title: Reglamento (CE) nº 175/2000 del Consejo, de 24 de enero de 2000, por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de bolsos de cuero originarios de la República Popular de China y vendidos para su exportación a la Comunidad por algunos productores-exportadores y por el que se modifica el Reglamento (CE) nº 1567/97

eurovoc_concepts: fancy leather goods and glove-making industry

text: 27. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 22/25 REGLAMENTO (CE) No 175/2000 DEL CONSEJO de 24 de enero de 2000 por el que se establece un derecho antidumping definitivo sobre las importaciones de bolsos de cuero originarios de la República Popular de China y vendidos para su exportación a la Comunidad por algunos productores-exportadores y por el que se modifica el Reglamento (CE) no 1567/97 EL CONSEJO DE LA UNIÓN EUROPEA, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 384/96 del Consejo, de 22 de diciembre de 1995, relativo a la defensa contra las importa- ciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea (1) y, en particular, el apartado 4 de su artículo 11, Vista la propuesta presentada por la Comisión previa consulta al Comité consultivo, Considerando lo que sigue: (1) (2) A. PROCEDIMIENTO PREVIO Mediante el Reglamento (CE) no 1567/97 (2) (en lo suce- sivo «el Reglamento definitivo»), el Consejo estableció un derecho antidumping definitivo del 38 % sobre las importaciones de bolsos de cuero originarios de la Repú- blica Popular de China (en lo sucesivo «la RPC»), a excepción de las importaciones de varios productores- exportadores a los que el Consejo impuso tipos de derecho individuales. B. PROCEDIMIENTO ACTUAL La Comisión recibió posteriormente cinco solicitudes pidiendo que se iniciara una reconsideración para un «nuevo exportador» del Reglamento definitivo, de conformidad con el apartado 4 del artículo 11 del Regla- mento (CE) no 384/96 (en lo sucesivo «el Reglamento de base»). Estas solicitudes fueron presentadas por Gainth Industrial Ltd, Macia Company Ltd, Yen Sheng Factory Ltd, Dongguan All be Right Leathern Products Co. Ltd y Panyu Simone Handbag Ltd (en lo sucesivo «los solici- tantes»). Los solicitantes alegaron que cumplían las trato individual, que no estaban condiciones para el vinculados a ningún productor exportador sujeto a las medidas existentes por lo que se refiere al producto afectado, que no habían exportado dicho producto a la Comunidad durante el período de investigación en el que se habían basado las medidas antidumping, es decir, del 1 de abril de 1995 al 31 de marzo de 1996 (en lo sucesivo «el período original de investigación»), sino que habían exportado el producto afectado a la Comunidad posteriormente. (3) La Comisión examinó las pruebas presentadas por los solicitantes y consideró que justificaban suficientemente el inicio de una reconsideración, de conformidad con el (1) DO L 56 de 6. 3. 1996, p. 1. Reglamento cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 905/98 (DO L 128 de 30. 4. 1998, p. 18). (2) DO L 208 de 2. 8. 1997, p. 31. Reglamento cuya última modifica- ción la constituye el Reglamento (CE) no 2380/98 (DO L 296 de 5. 11. 1998, p. 1). apartado 4 del artículo 11 del Reglamento de base. Tras consultar al Comité consultivo, y después de dar a la industria de la Comunidad afectada la oportunidad de presentar observaciones, la Comisión inició, mediante el Reglamento (CE) no 152/1999 (3), una reconsideración del Reglamento definitivo en relación con los cinco soli- citantes y abrió una investigación. Mediante el Reglamento por el que se inició la reconsi- deración, la Comisión también derogó el derecho anti- dumping establecido por el Reglamento definitivo respecto a las importaciones del producto afectado fabri- cado y exportado a la Comunidad por los solicitantes y ordenó a las autoridades aduaneras, de conformidad con el apartado 5 del artículo 14 del Reglamento de base, que adoptaran las medidas oportunas para registrarlas. la reconsideración era el El producto afectado por mismo producto que el descrito en el apartado 2 del artículo 1 del Reglamento definitivo, es decir, bolsos con la superficie exterior de cuero, cuero artificial o cuero barnizado, incluso con bandolera o asas o sin ellas, diseñados fundamentalmente para contener pequeños objetos para uso personal tales como llaves, monederos, maquillaje y cigarrillos, sea cual fuere su tamaño y forma. La Comisión comunicó oficialmente los hechos a las autoridades del país exportador. Además, dio a las partes directamente afectadas la oportunidad