige fonde ikke angiver, hvad deres bidrag skal anvendes til. 51. Kommissionens finansielle bidrag błr baseres p(cid:229) budgetover- slag, der er s(cid:229) p(cid:229)lidelige som muligt. Det har aldrig v(cid:230)ret tilf(cid:230)ldet med OSCE(cid:146)s budgetter, som alle har vist sig at v(cid:230)re meget urea- listiske. Kommissionen błr fremover sikre sig, at OSCE(cid:146)s overslag er realistiske. 52. Aftalerne mellem Kommissionen og OSCE har ikke v(cid:230)ret s(cid:230)rlig godt afpasset efter det s(cid:230)rlige samarbejde, der er etableret mellem disse to institutioner, og har heller ikke v(cid:230)ret i overens- stemmelse med principperne for forsvarlig łkonomisk forvalt- ning, hvilket fremg(cid:229)r af fłlgende: a) Budgetterne er kun vejledende, hvilket ikke stemmer s(cid:230)rlig godt overens med princippet om finansiering af bestemte udgifter p(cid:229) op til et bestemt belłb. (1) Jf. Revisionsrettens udtalelse nr. 1/97 om betingelserne for gennem- fłrelsen af udgifter inden for rammerne af den f(cid:230)lles udenrigs- og sik- kerhedspolitik, punkt 30. (2) F. eks. i form af en meddelelse til R(cid:229)det og Europa-Parlamentet (KOM- dokument). Jf. Revisionsrettens udtalelse nr. 1/97, punkt 31. (3) C 85/38 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 3. 2000 b) Midlerne fra tredjemand til de samme aktioner, som EU stłt- ter, er ikke angivet, selv om der er risiko for, at samme foran- staltning finansieres to gange. c) Reglerne for tilpasning af budgetposterne under gennemfłrel- sen er ikke altid klare, og det samme g(cid:230)lder reglerne for anvendelse af reserven til uforudsete udgifter. d) N(cid:229)r satserne for godtgłrelse af observatłrernes udgifter afvi- ger fra OSCE(cid:146)s normale satser, er det ikke angivet klart. Det giver en »fleksibilitet«, som kan skabe forvirring. e) Omregningskurserne er ikke angivet, selv om Kommissionen fastholder, at den afholder betalinger i ecu, og OSCE, som afholder en del af sine betalinger i amerikanske dollar (USD), afl(cid:230)gger regnskab i łstrigske schilling (ATS). f) Satserne for de udbetalte forskud (80 % for de aktioner, der er indg(cid:229)et forpligtelser for over 1996-bevillingerne, og 60 % for dem, der er indg(cid:229)et forpligtelser for over 1998-bevillingerne) er for hłje, og det har resulteret i, at OSCE(cid:146)s likviditet er blevet styrket p(cid:229) bekostning af Kommissionens. Eftersom det ikke klart er fastsat i OSCE(cid:146)s finansielle bestemmelser, at renter af store indest(cid:229)ender skal overfłres til Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)lles- skab, burde forskuddene have v(cid:230)ret reduceret v(cid:230)sentligt. g) OSCE er ikke forpligtet til at forel(cid:230)gge regnskaber, hvoraf det samlede bidrag til hver aktion fremg(cid:229)r, og hvori overslaget sammenholdes med den faktiske gennemfłrelse. de opn(cid:229)ede resultater. Rapporten om 1998-valgene indeholder dog mere detaljerede oplysninger end rapporterne om de tidligere aktioner, men det fremg(cid:229)r ikke, hvilke konsekvenser der skal dra- ges. De opgłrelser, der er attesteret af OSCE(cid:146)s regnskabsfłrer, er ikke s(cid:229) detaljerede, at de kan tjene som grundlag for indg(cid:229)ende kontrol. Det błr fasts(cid:230)ttes i finansieringsaftalerne, at OSCE skal freml(cid:230)gge en kopi af sine regnskabsposteringer, s(cid:229) Kommissio- nen har et relevant kontrolgrundlag. I betragtning af de konsta- terede fejl błr opgłrelserne ikke attesteres af OSCE(cid:146)s regnskabs- fłrer, men af en uafh(cid:230)ngig revisor, som attesterer, at udgifterne er stłtteberettigede. 56. Trods Kommissionens gentagne anmodninger er EU(cid:146)s stłtte stadig ikke videre synlig, for EU-medarbejderne er blevet integre- ret i OSCE(cid:146)s uden klar sondring mellem de to grupper (2). Det fremg(cid:229)r i łvrigt heller ikke af Kommissionens sagsakter, at den selv har gjort en s(cid:230)rlig indsats i denne henseende, og OSCE har tilsyneladende fłrst og fremmest forsłgt at głre sin egen indsats mere synlig. 57. Kommissionens tilsyn med de aktioner, der er finansieret over bevillingerne til menneskerettigheder og demokrati (B7-7) (jf. punkt 44), har ogs(cid:229) v(cid:230)ret mangelfuldt, b(cid:229)de med hensyn til de opn(cid:229)ede resultater og de udbetalte forbud. I juli 1997 blev de ind- g(cid:229)ede kontrakter (cid:230)ndret, s(cid:229) de kunne d(cid:230)kke kommunalvalgene i september 1997, men restbelłbet fra 1996-kontrakterne (500 000 ECU) er aldrig blevet afregnet. Gennemfłrelsesrapporterne for to af de tre aktioner, der skulle gennemfłres i henhold til kontrak- terne, var ikke vedlagt sagsakten, og det var ikke efterprłvet, om udgifterne var stłtteberettigede. 53. Skal Kommissionen ogs(cid:229) fremover have et finansielt samar- bejde med OSCE, błr der indg(cid:229)s en aftale, som i hłjere grad er tilpasset ikke blot de krav, men ogs(cid:229) de s(cid:230)rlige forhold, der g(cid:230)lder for de to institutioner (1). Det błr navnlig głres klart, hvilken betydning de budgetter, der vedfłjes som bilag til finansierings- afgłrelserne, har, og ogs(cid:229) hvad Kommissionen forventer af OSCE med hensyn til regnskabsfłring og forel(cid:230)ggelse af udgiftsbilag. 58. Generelt har Kommissionens kontrolmekanismer ikke kun- net sikre, at de krav, der stilles til forsvarlig łkonomisk forvalt- ning, har kunnet overholdes. Og der er slet ikke foretaget kontrol af de midler, der er trukket p(cid:229) budgetposterne til aktioner til stłtte for demokrati og menneskerettigheder. 54. OSCE(cid:146)s budgetoverslag for valgene i september 1996 og sep- tember 1997 oversteg langt de faktiske udgifter, og restbelłbene blev overfłrt til de fłlgende valg. Efter valget i 1997 (som udeluk- kende blev finansieret af restbelłb) frigjorde Kommissionen 1,1 mio. ECU (jf. tabel 3). Efter valget i september 1998 vil mindst 1,6 mio. ECU kunne frigłres. 59. Pr. 31. december 1998 var omkring 2 mio. ECU af den stłtte, som EU havde ydet til OSCE inden for rammerne af FUSP og i forbindelse med demokratiprogrammet for valgene i Bosnien- Hercegovina, endnu ikke blevet anvendt. De belłb, der skal tilba- gesłges hos OSCE, vil fłrst nu kunne opgłres endeligt, n(cid:229)r der er foretaget en grundig stedlig kontrol af de stłtteberettigede udgif- ter (jf. punkt 55). 55. De gennemfłrelsesrapporter, som OSCE forel(cid:230)gger om FUSP- finansieringer, indeholder kun en kortfattet (cid:151) i visse tilf(cid:230)lde endog summarisk (cid:151) beskrivelse af de gennemfłrte aktioner og 60. De finansielle bestemmelser i kontrakten mellem Kommis- sionen og OSCE błr tages op til gennemgribende revision (jf. punkt 53). (1) Jf. Revisionsrettens udtalelse nr. 1/97, punkt 40 og 49. (2) Jf. blandt andet łnsket om at głre EU mere synlig i artikel 3, stk. 3, i f(cid:230)lles aktion 98/302/FUSP af 30. 4. 1998, EFT L 138 af 9. 5. 1998, s. 1. 23. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 85/39 KONKLUSION 61. Revisionen af stłtten til Bosnien til oprettelse af en retsstat viste, at aktionerne kan inddeles i to store grupper, nemlig stłtte til driften af institutioner og virksomheder og stłtte til individu- elle aktioner i form af projekter. 62. Hvad ang(cid:229)r stłtten til driften af organisationer, har Kommis- sionen ikke fastlagt en strategi eller en praksis tilpasset efter de g(cid:230)ldende forhold. Den har derimod ligestillet denne type foran- staltninger med projekter. Som fłlge heraf er der opst(cid:229)et en r(cid:230)kke problemer, hvoraf de alvorligste er, at Kommissionens betalinger er blevet forsinket, og at stłttemodtagernes procedurer for opstil- ling af regnskaber ikke har v(cid:230)ret tilstr(cid:230)kkeligt klare. N(cid:229)r Kom- missionen har til hensigt at bidrage til finansieringen af en stłt- temodtagers aktioner, błr den lade finansieringen indg(cid:229) i stłttemodtagerens normale forvaltningssystem, men fłrst n(cid:229)r den har sikret sig, at der findes regler for regnskabsafl(cid:230)ggelse, og at de fungerer effektivt. N(cid:229)r der er tale om organisationer som OHR eller OSCE, błr Kommissionen og disse organisationer indg(cid:229) rammeaftaler, hvori der tages hensyn til de mekanismer og s(cid:230)r- lige forhold, der głr sig g(cid:230)ldende i forbindelse med de p(cid:229)g(cid:230)l- dende organisationers forvaltning af aftalerne, og hvori der fast- l(cid:230)gges de n(cid:230)rmere bestemmelser for ydelse og kontrol af bidrag over EU-budgettet. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r kontrollen af EU-bidragene, er det uden tvivl mest hensigtsm(cid:230)ssigt at antage, at finansierin- gerne er fungible, og at EU(cid:146)s bidrag ikke kan holdes adskilt fra andre bidrag, og at der derfor błr foretages en samlet kontrol af forvaltningen. Kontrollen błr baseres p(cid:229) de eksisterende kontrol- mekanismer, og om nłdvendigt błr Kommissionen słrge for eller bidrage til, at disse mekanismer styrkes. 63. I forbindelse med den stłtte, der ydes i form af projekter, błr Kommissionen słrge for, at det fremg(cid:229)r klart af bestemmelserne, hvilke aktioner der skal iv(cid:230)rks(cid:230)ttes, og hvilke belłb der er afsat hertil, s(cid:229)ledes at projektbudgetterne bliver egentlige tilsynsinstru- menter, og at der ikke kan opst(cid:229) tvivl med hensyn til udgifternes stłtteberettigelse. Stłtten til OBN er i denne sammenh(cid:230)ng et meget uheldigt eksempel. 64. For bedre at kunne fremme udviklingen af det civile sam- fund błr Kommissionen fastl(cid:230)gge mere m(cid:229)lrettede retningslinjer p(cid:229) grundlag af sine egne prioriteringer for Balkanregionen, nem- lig anvendelse af demokratiske principper, indfłrelse af en rets- stat samt respekt for og beskyttelse af minoriteter. Kommissionen har alt for ofte blot imłdekommet de finansieringsansłgninger, den har fundet mest overbevisende. Som fłlge heraf er stłtten blevet spredt, og aktioner, som uden tvivl er nyttige, men som ikke har hłjeste prioritet, er ofte blevet godkendt i stedet for aktioner, som mere direkte kunne medvirke til at fremme demo- kratiet i institutionerne og statstjenesterne. Endelig błr der p(cid:229) lokalt plan etableres et system med tilsyn t(cid:230)t p(cid:229) de projekter, der gennemfłres p(cid:229) de forskellige omr(cid:229)der. Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg p(cid:229) młdet den 13. januar 2000. P(cid:229) Revisionsrettens vegne Jan O. KARLSSON Formand C 85/40 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 3. 2000 KOMMISSIONENS SVAR INDLEDNING 1. N(cid:230)rv(cid:230)rende beretning omfatter tidsrummet 1996-1998, medens den foreg(cid:229)ende beretning nr. 5/98 alene d(cid:230)kkede genop- bygningsforanstaltningerne i tidsrummet 1996-1997. Det błr n(cid:230)vnes, at Kommissionen er sat til at handle i en s(cid:230)rdeles vanskelig sammenh(cid:230)ng, der bl. a. er pr(cid:230)get af en politisk set usta- bil situation i lokalomr(cid:229)derne og af visse parters forsłg p(cid:229) at blo- kere gennemfłrelsen af fredsaftalerne. Den stłtte, der er ydet, har i hłjere grad vedrłrt en overv(cid:229)gning af fredsprocessen og etab- lering af grundl(cid:230)ggende institutioner end almindelige projekter. Det er vigtigt at fastholde denne skelnen, n(cid:229)r man skal foretage en korrekt vurdering af de gennemfłrte foranstaltninger. 2. En af de konsekvenser, der kan drages af erfaringerne fra Bosnien-Hercegovina med henblik p(cid:229) indsatsen i Kosovo, drejer sig om, hvor vigtigt det er at v(cid:230)re direkte til stede og at kunne varetage styringen af projekter, kontrakter og finansiering. Dette har tydeligt vist sig siden juli 1999 i Kosovo, hvor man har indsat en taskforce best(cid:229)ende af tjenestem(cid:230)nd og stłttet af eksperter og lokalt ansatte, under afventning af etableringen af et egentligt agentur for genopbygning. RESUM(cid:201) AF DE V˘SENTLIGSTE BEM˘RKNINGER 3. Fremgangsm(cid:229)den med en decentraliseret styring via repr(cid:230)- sentationen i Bosnien-Hercegovina udgłr en radikal (cid:230)ndring i forhold til tidligere. Decentraliseringen blev for alvor en realitet i begyndelsen af 1999, da repr(cid:230)sentationen begyndte at fungere som antenne for Sincom (Kommissionens regnskabssystem) og dermed blev banebrydende for samtlige delegationer. Forinden var repr(cid:230)sentationen blevet forst(cid:230)rket med hensyn til beman- ding, og dens struktur var blevet tilpasset, s(cid:229) den p(cid:229) lokalt plan b(cid:229)de kunne varetage styringen af projekterne og den finansielle forvaltning. Siden begyndelsen af 1999 har Kommissionen grad- vis f(cid:229)et besat de fleste ledige stillinger og dermed skabt mulighed for en ansvarlig forvaltning af dette »forsłgsprojekt« for decentra- lisering. 4. Kommissionen er af den opfattelse, at det prim(cid:230)re ansvar for forvaltningen af Den Hłje Repr(cid:230)sentants kontor (OHR) og de eventuelle mangler i s(cid:229) henseende p(cid:229)hviler de myndigheder, der har p(cid:229)taget sig formynderskabet for OHR. Inden for rammerne af disse strukturer og beslutningsmekanismer har Kommissionen imidlertid lige fra starten arbejdet stłt hen imod at opn(cid:229) en stłrre grad af konsekvens med hensyn til den finansielle, kontraktm(cid:230)s- sige, regnskabsm(cid:230)ssige og procedurem(cid:230)ssige forvaltning. OHR har i lłbet af 1999 gennemfłrt betragtelige forbedringer af det administrative og finansielle regels(cid:230)t. I forbindelse med et fornyet kontrolbesłg vil Kommissionen sikre sig, at disse regler finder effektiv anvendelse. 5. Kommissionen har hidtil skłnnet, at finansiering i form af projekter i hłjere grad sikrer en hensigtsm(cid:230)ssig anvendelse af F(cid:230)llesskabets midler end ydelse af et direkte budgetbidrag. I den fłrste tid har strategien i lige hłj grad taget sigte p(cid:229) at 6. stłtte projekter, der bidrager til at afhj(cid:230)lpe umiddelbare proble- mer og lidelser, og projekter med et mere institutionelt form(cid:229)l. 7. For hovedparten af interventionerne i mediesektoren har Kom- missionen lagt mere v(cid:230)gt p(cid:229) foranstaltningens indhold (cid:151) etab- lering af en uafh(cid:230)ngig presse i god tid inden det fłrste valg (cid:151) end p(cid:229) procedurem(cid:230)ssige overvejelser, f. eks. bestemmelser om udsty- rets oprindelse. Det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt betragtes stadig af OHR som en af de strategiske grundpiller for skabelsen af uafh(cid:230)ngige medier i Bosnien-Hercegovina. 