de presentar sus opiniones por escrito y de solicitar ser oídas. La Comisión envió cuestionarios a los solicitantes. Los cinco productores facilitaron respuestas al cuestionario y dos de ellas también pidieron que se les reconociera la situación de economía de mercado. En el curso de la investigación, Dongguan All be Right Leathern Products Co. Ltd renunció a solicitar una reconsideración para un «nuevo exportador». Por lo tanto, tras llevar a cabo inspecciones in situ respecto a la situación de economía de mercado, no se realizó ninguna inspección respecto a la situación de «nuevo exportador» y a los precios de exportación en los locales de esta empresa. La Comisión recabó y verificó toda la información que consideró necesaria para determinar el perjuicio y llevó a cabo investigaciones en los locales de las siguientes empresas: (4) (5) (6) (7) (8) (3) DO L 18 de 23. 1. 1999, p. 10. L 22/26 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 1. 2000 — Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd, Dongguan y Pekín, RPC, — York Star Co. Ltd Hong Kong (en relación con Dong- guan All Be Right Leathern Products Co. Ltd), — Dongguan Hsin Wan Foreign Trade Development Co. , Dongguan, RPC (en relación con Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd), — Panyu Simone Handbag Ltd, Guangzhou, RPC, — Simone Accessories Collection Ltd, Kyungki-do, República de Corea (en relación con Panyu Simone Handbag Limited), — Gainth Industrial Ltd, Hong Kong, — Macia Company Ltd, Hong Kong, y Yen Sheng Factory Ltd, Hong Kong (como estos dos solicitantes están vinculados, tramitaron conjuntamente). solicitudes sus se (9) El período para la presente investigación fue del 1 de abril de 1996 al 31 de diciembre de 1998 (en lo suce- sivo «el período actual de investigación»). (10) (11) (12) C. SITUACIÓN DE «NUEVO EXPORTADOR» Se examinó si los solicitantes reunían los criterios para el trato individual, si no estaban vinculados a ningún productor exportador sujeto a las medidas vigentes en relación con el producto afectado, si no habían expor- tado dicho producto a la Comunidad durante el período original de investigación y si lo habían hecho después del período original de investigación. Las conclusiones relativas a los diversos solicitantes son las siguientes: 1. Gainth Industrial Ltd Esta empresa alegó en principio que había exportado 6 400 unidades del producto afectado a la Comunidad después del período original de investigación. Sin embargo, tras una comprobación, se constató que esta cifra era incorrecta. El solicitante admitió su error y alegó que se habían exportado 86 unidades de un mismo modelo del producto afectado a la Comunidad. La información presentada por el solicitante y compro- bada sobre el terreno reveló que el modelo afectado era un portadocumentos o una cartera de mano, y no un bolso. Efectivamente, formaba parte de una colección integrada exclusivamente por carteras de cuero. La factura correspondiente indicaba «portadocumentos de cuero» y el importador declaró el modelo afectado en el Documento Único Administrativo bajo el código NC 4202 11 90, es decir, baúles, maletas y maletines, incluidos los de aseo y portadocumentos, carteras de mano, cartapacios y continentes similares. (13) El solicitante impugnó la clasificación como portadocu- mentos del modelo afectado basándose en dos argu- mentos: — Según él, los productos exportados correspondían a un nuevo diseño de la colección original de carteras de cuero y, por consiguiente, el modelo afectado ya no podía considerarse una cartera de mano. A este respecto, debe señalarse que el solicitante presentó diversas versiones de las características de diseño del modelo afectado y no pudo facilitar ninguna prueba incuestionable de la apariencia física exacta del modelo exportado. En cualquier caso, estas características de diseño no hacen que este modelo difiera sensiblemente de los otros portadocu- mentos o carteras de la colección. Además, la expli- cación dada por el importador confirma que el modelo afectado no es un bolso de cuero, ya que su diseñador concibió la nueva colección como una serie de bolsos multifuncionales que cubrieran la necesidad de que la mujer ejecutiva disponga de un bolso capaz de contener tanto documentos como pequeños objetos. Por lo tanto, el modelo afectado no se ajusta a la definición del producto afectado tal como figura en el Reglamento definitivo. — El solicitante alegó también que el modelo afectado correspondía a la definición de bolsos en el Regla- mento definitivo, ya que esta