8. Stłtten til initiativer med henblik p(cid:229) at skabe en modv(cid:230)gt i form af uafh(cid:230)ngige medier og med henblik p(cid:229) at tilskynde til etablering af et civilt samfund i et efterkrigsmiljł er et yderst van- skeligt forehavende. Initiativerne gennemfłres ofte ved hj(cid:230)lp af meget svage partnere, hvis evne til og erfaring med at producere reportager inden for de af Kommissionen kr(cid:230)vede frister og for- mer er begr(cid:230)nset. Kommissionens mulighed for lłbende at fłlge disse initiativer har v(cid:230)ret yderst begr(cid:230)nset p(cid:229) grund af den kon- stante personalemangel, der is(cid:230)r er m(cid:230)rkbar, n(cid:229)r det drejer sig om at forvalte et program best(cid:229)ende af en lang r(cid:230)kke mindre kontrakter. 9 og 10. Det er sandt, at samarbejdet med OSCE har givet en r(cid:230)kke problemer med hensyn til rapportering og finansiel kon- trol. Den direkte stłtte til overv(cid:229)gningen af valgene var et relativt nyt omr(cid:229)de, ligesom de f(cid:230)lles FUSP-aktioner, for hvilke det var nłdvendigt at finde frem til en balance mellem R(cid:229)dets afgłrelser og det gennemfłrelsesm(cid:230)ssige og finansielle ansvar, som Kom- missionen m(cid:229)tte p(cid:229)tage sig. Der har v(cid:230)ret tale om en vis fastfrys- ning af midler, hvormed de budgetm(cid:230)ssige restbelłb fra det fore- g(cid:229)ende valg er blevet overfłrt til det fłlgende valg. Disse midler figurerede i regnskaberne for OSCE, der som bekendt er en inter- national organisation. I slutningen af 1999 blev der foretaget en revision af OSCE(cid:146)s regnskaber med det form(cid:229)l at indsamle de nłd- vendige oplysninger, s(cid:229) de p(cid:229)g(cid:230)ldende operationelle konti kunne afsluttes. Rettens bem(cid:230)rkninger rejser en r(cid:230)kke relevante spłrgsm(cid:229)l om Kommissionens fremtidige brug af de politisk set mest hensigts- m(cid:230)ssige kanaler til iv(cid:230)rks(cid:230)ttelse af lignende tiltag, s(cid:229)som OHR og OSCE i de foreliggende tilf(cid:230)lde, hvis forvaltningsbestemmelser og -mekanismer imidlertid ikke nłdvendigvis stemmer overens med F(cid:230)llesskabets praksis. Det forekommer Kommissionen bydende nłdvendigt, at budgetmyndigheden udtaler sig om dette spłrgsm(cid:229)l. KOMMISSIONENS REPR˘SENTATION I BOSNIEN 11. Specielt for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r de to tjenestem(cid:230)nd i kategori A, der n(cid:230)vnes af Retten, var deres aflłsning sikret, for den enes vedkom- mende uden nogen afbrydelse, medens der for den anden var tale om nogle f(cid:229) m(cid:229)neders afbrydelse, hvilket ikke er unormalt i for- bindelse med en rotation. 23. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 85/41 I forbindelse med bes(cid:230)ttelsen af stillinger inden for Kommissio- nens delegationstjeneste traf Kommissionen den 8. april 1997 (1) en beslutning om fra og med (cid:229)r 2000 at indfłre en forpligtelse for kategori A-personalet i de generaldirektorater, der besk(cid:230)ftiger sig med eksterne anliggender, til at forrette ekstern tjeneste. Hidtil har Kommissionen dog normalt kunnet bes(cid:230)tte disse tjenestemands- stillinger via den allerede best(cid:229)ende rotationsordning. EU(cid:146)S BIDRAG TIL ADMINISTRATIONSUDGIFTERNE VED DEN H(cid:216)JE REPR˘SENTANTS KONTOR I BOSNIEN-HERCEGOVINA Administrativ og finansiel forvaltning 14. Siden R(cid:229)dets afgłrelse, der blev truffet p(cid:229) r(cid:229)dsmłdet for energi den 11. maj 1999, er EU(cid:146)s bidrag fra og med 1999-budgettet sat op til 53 % p(cid:229) fłlgende betingelser: a) der m(cid:229) ikke foretages nogen nettoforłgelse af EU(cid:146)s bidrag for 1999 b) der skal ske en nettonedsk(cid:230)ring af OHR-budgettet for (cid:229)r 2000 c) EU p(cid:229)tager sig ikke nogen betalinger med tilbagevirkende kraft. 15 og 16. Siden 1995 har Kommissionen truffet foranstaltninger og taget demarcher i forbindelse med overv(cid:229)gningen af forvalt- ningen af OHR, og disse er gradvis blevet tilpasset situationen. Blandt disse demarcher kan n(cid:230)vnes fłlgende: a) Kommissionens indfłrelse af et s(cid:230)t s(cid:230)rlige kontraktm(cid:230)ssige bestemmelser i mangel af OHR(cid:146)s status som juridisk person, og i disse bestemmelser henvises der udtrykkeligt til EU(cid:146)s finansforordning (brevvekslinger fra 1995, 1996, 1997 og 1998). b) Kommissionens demarcher over for de belgiske myndigheder om politisk stłtte med henblik p(cid:229) en fastl(cid:230)ggelse i Belgien af OHR(cid:146)s status (marts 1997). c) Tilrettel(cid:230)ggelse af en kontrolmission i april 1996 under med- virken af Kommissionens finansinspektłr. d) Tilrettel(cid:230)ggelse af en lang r(cid:230)kke młder (herunder et med Revisionsretten i marts 1995) med det form(cid:229)l at bist(cid:229) OHR med de budgetm(cid:230)ssige og finansielle spłrgsm(cid:229)l og is(cid:230)r med henblik p(cid:229) etablering af regler for en hensigtsm(cid:230)ssig samfi- nansiering og anvendelse af bestemmelserne om offentlige indkłb. e) Fremsendelse af OHR af en detaljeret Aide MØmoire vedrł- rende anvendelsen af FUSP-bidragene (senest ajourfłrt i januar 1999). (1) Beslutning SEK(97) 605 af 8. 4. 1997. 17. OHR(cid:146)s finansdirektłr blev udskiftet i 1999. Som fłlge af en kontrolmission, som Kommissionen foretog i januar 1999, blev OHR anmodet om at afholde et udbud med henblik p(cid:229) valg af nye revisorer. 18. Kommissionen er af den opfattelse, at OHR med tiden har udfoldet v(cid:230)sentlige bestr(cid:230)belser p(cid:229) at forel(cid:230)gge detaljerede bud- getter for finanseksperterne og at imłdekomme deres anmodnin- ger. OHR har ligeledes p(cid:229) finanseksperternes opfordring fremlagt detaljerede oplysninger om visse punkter (f. eks. : spłrgsm(cid:229)l om ans(cid:230)ttelse af personale). I 1999 har OHR foretaget en opdatering af m(cid:230)ngde- og v(cid:230)rdifortegnelsen og har bestr(cid:230)bt sig for en bedre ressourceanvendelse (f. eks. med hensyn til transportpolitikken). Tjenestegrenene i Bruxelles overfłres gradvist til Sarajevo i det omfang, visse opgaver i den senere tid ogs(cid:229) kan udfłres lokalt (f. eks. rejsebureauet). OHR vil p(cid:229) sigt kun bevare en minimal til- stedev(cid:230)relse i Bruxelles. 19. Siden begyndelsen af 1999 har OHR v(cid:230)ret meget mere opm(cid:230)rksom p(cid:229) at f(cid:229) fastlagt stramme regler for organisationens forskellige serivceomr(cid:229)der: personale, transport, rejser, indkłbs- aftaler og finansielle bestemmelser. I efter(cid:229)ret 1998 under udar- bejdelsen af budgettet for 1999 stillede Kommissionen krav om en bedre kontrol af ans(cid:230)ttelserne, og den fik de łvrige donorer overbevist om nłdvendigheden af at indfłre fłlgende fremgangs- m(cid:229)de for ans(cid:230)ttelse af personale: i fłrste omgang błr OHR ty til udstationering af personale, derefter til ans(cid:230)ttelse p(cid:229) lokalt plan og sluttelig, hvis der ikke findes nogen anden lłsning, kan der kontraktans(cid:230)ttes udenlandsk personale. Ans(cid:230)ttelsesspłrgsm(cid:229)let har s(cid:229)ledes siden efter(cid:229)ret 1998 v(cid:230)ret genstand for en forst(cid:230)rket kontrol fra finanseksperternes side, bl. a. for at undg(cid:229) enhver for- łgelse af lłnsummen. 1999-budgettet udviser en nedsk(cid:230)ring p(cid:229) 6 % af lłnudgifterne, og Kommissionen har insisteret p(cid:229), at disse bestr(cid:230)belser viderefłres ved forel(cid:230)ggelsen af OHR(cid:146)s budget for (cid:229)r 2000. Finanseksperterne har fastlagt regler for udbetalingen af boligtilskud, idet de har kr(cid:230)vet, at de udstationerede personers hjemlige forvaltninger holder sig strengt til Lancaster House- aftalen (8. og 9. december 1995). Disse opstramninger af bestemmelserne har tydeligt udmłntet sig i budgettet for (cid:229)r 2000, der officielt blev vedtaget af styringsko- mitØen den 29. oktober 1999. 20. Kommissionen spillede i 1995 en meget aktiv rolle ved fast- s(cid:230)ttelsen af vederlaget for Den Hłje Repr(cid:230)sentant ved OHR og ved den endelige beslutning om at sidestille vederlaget med det, som et medlem af Kommissionen modtager i en tilsvarende fami- liem(cid:230)ssig situation. Det blev dengang skłnnet, at der ved fastl(cid:230)g- gelsen af vederlaget skulle tages hensyn til de opgaver, der skulle lłses, og til det ansvars- og erfaringsniveau, som den p(cid:229)g(cid:230)ldende person var n(cid:229)et op p(cid:229). I 1997 var det af tvingende politiske grunde nłdvendigt at handle meget hurtigt, hvilket fłrte til nogle overilede beslutninger, som Kommissionen ikke vil fral(cid:230)gge sig ansvaret for, men som m(cid:229) ses p(cid:229) baggrund af sagens meget store fłlsomhed og de involverede personers kvaliteter. I betragtning af OHR(cid:146)s manglende status som juridisk person til at begynde med og af nłdvendigheden af at handle hurtigt med henblik p(cid:229) at fremme etableringen af OHR i en meget vanskelig lokal sammenh(cid:230)ng har de kontraktm(cid:230)ssige forbindelser mellem Kommissionen og Den Hłje Repr(cid:230)sentant v(cid:230)ret baseret p(cid:229) en r(cid:230)kke brevvekslinger. C 85/42 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 3. 2000 Kommissionen mente imidlertid, at udn(cid:230)vnelsen i midten af 1999 af den tredje Hłje Repr(cid:230)sentant ville v(cid:230)re en passende lejlighed til at tage spłrgsm(cid:229)let op til fornyet drłftelse og finde frem til nogle mere velovervejede, rimelige og gennemsigtige lłsninger sammen med OHR (de under punkt 18 og 19 n(cid:230)vnte lłsninger). Institutionelle befłjelser 22. Bidragyderne er blevet stadig mere p(cid:229)passelige med forvalt- ningen af OHR i betragtning af de v(cid:230)sentlige opgaver, som de p(cid:229)l(cid:230)gger kontoret, og de udgifter, som udfłrelsen af disse opgaver medfłrer. De politikker, der gennemfłres af de forskellige tjene- stegrene under OHR (jf. 19), er nu helt fastlagt. Bidragyderne har til hensigt nłje at overv(cid:229)ge realiseringen heraf i forbindelse med den nye Hłje Repr(cid:230)sentants overtagelse af embedet. (Ang(cid:229)ende EU(cid:146)s procentuelle bidrag henvises til svaret p(cid:229) punkt 14). Der er udfoldet en bem(cid:230)rkelsesv(cid:230)rdig rationaliseringsindsats under udar- bejdelsen af budgettet for (cid:229)r 2000, som styringskomitØen formelt godkendte den 29. oktober 1999 i Sarajevo. Konklusion 23. Kommissionen minder om, at OHR fungerer under PIC (Fredsimplementeringsr(cid:229)det) og dets styringskomitØ. F(cid:230)llesska- bets budget bidrager til OHR(cid:146)s budget med 50-53 %. Stłtten ydes inden for rammerne af de f(cid:230)lles FUSP-aktioner, som R(cid:229)det har vedtaget gennem de senere (cid:229)r. I den forbindelse er det gradvis lyk- kedes for Kommissionen at indfłre mere gennemsigtighed og konsekvens i forvaltningen af OHR. OHR har p(cid:229) tilfredsstillende vis efterkommet de af Kommissionen formulerede henstillinger, bl. a. efter et kontrolbesłg p(cid:229) stedet i januar 1999. En fornyet kon- trol med den korrekte efterlevelse af disse henstillinger var plan- lagt for udgangen af (cid:229)ret 1999. Eftersom OHR ikke kunne st(cid:229) til r(cid:229)dighed p(cid:229) dette tidspunkt, er kontrolbesłget udsat til marts 2000. Med hensyn til OHR(cid:146)s faglige foranstaltninger og interne proce- durer er Kommissionen af den opfattelse, at Retten łnsker, at Kommissionen skal overtage visse ansvarsomr(cid:229)der, som nu p(cid:229)hvi- ler OHR(cid:146)s forvaltningsorganer. 28. EF-stłtten ydes p(cid:229) grundlag af projektforslag, som skal inde- holde en detaljeret oversigt over priser og lłnudbetalinger, og som foruds(cid:230)tter indgivelse af rapporter om de opn(cid:229)ede frem- skridt. Kommissionen er klar over de vanskeligheder, som insti- tutioner som Ombudsmandens kontor har haft med forvaltnin- gen af deres ressourcer. Men den af Kommissionen fastholdte lłsning har til form(cid:229)l at sikre et maksimum af gennemsigtighed og ansvarlighed (regnskabspligt) i forbindelse med bidragene til Phare og Obnova. Samtidig med, at Kommissionen er enig med Retten om behovet for at bist(cid:229) de lokale myndigheder med at głre institutionerne levedygtige, łnsker den dog at geninds(cid:230)tte OHR i den funktion, der her skal udłves. Retten foresl(cid:229)r, at man g(cid:229)r over til en direkte overfłrsel af bidrag til de offentlige instansers bud- getter i den p(cid:229)g(cid:230)ldende region. Denne tanke er imidlertid i mod- strid med den fremgangsm(cid:229)de, som Kommissionen hidtil har anvendt, og hvor den har lagt hovedv(cid:230)gten p(cid:229) ydelse af stłtte til specifikke foranstaltninger, hvilket (cid:151) bortset fra visse undtagel- sestilf(cid:230)lde (cid:151) udelukker et generelt bidrag til stłttemodtagernes budget. Den af Kommissionen valgte lłsning er begrundet i łnsket om forsvarlig forvaltning og kontrol. Stłtte til det civile samfund 29. Kommissionens tjenestegrene har indg(cid:229)ende undersłgt pro- jektet vedrłrende oprettelse af en fond for demokratiet i Bosnien- Hercegovina. Projektet tager sigte p(cid:229) en r(cid:230)kke m(cid:229)l, der i vid udstr(cid:230)kning deles af det internationale samfund og is(cid:230)r af Europa-Kommissionen. I forbindelse med Europa-Kommissionens stłtte (cid:151) sammen med en mellemstatslig organisation (cid:151) til udviklingen af dette projekt har den rent faktisk imłdekommet Europa-Parlamentets initiativ. Europa-Kommissionen har anmodet fonden, der nu har sikret sit retsgrundlag (den er registreret i Nederlandene, da der i Bosnien- Hercegovina endnu ikke findes en lov om foreninger og fonde), om at (cid:230)ndre visse aspekter af det finansieringsforslag, den har indgivet. ST(cid:216)TTE TIL MENNESKERETTIGHEDER OG MEDIER Institutioner for beskyttelse af grundl(cid:230)ggende rettigheder Fonden har nu (cid:230)ndret projektet, og Kommissionen er i f(cid:230)rd med at vurdere det nye projekt med henblik p(cid:229) atter at igangs(cid:230)tte de interne procedurer, der kr(cid:230)ves, for at projektet kan finansieres. 