definición hace refe- rencia a bolsos sea cual fuere su tamaño y forma. La empresa alegó que el Reglamento (CE) no 2380/98, por el que se modificaba el Reglamento definitivo, incluía expresamente las mochilas y los bolsos para la compra en el ámbito del producto afectado. A este respecto, debe señalarse que el Reglamento (CE) no 2380/98 no incluía las mochilas y los bolsos para la compra en el ámbito del producto afectado, sino que solamente aclaraba el alcance de las medidas definitivas (véase el considerando 9 de dicho Reglamento). Esta aclaración especifica que las mochilas y los bolsos para la compra tienen que entrar en la definición de bolsos (véase el conside- rando 4) que figura en el Reglamento definitivo para poder verse afectadas por las medidas definitivas. Esta aclaración se añadió para evitar la efusión de los derechos mediante la declaración de importaciones bajo códigos NC distintos a los que corresponden a los bolsos de cuero. (14) En vista de lo anterior, se concluyó que el solicitante no pudo demostrar que había exportado realmente bolsos de cuero a la Comunidad después del período original de investigación. (15) Debe también señalarse que el solicitante pidió que se tuvieran en cuenta ventas realizadas a una empresa alemana después del período de investigación actual y inicio de la presente reconsideración. Hay que tras el tener en cuenta que esta información se presentó mucho más allá del plazo establecido en el Reglamento (CE) no 152/1999, de conformidad con el apartado 2 del ar- tículo 6 del Reglamento de base, y después de la inspec- ción sobre el terreno, con lo cual resultaba imposible comprobar su exactitud de acuerdo con el apartado 8 del artículo 6 del Reglamento de base. Esto parece espe- cialmente importante si consideramos el gran número de errores significativos en la información presentada por el solicitante. 27. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 22/27 Por otra parte, debe señalarse que la aplicación cohe- rente del apartado 1 del artículo 6 del Reglamento de base por parte de las instituciones comunitarias exige que se limiten las conclusiones al período de investiga- ción, a menos que la incidencia de nuevas circunstancias fuese evidente, indiscutible, duradera y no se prestara a manipulación o fuera fruto de la acción deliberada de las partes interesadas. Estas condiciones no se cumplen en este caso. Las ventas en cuestión constituyen exporta- ciones esporádicas a la Comunidad. (16) Basándose en lo anterior, hubo que rechazar la solicitud como inadmisible. 2. Macia Company Ltd y Yen Sheng Factory Ltd (20) Sobre la base de lo anterior, hubo que rechazar las solicitudes como inadmisibles. 3. Panyu Simone Handbag Ltd (21) Este solicitante fue incapaz de demostrar que había fabri- cado realmente los bolsos de cuero que vendió para su exportación a la Comunidad durante el período actual de investigación. Por lo tanto, no podía concluirse que Panyu Simone Handbag Ltd fuera el productor expor- tador de las mercancías en cuestión. (22) Además, el solicitante fue incapaz de demostrar a satis- facción de la Comisión que no vendió bolsos de cuero para su exportación a la Comunidad durante el período original de investigación. Tal como se ha mencionado anteriormente, estos dos solicitantes son empresas vinculadas, por lo que se examinaron conjuntamente sus solicitudes. (23) (17) (18) (19) En respuesta a una carta en la que se señalaba una deficiencia, Macia Company Ltd alegó que una de las unidades de fabricación que operaba en la RPC no tenía una identidad jurídica. Sin embargo, durante la inspec- ción sobre el terreno se descubrió que esta unidad era una joint venture cooperativa sino extranjera y, por lo tanto, constituía una entidad jurídica separada. Por consiguiente, se han presentado datos engañosos sobre la estructura corporativa de los solicitantes y no se tendrá en cuenta toda la información relativa a esa estructura, de conformidad con el artículo 18 del Regla- mento de base. De ahí se deduce que el solicitante ha sido incapaz de demostrar que cumplía las condiciones fijadas en el apartado 4 del artículo 11 del Reglamento de base. Aunque los solicitantes presentaron, a raíz de esta conclusión, una respuesta a la parte del cuestionario relativa al trato individual en el caso de esta empresa vinculada, dicha respuesta aportaba una importante cantidad de nueva información que la Comisión recibió mucho más allá de los plazos fijados en el Reglamento (CE) no 152/1999, de conformidad con el apartado 2 del artículo 6 del Reglamento