27. Stłtten til Ombudsmandens kontor, der blev oprettet i med- fłr af Dayton-aftalerne, er siden 1996 blevet stillet til r(cid:229)dighed b(cid:229)de gennem Phare-programmet og Obnova-programmet. Is(cid:230)r via kontoret i Sarajevo har Kommissionen etableret sn(cid:230)vre sam- arbejdsforbindelser til Ombudsmandsinstitutionen samt til Den Hłje Repr(cid:230)sentants kontor, der spiller en altafgłrende rolle i for- bindelse med koordineringen af stłtten til de s(cid:229)kaldte Dayton- institutioner. 31. Retten kritiserer den stłtte, der er ydet til klubber (ambas- sader for demokrati og euroclubs), der blev oprettet under Euro- par(cid:229)det, og mener ikke, at resultaterne heraf skulle v(cid:230)re blevet evalueret. Selv om det m(cid:229) erkendes, at denne form for stłtte ikke i alle tilf(cid:230)lde har givet et positivt resultat, er det vigtigt at under- strege, at det har drejet sig om et udslag af solidaritet, som i visse tilf(cid:230)lde har fłrt til positive resultater, som i tilf(cid:230)ldet Tuzla. 23. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 85/43 33. Kommissionen kan tilslutte sig Rettens udtalelse om de łje- blikkelige positive virkninger. Hensigten p(cid:229) l(cid:230)ngere sigt er (cid:151) som Retten bem(cid:230)rker (cid:151) at styrke de sociale serviceorganer, som inden for hver administrativ enhed henhłrer under myndighedernes ansvarsomr(cid:229)de. 34. Form(cid:229)let med den stłtte, der blev ydet til universitetet i Sara- jevo via programmet »Europa for Sarajevo«, var at supplere de ini- tiativer, der tages under demokrati- og Tempus-programmet. Der blev indg(cid:229)et en kontrakt til 750 000 EUR til fordel for World Uni- versity Service, der skulle sikre en łjeblikkelig stłtte til universi- tetets udvikling. Derudover er der bevilget 3,1 mio. EUR til den bygningsm(cid:230)ssige istands(cid:230)ttelse af det filosofiske, juridiske, medi- cinske og matematiske fakultet, et tiltag, der ikke havde kunnet finansieres over demokratiprogrammet eller Tempus. 35. Kommissionen har fulgt den strategi i den fłrste tid at fore- tage en spredning af de forskellige bestr(cid:230)belser, ikke blot med hensyn til interventionsomr(cid:229)der, men ogs(cid:229) med hensyn til de instrumenter, der skulle anvendes. Gradvis kan bestr(cid:230)belserne s(cid:229) igen koncentreres om de offentlige institutioner. Stłtte til mediesektoren 37. Af politiske (cid:229)rsager łnskede den dav(cid:230)rende Hłje Repr(cid:230)sen- tant, at OBN (Open Broadcasting Network) blev den kanal, der sendte tv-udsendelser op til valget i september 1996. Det har haft til fłlge, at dette uafh(cid:230)ngige tv-netv(cid:230)rk blev etableret meget hur- tigt i lłbet af for(cid:229)ret og sommeren 1996 (normalt tager igangs(cid:230)t- telsen af en fjernsynsstation mindst 12 til 18 m(cid:229)neder). Det er rig- tigt, at Kommissionen befandt sig i en situation, hvor den (cid:151) efter at have besluttet under et meget stort tidspres at stłtte OBN som fłlge af projektets politiske relevans (cid:151) ikke havde mulighed for at knytte F(cid:230)llesskabets bidrag sammen med de betingelser for oprindelsesstatus, der normalt g(cid:230)lder for Phare. I denne hastende situation lagde Kommissionen mere v(cid:230)gt p(cid:229) aktionens indhold (cid:151) at bidrage til etablering af en uafh(cid:230)ngig presse i god tid inden valgets afholdelse (cid:151) end p(cid:229) de procedurem(cid:230)ssige overvejelser, dvs. oprindelsesbestemmelserne for udstyret. 38-40. Lige siden projektets sp(cid:230)de begyndelse har det v(cid:230)ret aty- pisk i forhold til de projekter, der normalt understłttes af Kom- missionen; det drejer sig om et initiativ fra det internationale sam- funds side, der blev taget af politiske grunde og med udgangspunkt i offentlige midler, og som senere hen gik ud p(cid:229) at f(cid:229) etableret et privatfinansieret bosnisk fjernsyn. Hertil kommer, at OBN skłnnes at kunne blive rentabel, p(cid:229) trods af, at den bosniske łkonomi (cid:151) og dermed mediemarkedet (de finansielle midler kommer fra private annoncłrer) (cid:151) er meget s(cid:229)rbart. De efterfłlgende OBN-lederteam har forelagt Kommissio- nen en r(cid:230)kke driftsplaner. I realiteten vil OBN nok ikke kunne blive rentabel p(cid:229) meget kort sigt, is(cid:230)r fordi denne fjernsynsstation er blevet oprettet under meget vanskelige omst(cid:230)ndigheder og i en usikker łkonomisk sammenh(cid:230)ng. Denne manglende levedygtighed p(cid:229) kort sigt s(cid:230)tter imidlertid ikke spłrgsm(cid:229)lstegn ved det politisk relevante i at stłtte denne station, som p(cid:229) lang sigt m(cid:229) sikre sin kommercielle levedygtighed ved hj(cid:230)lp af private annoncłrer (lokale, regionale eller interna- tionale) snarere end at łge sin finansielle afh(cid:230)ngighed af OHR eller internationale donorer. Politisk set vil en finansiering, der direkte og udelukkende varetages af OHR, risikere at styrke den bosniske offentligheds opfattelse af OBN som en fjernsynskanal, der helt er underlagt det internationale samfund. Projektet blev lanceret (cid:151) og betragtes fortsat (cid:151) af OHR som en af grundpil- lerne i den internationale strategi i Bosnien-Hercegovina. Desuden er denne OHR-strategi blevet modtaget positivt af hele det inter- nationale samfund i en s(cid:229)dan grad, at nłdvendigheden af at stłtte dette fjernsynsnetv(cid:230)rk i Bosnien-Hercegovina politisk og finan- sielt udtrykkeligt er blevet n(cid:230)vnt i alle konklusioner fra Freds- implementeringskonferencerne (1) lige siden konferencen i Lon- don i december 1996 (2). Projektets politiske betydning bevidnes af den kendsgerning, at OHR(cid:146)s Internet-site giver direkte adgang til informationer via OBN. 41. Lige siden 1994 (da krigen endnu ikke var afsluttet i Bosnien) har Kommissionen łnsket at understłtte de uafh(cid:230)ngige medier i Bosnien-Hercegovina. Udv(cid:230)lgelsen af projekter, is(cid:230)r under kri- gen, skete i fłrste omgang i henhold til kvalitetsm(cid:230)ssige og poli- tiske kriterier. Senere hen har tilsynet med visse af kontrakterne rent faktisk voldt en del problemer: konkret udtrykt er gode jour- nalister eller chefredaktłrer (der lłber en fysisk risiko i den frem- herskende situation i Bosnien-Hercegovina) ikke nłdvendigvis ogs(cid:229) gode til at forest(cid:229) den finansielle forvaltning. F. eks. blev en kontrakt fra 1994, hvis form(cid:229)l var at yde stłtte til dagbladet Dani i Sarajevo, for nylig bragt til ophłr udelukkende p(cid:229) grund af de vanskeligheder, der opstod med at fremskaffe en finansrapport. Det błr i den forbindelse n(cid:230)vnes, at Dani stadigv(cid:230)k er blandt de fłrende uafh(cid:230)ngige dagblade i Bosnien-Hercegovina. Forvaltningen af aktionerne 42. Kommissionen deler Revisionsrettens synspunkt, n(cid:229)r den (cid:151) helt berettiget (cid:151) bem(cid:230)rker, at betingelserne for gennemfłrelsen af de enkelte aktioner normalt ikke har kunnet anvendes som til- synsinstrumenter. Kommissionen vil bestr(cid:230)be sig for at rette op p(cid:229) denne situation, om nłdvendigt ved at udstede ordre til tilba- gesłgning af midler. 