de base, con lo cual no se pudo comprobar de manera apropiada. Por otra parte, incluso en caso de que esta nueva infor- mación se hubiera facilitado en un plazo razonable, la Comisión no habría podido comprobar si se cumplían las condiciones para reconocer la situación de «nuevo exportador», ya que faltaba información importante. En particular, los solicitantes fueron incapaces de probar que la citada joint venture vinculada no había exportado el producto afectado a la Comunidad durante el período original de investigación. De hecho, no se proporcio- las cuentas auditadas pertinentes ni docu- naron ni mentos que indicaran los destinos de las ventas. A este respecto, debe señalarse que la empresa vinculada vendió el producto afectado a clientes establecidos en la RPC en 1995. No obstante, las ventas de la empresa en su mercado interior estaban sujetas a restricción. Esto implica que parte de la producción debería haberse exportado ese año, cubierto en gran parte por el período original de investigación, y que la Comunidad figuraba entre los posibles destinos. Por consiguiente, no se conoce el destino final de las ventas. Finalmente, puesto que varios productos se clasificaron como «bolsos de cuero» a efectos internos, la descripción del producto en las facturas no coincidía con el producto vendido. La comprobación de la lista de ventas del producto afectado destinadas a la exportación para cada transacción reveló que se habían incluido errónea- mente en ella productos tales como bolsas de PVC y bolsas para usos cosméticos. (24) Por lo tanto, al ser incapaz este solicitante de probar que reunía los criterios fijados en el apartado 4 del artículo 11 del Reglamento de base, hubo que rechazar su soli- citud como inadmisible. 4. Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd (25) Como este solicitante retiró su solicitud de reconsidera- ción para un «nuevo exportador» en el curso de la investigación y no cooperó, en consecuencia, de manera suficiente, la empresa constituía efectivamente un «nuevo exportador». la Comisión fue incapaz de establecer si D. CAMBIO EN LA ESTRUCTURA DE OPERACIONES DE DOS PRODUCTORES EXPORTADORES A LOS QUE SE APLICA UN TIPO DE DERECHO INDIVIDUAL ESTABLECIDO EN EL REGLAMENTO (CE) No 1567/97 DEL CONSEJO (26) Dos productores exportadores a los que se aplican tipos de derecho individuales establecidos en el Reglamento (CE) no 1567/97, en la versión modificada por el Regla- mento (CE) no 2380/98, informaron a la Comisión de que habían creado nuevas fábricas implicadas en la fabri- cación y exportación a la Comunidad del producto afec- tado después del período original de investigación. Estas empresas también facilitaron las pruebas adecuadas soli- citadas por la Comisión a este respecto. Se examinó la situación y se concluyó que esta nueva estructura no había supuesto un cambio significativo. E. RESULTADOS DE LA INVESTIGACIÓN (27) En vista de la inadmisibilidad de las cinco solicitudes de reconsideración para un «nuevo exportador», no fue necesario determinar precios de exportación, valores normales y márgenes de dumping por lo que se refiere a los solicitantes. L 22/28 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 1. 2000 Como no resultaba necesario calcular el valor normal, no se llegó a ninguna conclusión respecto a la situación de economía de mercado, de conformidad con el apar- tado 7 del artículo 2 del Reglamento de base, en relación con los solicitantes que pidieron el reconocimiento de tal situación. Por lo tanto, se concluyó que el derecho antidumping ad valorem del 38 % impuesto a escala nacional por el Reglamento definitivo debía restablecerse por lo que se refiere a los cinco solicitantes. En cuanto a los dos productores exportadores que cambiaron la estructura de sus operaciones, tal como se explica en el considerando 26, se concluyó que los tipos estas de empresas debían aplicarse también a las nuevas fábricas. antidumping individuales derecho para F. RECAUDACIÓN RETROACTIVA DEL DERECHO ANTIDUMPING El derecho antidumping del 38 % aplicable a escala nacional a los cinco solicitantes deberá recaudarse de manera retroactiva en el caso de las importaciones que han estado sujetas a registro. G. COMUNICACIÓN Y DURACIÓN DE LAS MEDIDAS Se informó a los solicitantes de los hechos y considera- ciones sobre cuya base se pretendía proponer el restable- cimiento del tipo del derecho impuesto a escala nacional por el Reglamento definitivo sobre sus exportaciones a la Comunidad. (28) (29) (30) (31) (32) Esta reconsideración no afecta a la fecha