43. Kommissionen vil gerne minde om, at i visse tilf(cid:230)lde, is(cid:230)r n(cid:229)r det drejer sig om at bidrage til stabiliserings- og fredsproces- ser, frembyder arbejdsbetingelserne ude i marken uundg(cid:229)eligt en r(cid:230)kke vanskeligheder og risici. (2) (1) Fredsimplementeringskonferencerne (PIC), hvor fłrst og fremmest fłlgende lande og instanser har v(cid:230)ret repr(cid:230)senteret: Frankrig, Canada, Tyskland, Italien, Japan, Rusland, Det Forenede Kongerige, USA, EU(cid:146)s formandskab, Europa-Kommissionen, De Forenede Nationer, UNHCR, OSCE og NATO. »Fredsimplementeringsr(cid:229)det anerkender de uafh(cid:230)ngige mediers altaf- głrende betydning og er enigt om, at det er nłdvendigt at bidrage til finansieringen af anden fase af OBN-projektet under dets to(cid:229)rige kon- solideringsplan. R(cid:229)det hilser med tilfredshed den styrkede rolle, som Den Hłje Repr(cid:230)sentants kontor spiller ved koordineringen af bistan- den til de uafh(cid:230)ngige medier«. Med hensyn til yderligere konklusioner fra PIC(cid:146)s side henvises til OHR(cid:146)s netsted (http: //www. ohr. int/pic. htm). C 85/44 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 3. 2000 I forbindelse med stłtten til pressevirksomhederne var det ikke muligt under udv(cid:230)lgelsen (cid:151) s(cid:229)dan som det fremg(cid:229)r af svaret p(cid:229) punkt 41(cid:151) at forlange indgivelse af attesterede regnskaber. 44. Kommissionen beklager, at visse sager dengang ikke kunne overv(cid:229)ges behłrigt fra de centrale tjenestegrenes side i Bruxelles. Som bem(cid:230)rket af Retten har stłttemodtagernes for sent indgivne gennemfłrelsesrapporter lige siden starten v(cid:230)ret et problem. De fleste stłttemodtagere, sm(cid:229) NGO(cid:146)er eller lokale pressevirksomhe- der, har ikke kunnet finde nogen lokale kontaktpersoner eller -instanser, der kunne r(cid:229)dgive dem under gennemfłrelsen af deres projekter. 45. Den decentraliserede forvaltning via delegationerne skulle fra nu af sikre et bedre tilsyn med samtlige projekter. Forvaltnin- gen fra centralt hold har lidt under mangel p(cid:229) menneskelige res- sourcer, hvilket is(cid:230)r bliver m(cid:230)rkbart, n(cid:229)r det drejer sig om at for- valte et program, der omfatter et stort antal sm(cid:229) kontrakter. ST(cid:216)TTE TIL VALGPROCESSEN 46-49. Kommissionen łnsker at understrege, at de forberedende dokumenter var tilsynsprojekter, suppleret med beregning af de omkostninger, der skulle d(cid:230)kkes over OSCE(cid:146)s valgbudgetter. Dette materiale var allerede blevet godkendt af EU-medlemsstaterne i Wien i deres egenskab af OSCE-medlemsstater. R(cid:229)det havde den opfattelse, at OSCE-materialet udgjorde et godt grundlag for plan- l(cid:230)gning af en f(cid:230)lles aktion. Stłtten til valgene i Bosnien-Hercegovina var ikke noget typisk projekt eller nogen standardkontrakt om finansielt og fagligt sam- arbejde. De f(cid:230)lles aktioner havde til form(cid:229)l at lette EU(cid:146)s deltagelse inden for rammerne af OSCE i den efterkrigssituation, der var under udvikling. De var ikke t(cid:230)nkt som nogen budgetstłtte til OSCE. For at v(cid:230)re effektiv m(cid:229)tte EU(cid:146)s stłtte til Dayton-fredsprocessen v(cid:230)re af fleksibel karakter og varighed (der var intet alternativ til samarbejdet med OSCE), og det af fłlgende grunde: i) Arten af fredsprocessen i Bosnien-Hercegovina: konfliktlłsning her og nu Opgaven med at overv(cid:229)ge valgprocessen var fłrst og frem- mest en del af en dynamisk konfliktlłsningsproces. Et vist antal nłgleelementer i processen skulle udformes, forhandles og aftales med Dayton-partnerne i tiden op til selve stemme- afgivelsen. Dette var tilf(cid:230)ldet med en stor del af valgprocessen og med den tidsm(cid:230)ssige fastl(cid:230)ggelse af dens vigtigste kom- ponenter. OSCE-formanden for den midlertidige valgkommis- sion var nłdt til (cid:151) n(cid:229)r alt andet glippede og ofte i sidste łje- blik (cid:151) at ekstraordin(cid:230)re beslutningsbefłjelser. Problemlłsning og beslutningstagning under tidspres var integrerende bestanddele af valgprocessen. brug głre sine af ii) Medlemsstaternes fremskaffelse af tilsynsfłrende ved valget Fremskaffelsen af EU-tilsynsfłrende var alene medlemsstater- nes opgave, og m(cid:229)let var at stille med en vis procent af hele OSCE-tilsynspersonalet ude ved valgstederne. Det var nłd- vendigt med budgetm(cid:230)ssig fleksibilitet for at takle proble- merne omkring et eventuelt for stort eller for lille antal til- synsfłrende samt omkring varigheden af deres ophold i landet. P(cid:229) lignende m(cid:229)de fik den endelige sammens(cid:230)tning af perso- ner med forskellig nationalitet fłlger for de samlede befor- dringsudgifter fra hjemlandet til regionen. F. eks. ville relativt flere tilsynsfłrende fra Skandinavien og f(cid:230)rre fra Italien med- fłre, at de samlede befordringsudgifter łgedes. iii) OSCE(cid:146)s fremskaffelse af stłttefaciliteter til fordel for de tilsynsfłrende samt beregningen af udgifterne Kommissionen r(cid:229)der ikke over nogen uafh(cid:230)ngig informati- onskilde vedrłrende udgifterne til tilvejebringelse af stłttefa- ciliteter for de tilsynsfłrende ude i marken. Man m(cid:229) f(cid:230)ste lid til de OSCE-overslag, der allerede blev godkendt af medlems- staterne p(cid:229) OSCE-młdet i Wien. Det var nłdvendigt for EU med et fleksibelt budgetoverslag som fłlge af stłtteudgifter- nes skłnsm(cid:230)ssige karakter. Udgifterne til stłttefaciliteterne, der skulle fremskaffes af OSCE, blev angivet i łstrigske schil- ling, men mange af udgifterne ude i marken blev afholdt i amerikanske dollar. Usikkerheden omkring valutakurserne understregede ogs(cid:229) behovet for fleksibilitet. Der blev fastsat et maksimumbelłb for EU-udbetalinger, s(cid:229) der kunne etableres et klart loft over den finansielle fleksibi- litet, der var behov for, s(cid:229) de tilsynsfłrende under EU(cid:146)s f(cid:230)lles aktion kunne arbejde effektivt ude i marken. iv) OSCE(cid:146)s opfattelse vedrłrende finansieringen Kommissionen gjorde det klart ved alle kontakter med OSCE, at EU-midlerne ikke var Øt stort samlet belłb, men et belłb, der var specielt łrem(cid:230)rket til at d(cid:230)kke udgifterne med hen- blik p(cid:229) at bist(cid:229) EU-korpset af tilsynsfłrende under den f(cid:230)lles aktion. 