en la que expirará el Reglamento definitivo, de conformidad con el apartado 2 del artículo 11 del Reglamento de base, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 cuero barnizado clasificados en el código NC 4202 21 00 origi- narios de la República Popular de China y producidos por Gainth Industrial Ltd, Macia Company Ltd, Yen Sheng Factory Ltd (incluido su fabricante vinculado Dongguan Dalang Huqiu Leathers Co. Ltd), Dongguan All Be Right Leathern Products Co. Ltd y Panyu Simone Handbag Ltd. 2. A efectos del presente Reglamento, se entenderá por «bolsos de cuero» los bolsos, incluso con bandolera o asas o sin ellas, con la superficie exterior de cuero natural, de cuero artificial o regenerado o de cuero barnizado, diseñados funda- mentalmente para contener pequeños objetos para uso personal tales como llaves, monederos, maquillaje y cigarrillos, sea cual fuere su tamaño y forma. 3. El tipo del derecho aplicable al precio neto franco fron- tera de la Comunidad, no despachado de aduana, será del 38 %. 4. El derecho impuesto por el presente Reglamento se recau- dará sobre las importaciones del producto afectado registradas de conformidad con el artículo 3 del Reglamento (CE) no 152/1999. A menos que se especifique lo contrario, se aplicarán las 5. disposiciones vigentes en materia de derechos de aduana. Artículo 2 El apartado 2 del artículo 1 del Reglamento (CE) no 1567/97 quedará modificado como sigue: las palabras «Lucci Creations Ltd» se sustituirán por «Lucci Creations Ltd, incluida su empresa vinculada Wiemer Leathergoods Manufacturing Co. Ltd» y las palabras «Ever Trust Leather Products Shenzen Co. Ltd» se sustituirán por «Ever Trust Leather Products Shenzen Co. Ltd, incluida su empresa vinculada Superior Leather Ltd». Artículo 3 1. Se restablece el derecho antidumping definitivo impuesto por el Reglamento (CE) no 1567/97 a las importaciones de bolsos con la superficie exterior de cuero, cuero artificial o El presente Reglamento entrará en vigor el día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 24 de enero de 2000. Por el Consejo El Presidente J. GAMA


title: Nõukogu määrus (EÜ) nr 174/2000, 24. jaanuar 2000, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3433/91 selles osas, mille kohaselt on kehtestatud Jaapanist pärinevate gaasitoitega tulekiviga ühekordselt täidetavate tulemasinate impordi suhtes kohaldatav lõplik dumpinguvastane tollimaks

eurovoc_concepts:
Japan
anti-dumping duty
import
non-durable goods
originating product
tobacco industry

formats: html pdf print

text: 11/33. kd ET Euroopa Liidu Teataja 129 32000R0174 L 22/16 EUROOPA ÜHENDUSTE TEATAJA 27. 1. 2000 NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 174/2000, 24. jaanuar 2000, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3433/91 selles osas, mille kohaselt on kehtestatud Jaapanist pärinevate gaasitoitega tulekiviga ühekordselt täidetavate tulemasinate impordi suhtes kohaldatav lõplik dumpinguvastane tollimaks EUROOPA LIIDU NÕUKOGU, võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, võttes arvesse nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määrust (EÜ) nr 384/96 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed (1), eriti selle artikli 11 lõi- get 6, võttes arvesse komisjoni esitatud ettepanekut ning arvestades, et: A. MENETLUS 1. Kehtivad meetmed (1) (2) (3) Nõukogu kehtestas määrusega (EMÜ) nr 3433/91 (2) (edas- pidi “lõplikku tollimaksu käsitlev määrus”) lõpliku dum- pinguvastase tollimaksu Jaapanist, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist pärinevate gaasitoitega tulekiviga ühekordselt täidetavate tulemasinate impordi suhtes. Jaa- pani puhul sätestati tollimaksumääraks 35,7 %. Hiina suhtes muudeti lõplikku tollimaksu käsitlevat mää- rust 1995. aastal määrusega (EÜ) nr 1006/95 (3). Tai osas asendati (EÜ) nr 423/97 (4). aasta märtsis määrusega see 1997. 2. Läbivaatamise algatamine 1996. aasta mais avaldas komisjon teadaande Jaapanit ja Korea Vabariiki käsitlevate meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta. (5) Pärast nimetatud teadaande avalda- mist laekus komisjonile taotlus Jaapanist pärinevate gaasi- toitega tulekiviga ühekordselt täidetavate tulemasinate impordi läbivaatamise kohta vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 (edaspidi “algmäärus”) artikli 11 lõikele 2, mille BIC S. A. ja Flamagas S. A. nimel esitas Tulemasinatootjate Euroopa Föderatsioon. Hiljem avaldas nimetatud taotluse suhtes toetust ka Swedish Match S. A. Koos toodavad BIC S. A. , Flamagas S. A. ja Swedish Match S. A peaaegu kõik ühenduses valmistatavad vaatlusalused tooted. (4) Taotlus sisaldas piisavalt esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetmete kehtivuse lõppemisega võib (1) EÜT L 56, 6. 3. 1996, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 905/98 (EÜT L 128, 30. 4. 1998, lk 18). (2) EÜT L 326, 28. 11. 1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud määru- sega (EÜ) nr 423/97 (EÜT L 65, 6. 3. 1997, lk 1). (3) EÜT L 101, 4. 5. 1995, lk 38. (4) EÜT L 65, 6. 3. 1997, lk 1. (5) EÜT C 155, 30. 5. 1996, lk 6. (5) (6) (7) (8) (9) kaasneda dumpinguhinnaga impordi oht. Väidetava ohu olemasolu kinnitasid tõendid alakoormusega tootmis- võimsuste kohta Jaapanis ja tõendid selle kohta, et Jaapa- nist pärineva impordi tõttu langeksid viivitamatult ühen- duse tootjate hinnad. Lisaks sellele väideti, et selline olukord muudaks ühenduse kõnealuse tootmisharu veelgi haavatavamaks. Seepärast teatas komisjon, et lõpliku tollimaksu käsitlev määrus vaadatakse Jaapani osas uuesti läbi (6). Läbivaata- mine algatati vastavalt algmääruse artikli 11 lõigetele 2 ja 3, sest ka vahepealne läbivaatamine tundus olevat otstar- bekas. Korea suhtes meede lõpetati (7). 3. Kordusuurimine Komisjon teavitas ametlikult ainsat teadaolevatel andmetel asjaga seotud tootjat ekspordiriigis (Tokai Corporation), selle ühenduses paiknevat sidusimportijat (Tokai Seiki GmbH) ning ekspordiriigi esindajaid ja kaebuse esitajaid. Otseselt asjassepuutuvatele isikutele anti võimalus esitada oma seisukohad kirjalikult ja taotleda asja arutamist. Üks kaebuse esitaja taotles asja arutamist ja see taotlus rahulda- ti. Komisjon saatis kõigile teadaolevatel andmetel asjaga seo- tud osalistele küsimustikud ja sai üksikasjalikud andmed kaebuse esitanud ühenduse tootjatelt, nende tütarettevõte- telt, Jaapani eksportijalt ja ühenduses asuvalt sidusimpor- tijalt. Komisjon püüdis leida kõik andmed, mida ta uurimise sei- sukohast vajalikuks pidas, ja kontrollis nimetatud andmeid ning teostas kontrolli järgmiste ettevõtete ruumides: Ühenduse tootjad ja nende tütarettevõtted — BIC S. A. (BIC-i kontsern), Clichy, Prantsusmaa, — BIC BJ 75, Redon, Prantsusmaa, — BIC Deutschland GmbH & Co. , Ettlingen, Saksamaa, — BIRO BIC Ltd, London, Ühendkuningriik, — Laforest BIC S. A. , Tarragona, Hispaania, — Swedish Match Lighters B. V. , Assen, Holland, — Swedish Match Lighters (sealhulgas Cricket SA), Rillieux-la-Pape, Prantsusmaa, — Arnold Andre GmbH & Co. , KG, Bünde, Saksamaa, — Flamagas S. A. , Barcelona ja Llinas del Valle, Hispaania. (6) EÜT C 361, 30. 11. 1996, lk 3. (7) EÜT C 360, 29. 11. 1996, lk 2. 130 ET Euroopa Liidu Teataja 11/33. kd Päritoluriigi tootja — Tokai Corporation Japan, Tokyo, Jaapan. (10) Dumpingu, kahjude ja ühenduse huvide määratlemisel hõl- mas uurimine geograafiliselt 15 liikmesriigist koosneva ühenduse. (11) Dumpingut käsitlev uurimine hõlmas ajavahemiku 1. jaa- nuarist 1996 kuni 30. septembrini 1996 (edaspidi “uuri- misperiood”). Kahjude uurimine hõlmas ajavahemiku 1992. aastast kuni uurimisperioodi lõpuni. (12) Uurimine kestis kauem kui algmääruse artikli 11 lõikega 5 on ette nähtud. Selle põhjuseks oli komisjoni arvamus, et algselt kogutud ja läbivaadatud andmed pole uue dumpin- guvastase tollimaksu alusteks piisavad ja kahjustava dum- pingu kordumise tõenäosuse täpseks hindamiseks on vaja uurimise lõppstaadiumis teha eksportija kontrollkülastus. Lisaks sellele pikendasid uurimist märgatavalt ka komisjoni kaks esialgset ettepanekut dumpinguvastase tollimaksu säi- litamise kohta, mis põhjustasid nõukogus pikki arutelusid. tollimakse kohaldatakse. Taotlus ei sisaldanud tõendeid, mis näitaksid, et nimetatud järeldus ei ole enam tõene. Taotlus ei näidanud mingeid muutusi (põhilistes) tehnilis- tes omadustes, näiteks kumbagi liiki tulemasinate süütesüs- teemis, mis oleksid võinud tühistada lõplikku tollimaksu käsitleva määruse järeldused. (16) Kuna esitatud tõendid olid ebapiisavad põhjendamaks elek- trontulemasinate hõlmamist uurimisse ja osaline, kes oli uurimistaotlust toetanud reservatsioonideta, esitas taotluse liiga hilja, ei saa kordusuurimise laiendamise taotlust rahul- dada. Erinevad suurused ja mudelid (17) Lõpuks tuleks märkida, et kõnealust toodet valmistatakse eri suurustes ja erinevate mudelitena. Kõigil kõnealustel ühekordselt kasutatavatel tulekiviga tulemasinatel on samad põhilised tehnilised omadused ja sama põhiline kasutusotstarve ning nad täidavad sama funktsiooni. Nagu ka eelnevates uurimistes peeti kõiki ühekordselt kasutata- vate tulekiviga tulemasinate mudeleid seepärast ühte too- teliiki