50. Kommissionen er af den opfattelse, at den manglende angi- velse af udlłbsdato for den f(cid:230)lles aktion kan forklares ud fra behovet for fleksibilitet af de allerede ovenfor anfłrte (cid:229)rsager. For s(cid:229) vidt ang(cid:229)r regnskaberne, er de udtrykkeligt n(cid:230)vnt i ordlyden til, artikel 5 i den f(cid:230)lles aktion af 10. juni 1996 (96/406/FUSP): »R(cid:229)det głr status over gennemfłrelsen af den f(cid:230)lles aktion«. Med- lemsstaterne havde mulighed for at f(cid:229) adgang til en s(cid:229)dan status inden for rammerne af OSCE. 51. Hertil kan Kommissionen bem(cid:230)rke, at den benyttede de ene- ste udgiftsinformationer, der var til r(cid:229)dighed p(cid:229) det dav(cid:230)rende tidspunkt, og at disse allerede var blevet godkendt af medlems- staterne i Wien i deres egenskab af OSCE-medlemmer. En uaf- h(cid:230)ngig verificering heraf var vanskelig inden for de foreliggende tidsrammer. For at undg(cid:229) s(cid:229)danne situationer fremover har Kommissionen łnsket at forbedre budgetoverslagene over de f(cid:230)lles aktioner, og den har siden udarbejdet en s(cid:230)rlig formular til finansieringsover- sigt for FUSP, s(cid:229) man bedre kan fastl(cid:230)gge s(cid:229)vel de enkelte forven- tede udgifter som baggrunden for iv(cid:230)rks(cid:230)ttelsen af en f(cid:230)lles aktion, som R(cid:229)det har truffet beslutning om. 23. 3. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 85/45 52. Det er v(cid:230)sentligt at understrege, at Kommissionens ansvar p(cid:229) dette omr(cid:229)de ikke er baseret p(cid:229) nogen selvst(cid:230)ndige befłjelser, hverken med hensyn til valg af stłttemodtager (som v(cid:230)lges af R(cid:229)det) eller med hensyn til det samlede budget og dets fordeling p(cid:229) enkeltposter, der fastl(cid:230)gges af OSCE, og at Kommissionens tjenestegrene ikke r(cid:229)der over nogen sagkundskab, der vil kunne tage stilling til budgetoverslagets holdbarhed, medens OSCE r(cid:229)der over tjenestegrene, der specielt har til opgave at tage sig af denne form for aktioner. a) Kommissionen understreger, at det under disse omst(cid:230)ndighe- der var nłdvendigt med fleksibilitet. De vedlagte budgetter svarede til karakteren af den f(cid:230)lles aktion i henhold til de af R(cid:229)det vedtagne afgłrelser. Det maksimale belłb har altid v(cid:230)ret angivet i selve aftalerne. b) Kommissionen vil gerne fremh(cid:230)ve, at de tilsynsfłrende ved EU(cid:146)s f(cid:230)lles aktion var de eneste, der modtog stłtte via mid- lerne til den f(cid:230)lles aktion, og at de blev finansieret fuldt og helt af denne kilde. Den formular til finansieringsoversigt, som Kommissionen har udarbejdet, indeholder et skema ved- rłrende de łvrige bidrag, s(cid:229) man kan f(cid:229) et samlet overblik over samtlige finansielle bidrag, herunder naturalydelser, der medg(cid:229)r til en f(cid:230)lles aktion eller til en af R(cid:229)det truffet FUSP- afgłrelse. c) og e) For at undg(cid:229), at en s(cid:229)dan situation gentager sig, vil der systematisk blive taget hensyn til de af Revisionsretten frem- satte bem(cid:230)rkninger i forbindelse med de nye kontrakter, der indg(cid:229)s af Kommissionen. d) Overslagene var baseret p(cid:229) en r(cid:230)kke enkeltudgifter, som Kom- missionen har kontrolleret, efter at have modtaget de p(cid:229)g(cid:230)l- dende finansrapporter. f) I betragtning af det fłrste valgs presserende karakter og poli- tiske betydning og p(cid:229) baggrund af OSCE(cid:146)s tilsyneladende berettigede ansłgninger blev der udbetalt et forskudsbelłb p(cid:229) 80 %. Denne procent blev derefter m(cid:230)rkbart nedsat til 60 %, bl. a. fordi Kommissionen havde konstateret ud fra de af OSCE indgivne finansrapporter om de to fłrste bidrag, at OSCE(cid:146)s overslag var alt for store i forhold til de rent faktisk afholdte udgifter. g) Kommissionen vil undersłge mulighederne for en forbedring af de regnskaber, som OSCE er forpligtet til at forel(cid:230)gge den. Den planlagte revision vil bidrage til at klarl(cid:230)gge dette spłrgs- m(cid:229)l. 53. Kommissionen tager Rettens bem(cid:230)rkning til efterretning vedrłrende forbindelserne til OSCE. Et s(cid:229)dant tiltag indg(cid:229)r natur- ligt i de bestr(cid:230)belser, som Kommissionen udfolder p(cid:229) dette omr(cid:229)de. 55. Da OSCE(cid:146)s revisor ikke har til opgave at attestere de opgł- relser, der udarbejdes af OSCE(cid:146)s regnskabsfłrer, bliver de af OSCE(cid:146)s regnskabsfłrer udarbejdede opgłrelser revideret p(cid:229) stedet af en uafh(cid:230)ngig ekspert, som Kommissionen har bemyndiget hertil. 56. OSCE havde f(cid:229)et et politisk mandat, som det internationale samfund havde truffet beslutning om, til at overv(cid:229)ge valgene. Det viste sig at v(cid:230)re vanskeligt ude i marken at konkretisere EU(cid:146)s łnske om politisk synlighed. Kommissionen har imidlertid gjort, hvad der var muligt, for at oplyse det europ(cid:230)iske kontingent om de af EU gennemfłrte aktioner i Bosnien-Hercegovina. 57-58. De aktioner, der blev finansieret over bevillingerne for 1996 til fordel for menneskerettigheder og demokrati, blev omfor- muleret, og der blev foretaget tilfłjelser til de oprindelige kontrak- ter midt i 1997, s(cid:229)ledes at de ogs(cid:229) kunne omfatte kommunalval- gene i efter(cid:229)ret 1997. Det er sandt, at den regnskabsm(cid:230)ssige afslutning af de p(cid:229)g(cid:230)l- dende kontrakter endnu ikke har fundet sted, og det af forskellige grunde: Kommissionen r(cid:229)der endnu ikke over de endelige rappor- ter p(cid:229) trods af diverse rykkerskrivelser til OSCE; desuden har der hersket uklarhed omkring OSCE(cid:146)s forsinkede afsendelse af visse midlertidige finansrapporter; omfordelingen af opgaver mellem GD RELEX og F(cid:230)llesskabets tjenestegren Relex (SCR) midt i 1998, der medfłrte en r(cid:230)kke omposteringer af personale og sager, har v(cid:230)ret en yderligere forsinkende faktor i forbindelse med arbejdet med regnskabsafslutningen; endelig har den generelle mangel p(cid:229) menneskelige ressourcer i tjenestegrenene for eksterne forbindel- ser gjort det umuligt at f(cid:229) alle prioriterede tiltag rettidigt behand- let. Kommissionen er i f(cid:230)rd med at forberede en fuldst(cid:230)ndig revision, der er berammet til udgangen af 1999 og begyndelsen af 2000, og som skal udfłres af en uafh(cid:230)ngig ekspert i OSCE(cid:146)s hoveds(cid:230)de i Wien. Denne revision vil omfatte de OSCE-aktioner, der er blevet finansieret over F(cid:230)llesskabets budget med midler fra FUSP og fra demokratifonden. 59. Det błr understreges, at Kommissionen har modtaget en r(cid:230)kke rapporter om anvendelsen i 1996 af F(cid:230)llesskabets tilskud; p(cid:229) grundlag af disse rapporter har den s(cid:229) udarbejdet (cid:230)ndringer af kontrakterne med henblik p(cid:229) valget i 1997; det er rigtigt, at Kom- missionen stadig ikke r(cid:229)der over de endelige rapporter om 1997- aspekterne af disse ((cid:230)ndrede) kontrakter; de af OSCE udarbejdede rapporter er alt for summariske til, at man kan fastl(cid:230)gge de stłt- teberettigede udgifter, der er afholdt, og de belłb, der skal afreg- nes. Form(cid:229)let med den kommende revision er netop at f(cid:229) et udtłmmende overblik over OSCE(cid:146)s indfrielse af sine kontrakt- m(cid:230)ssige forpligtelser og over de belłb, der skal afregnes. 