kuuluvateks. B. VAATLUSALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE 2. Samasugune toode 1. Vaatlusalune toode (13) Vaatlusalused tooted on gaasitoitega tulekiviga ühekordselt täidetavad taskutulemasinad (edaspidi “ühekordselt kasu- tatavad tulekiviga tulemasinad”), mis kuuluvad CN-koodi 9613 10 00 alla. Taotlus muude tulemasinate hõlmamiseks (14) (15) Seoses sellega tuleks meenutada, et turul on ka muid ühe- kordselt kasutatavaid tulemasinaid (niinimetatud elektron- tulemasinad või piesotulemasinad), mille suhtes dumpin- guvastaseid meetmeid ei kohaldata. Kaks kuud pärast kordusuurimise algatamist esitas Swedish Match S. A. taot- luse laiendada kordusuurimise ulatust ka elektrontulema- sinatele (ehk piesotulemasinatele) väites, et gaasitoitega tulekiviga ühekordselt täidetavad taskutulemasinad ja gaa- sitoitega ühekordselt täidetavad elektrontulemasinad (edas- pidi “elektrontulemasinad”) kuuluvad ühte ja samasse too- teliiki. tuleks meenutada, Seoses nimetatud taotlusega et 1990. aasta aprillis algatatud menetlus käsitleb gaasitoitega tulekiviga ühekordselt täidetavaid taskutulemasinaid ja juba on antud hinnang (vt eelkõige määrus (EMÜ) nr 3433/91, mis kinnitab nõukogu määruse (EMÜ) nr 1386/91 (EÜT L 133, 28. 5. 1991, lk 20) põhjenduses 11 esitatud esialgseid järeldusi), mille kohaselt elektrontulema- sinate (põhilised) tehnilised omadused erinevad oluliselt nende ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasinate omadustest, mille suhtes praegu dumpinguvastaseid (18) Jaapanis toodetud ja sealsel siseturul müüdud ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasinate osas näitas uurimine, et sellised tooted on igas mõttes identsed või väga sarna- sed kõnealusest riigist ühendusse eksporditud toodetega. (19) Uurimine näitas ka seda, et kõnealusest riigist imporditud ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasinate ja ühen- duse tootmisharu toodetud ning ühenduse turul müüdud tulemasinate põhilised tehnilised omadused ja kasutusots- tarve on samad. Seepärast tuleks ühenduse tootmisharu toodetud ja müüdud ühekordselt kasutatavaid tulekiviga tulemasinaid pidada kõnealusest riigist imporditud tulema- sinatega samasugusteks toodeteks. (20) Seepärast otsustati, et ühenduses toodetud ja müüdud ühe- kordselt kasutatavaid tulekiviga tulemasinaid ja Jaapanis toodetud ja müüdud ühekordselt kasutatavaid tulekiviga tulemasinaid tuleks pidada selliste Jaapanist ühendusse eks- porditud toodetega samasugusteks toodeteks algmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses. C. DUMPING 1. Normaalväärtus (21) Nagu ka esialgsete uurimiste puhul, oli Tokai Corporation ainus koostööd teinud eksportiv Jaapani tootja. Uurimis- perioodi jooksul müüs ta kõnealust toodet oma kodumai- sel turul 20 eri mudelina. Ainult kaht neist mudelitest eks- porditi ühendusse. 11/33. kd ET Euroopa Liidu Teataja 131 (22) Leiti, et nimetatud eksportija vaatlusaluse toote kogu oma- maine müük uurimisperioodi jooksul oli tüüpiline, sest sel- lise müügi kogumaht ületas algmääruse artikli 2 lõikes 2 sätestatud künnise, mis on 5 % ekspordist. Mõlema kahe ühendusse eksporditud tootemudeli omamaine müük oli samuti tüüpiline, vastates samale 5 % kriteeriumile. väljendati protsendimäärana impordi CIF-väärtusest ühen- duse tollipiiril, oli 208,1 %. D. ÜHENDUSE TOOTMISHARU (23) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõikele 4 pidi komisjon kont- rollima tulutoova müügi osa kogumüügis, et määrata kind- laks, kas iga mudeli omamaine müük toimus tavakauban- duse raames. Uurimine näitas, et kogu uurimisperioodi jooksul toimunud omamaine müük oli tulutoov. Sellest tulenevalt võeti normaalväärtuse aluseks kahe kõnealuse mudeli kõigi omamaiste tehingute kaalutud keskmine müügihind. (28) Käesolevas uurimises kasutatud ühenduse tootmisharu mõiste ei hõlma vastavalt algmääruse artikli 4 lõike 1 punktile a Tokai Corporationi tütarettevõtet, Tokai Seiki GmbH-d, kes on vaatlusaluste toodete tootja ühenduses ja ainus koostööd tegev Jaapanist pärinevate ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasinate importija ühenduses, sest ta on kõnealuse toote ainus importija ja sõltub täieli- kult ettevõttest Tokai Corporation Japan. 