54. Kommissionen har udvalgt en uafh(cid:230)ngig ekspert, der fra og med udgangen af 1999 skal foretage en kontrol p(cid:229) stedet af samt- lige bidrag til OSCE. De frigłrelser, der m(cid:229)tte v(cid:230)re nłdvendige, vil blive foretaget som resultat af denne kontrol. 60. Kommissionen er enig i, at de finansielle relationer til OSCE błr tages op til en fornyet vurdering. Revisionen vil bidrage hertil. C 85/46 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 23. 3. 2000 Revisionsrettens bem(cid:230)rkninger berłrer imidlertid en meget mere vidtr(cid:230)kkende problematik. Der stilles nemlig spłrgsm(cid:229)l ved mulig- heden for, at Kommissionen benytter sig af relevante kanaler, s(cid:229)som OHR og OSCE, til gennemfłrelse af den łnskede politik i det foreliggende tilf(cid:230)lde, eller i andre tilf(cid:230)lde benytter sig af orga- nisationer med internationalt sigte eller internationale befłjelser, hvis forvaltningsbestemmelser og -procedurer imidlertid ikke nłd- vendigvis stemmer overens med F(cid:230)llesskabets praksis. Kommissionen łnsker, at budgetmyndigheden udstikker klare ret- ningslinjer i s(cid:229) henseende. Kommissionen kan ikke forts(cid:230)tte med at befinde sig i en situation, hvor den skal p(cid:229)tage sig ansvarsfyldte opgaver, der overstiger dens befłjelser. KONKLUSION 62. Kommissionen noterer sig Revisionsrettens henstilling, der g(cid:229)r ud p(cid:229), at i visse tilf(cid:230)lde er en deltagelse i den lłbende finan- siering at foretr(cid:230)kke frem for en finansiering via projekter. Kom- missionen konstaterer, at Retten głr denne form for finansiering afh(cid:230)ngig af en mekanisme til afl(cid:230)ggelse af regnskab, og at Kom- missionen om nłdvendigt opfordres til at medvirke til at styrke de best(cid:229)ende kontrolmekanismer. Samtidig med, at Kommissio- nen accepterer logikken i Rettens argumentation, łnsker den dog at głre opm(cid:230)rksom p(cid:229) fłlgende forhold: Det er ikke realistisk at forvente, at s(cid:229)danne betingelser let kan opfyldes, n(cid:229)r det drejer sig om aktioner, der gennemfłres i destabiliserede samfund. Det st(cid:229)r ogs(cid:229) klart, at der er gr(cid:230)nser for, hvilke opgaver der kan p(cid:229)l(cid:230)gges Kommissionen, bl. a. i forbindelse med indfłrelse af hensigtsm(cid:230)s- sige procedurer hos andre internationale institutioner. og den vil bestr(cid:230)be sig for at forbedre de relevante instrumenter, s(cid:229)ledes som den allerede har understreget i et tidligere svar (jf. punkt 43). I forbindelse med stłtten til OBN m(cid:229) Kommissionen endnu engang p(cid:229)pege, at trods de vanskeligheder, man lłb ind i, anses OBN sta- dig for at v(cid:230)re en af grundpillerne for OHR(cid:146)s strategi i Bosnien- Hercegovina. 64. Processen til udvikling af det civile samfund m(cid:229) nłdvendig- vis foreg(cid:229) i forskellige faser, s(cid:229) der kan tages hłjde for de enkelte specifikke situationer; for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r Balkan błr efterkrigsfasen v(cid:230)re centreret om stłtte til etablering af pressionsgrupper og til deres forskellige initiativer, medens det i de efterfłlgende faser er muligt at indkredse de opgaver, der skal prioriteres, p(cid:229) baggrund af udviklingen inden for de forskellige omr(cid:229)der. Det er p(cid:229) baggrund heraf, at Kommissionen i sit forslag til de pro- jekter, der skal gennemfłres inden for rammerne af budgettets kapitel B7-7 0, blandt de tematiske prioriteringer for (cid:229)ret 1999 klart har indkredset fłlgende tiltag under budgetpost B7-7 0 0, der omfatter de republikker, der er fremst(cid:229)et af det tidligere Jugo- slavien: (cid:151) Udvikling af demokrati, retsstat og civilsamfund, fredsproces- sen, nedd(cid:230)mpning af sp(cid:230)ndinger og den interetniske dialog. (cid:151) Lige deltagelse af kvinder og m(cid:230)nd i beslutningsprocessen. (cid:151) Fremme af frie og uafh(cid:230)ngige medier og af pressefriheden. 63. Kommissionen er i princippet enig i, at der błr l(cid:230)gges megen v(cid:230)gt p(cid:229) beskrivelsen af opgaverne og p(cid:229) projekternes budgetter, (cid:151) De mest s(cid:229)rbare grupper


title: Verordnung (EG) Nr. 82/2000 der Kommission vom 13. Januar 2000 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2010/1999

eurovoc_concepts:
ACP countries
award of contract
common wheat
export refund
export tax

formats: pdf print

text: L 10/30 DE Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften 14. 1. 2000 VERORDNUNG (EG) Nr. 82/2000 DER KOMMISSION vom 13. Januar 2000 zur Festsetzung der Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2010/1999 DIE KOMMISSION DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN — gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, gestützt auf die Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates vom 30. Juni 1992 über die gemeinsame Marktorganisation für Getreide (1), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 1253/1999 (2), gestützt auf die Verordnung (EG) Nr. 1501/95 der Kommission vom 29. Juni 1995 mit Durchführungsbestimmungen zur Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 des Rates hinsichtlich der Gewährung von Ausfuhrerstattungen und zur Festlegung der bei Störungen im Getreidesektor zu treffenden Maßnahmen (3), zuletzt geändert durch die Verordnung (EG) Nr. 2513/98 (4), insbesondere auf Artikel 7, in Erwägung nachstehender Gründe: (1) (2) Eine Ausschreibung der Erstattung und oder der Abgabe bei der Ausfuhr von Weichweizen nach bestimmten AKP-Staaten wurde durch die Verordnung (EG) Nr. 2010/1999 der Kommission (5) eröffnet. Nach Artikel 7 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 kann die Kommission auf der Grundlage der eingereichten Angebote nach dem Verfahren des Artikels 23 der Verordnung (EWG) Nr. 1766/92 beschließen, unter Berücksichtigung der Kriterien nach Artikel 1 der Verordnung (EG) Nr. 1501/95 eine Höchstausfuhrerstat- tung festzusetzen. In einem solchen Fall wird der Zuschlag jedem Bieter erteilt, dessen Angebot der Höchstausfuhrerstattung entspricht oder darunter liegt bzw. sich auf eine Ausfuhrabgabe bezieht. Die Anwendung der vorgenannten Kriterien auf die derzeitige Marktlage bei der betreffenden Getreideart führt zur Festsetzung einer Höchsterstattung in Höhe des in Artikel 1 genannten Betrags. Die in dieser Verordnung vorgesehenen Maßnahmen entsprechen der Stellungnahme des Verwaltungsaus- schusses für Getreide — (3) (4) HAT FOLGENDE VERORDNUNG ERLASSEN: Artikel 1 Die Höchsterstattung bei der Ausfuhr von Weichweizen wird für die vom 7. bis zum 13. Januar 2000 im Rahmen der Ausschreibung gemäß der Verordnung (EG) Nr. 2010/1999 eingereichten Angebote auf 40,98 EUR/t festgesetzt. Diese Verordnung tritt am 14. Januar 2000 in Kraft. Artikel 2 Diese Verordnung ist in allen ihren Teilen verbindlich und gilt unmittelbar in jedem Mitglied- staat. Brüssel, den 13. Januar 2000 Für die Kommission Franz FISCHLER Mitglied der Kommission (1) ABl. L 181 vom 1. 7. 1992, S. 21. (2) ABl. L 160 vom 26. 6. 1999, S. 18. (3) ABl. L 147 vom 30. 6. 1995, S. 7. (4) ABl. L 313 vom 21. 11. 1998, S. 16. (5) ABl. L 248 vom 21. 9. 1999, S. 19