2. Ekspordihind (24) Kõnealuse eksportija kogu eksportmüük oli uurimispe- rioodi jooksul seotud ühenduses paikneva sidusettevõtte- ga. Seepärast lähtuti ekspordihindade arvutamisel algmää- ruse artikli 2 lõike 9 kohaselt edasimüügihinnast, mida oli kasutatud esimese iseseisva ostja puhul ja mida kohandati, et võtta arvesse kõiki importimise ja edasimüügi vahel tek- kinud kulusid, sealhulgas tollimakse, dumpinguvastaseid tollimakse ja 5 % kasumimarginaali. Kasumimarginaal määratakse kindlaks kõnealuses sõltumatute importijate puhul mõistlikuks peetavate kasumimarginaa- lide põhjal. sektoris (25) Kui ekspordihindade arvutamise puhul oli vaja kindlaks määrata importijate üldised, haldus- ja müügikulud, tehti seda käibe põhjal. 3. Võrdlemine ja dumpingumarginaal (26) Vastavalt algmääruse artikli 2 lõigetele 10 ja 11 võrreldi kaalutud keskmist normaalväärtust mudeli kohta kaalutud keskmise ekspordihinnaga mudeli kohta nii tehasest han- kimise tasandil kui ka samal kaubanduslikul tasandil. Õig- lase võrdluse huvides lubati korrigeerida neid hindade võr- reldavust mõjutavaid erinevusi, mille kohta esitati rahuldavad tõendid. transpordi-, Seega korrigeeriti kindlustus-, krediidi- ja pakendamiskulusid. (27) Normaalväärtuse ja ekspordihindade võrdlusel ilmnes dumpingu olemasolu. Leiti, et dumpingumarginaal, mida (29) Kui Tokai Seiki GmbH toodangut arvesse ei võeta, esinda- sid käesoleva uurimise käigus koostööd teinud kolm ühen- duse tootjat (sealhulgas nende tütarettevõtted) peaaegu kogu ühenduse ühekordselt kasutatavate tulekividega tule- masinate toodangut. Seepärast moodustavad kolm kõne- alust koostööd tegevat ühenduse tootjat ühenduse toot- misharu algmääruse artikli 4 tähenduses. E. KAHJU 1. Sissejuhatav märkus (30) Lõplikku tollimaksu käsitleva määruse põhjenduses 15 tõdeti, et “kumulatiivne dumpinguhinnaga import Jaapa- nist, Hiina Rahvavabariigist, Korea Vabariigist ja Taist on tekitanud märgatavat kahju ühenduse tootmisharule”. Korea Vabariiki käsitlev meede on vahepeal aegunud ning Hiina Rahvavabariiki ja Taid käsitlevaid meetmeid on muu- detud vastavalt vahepealsete läbivaatamiste tulemustele, nagu on sedastatud käesoleva määruse põhjenduses 2, see- pärast tuli Jaapanist pärineva impordi tegelikku mõju ja dumpingu kordumisel tekkida võivat mõju uurida eraldi. 2. Tarbimine ühenduses (31) Ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasinate ühenduse nähtava kogutarbimise arvutamiseks liideti ühenduse toot- jate ühendusesisele müügile CN-koodi ex 9613 10 00 all deklareeritud kolmandatest riikidest pärineva impordi kogumaht. Hiinast aastatel 1994 ja 1995 toimunud impordi osas (EÜ) nr 432/97 põhjendus 46). Selle põhjal kasvas nähtav aas- tatarbimine ühenduses 27 % võrra: 617,7 miljonilt ühikult 1992. aastal 785,4 miljoni ühikuni 1996. aastal. tehti korrektsioon (vt määruse 132 ET Euroopa Liidu Teataja 11/33. kd 3. Jaapanist pärineva impordiga seotud tegurid vaatamata sellele, et 35,7 % suuruse dumpinguvastase tol- limaksu tõttu peab sidusimportija nõutav hind olema tõus- nud. Maht ja turuosa (32) 1992. aasta ja uurimisperioodi vahelisel ajal langes Jaapa- nist pärineva impordi absoluutne kogus väga madalale tasemele. Indekseeritud impordinäitaja oli 1992. aastal 100, 1993. aastal 150, 1994. aastal 33 ja 1995. aastal 83, samas kui sellise impordi müügiindeks uurimisperioodil oli kõigest 6,1. Jaapanist pärineva impordi turuosa langes 1992. aasta umbes 0,5 protsendilt uurimisperioodi ajaks 0,06 protsendini. Seega piiras uuritav dumpinguvastane meede tõhusalt Jaapanist pärinevate ühekordselt kasutata- vate tulekiviga tulemasinate dumpinguhinnaga impordi mõju. (33) Seoses sellega tuleks siiski märkida, et märkimisväärne osa üldisest impordist müüdi dumpinghinnaga. Eelkõige tuleks siin nimetada Mehhikost, Filipiinidelt ja Taist pärinevat importi, nagu on osutatud määruses (EÜ) nr 432/97. 4. Ühenduse tootmisharu olukord Tootmine (38) 1992–1996 aastani kasvas ühenduse tootmisharu toot- mine 28 % võrra. Tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine (39) Tootmisvõimsuse rakendusaste kasvas 66 protsendilt 1992. aastal 73 protsendini 1994. aastal ja langes uurimis- perioodi jooksul 71 protsendile. Nimetatud langusega samal ajal kasvas tootmisvõimsus. Kuigi teatati peaaegu 25 % suurusest tootmisvõimsuse kasvust, on tootmisvõim- suse kasv üsna hiljutine nähtus, sest 1992–1994 aastal ei kasvanud tootmisvõimsus märkimisväärselt. Hinna allalöömine Müügimaht (34) Komisjon arvutas, kui suures ulatuses löövad eksportijate hinnad ühenduse turul alla ühenduse tootjate hindu. Kogu eksportija müük toimus tema sidusimportijale ja seetõttu oli võrdlustasandiks müük esimesele sõltumatule kliendile ning aluseks võeti sidusimportijate ja ühenduse tootjate kaalutud keskmised müügihinnad ilma mahahindluste ja maksudeta. Sidusimportija nõutud hinda ei korrigeeritud seoses makstud dumpinguvastaste tollimaksudega. (35) Võrdlus toimus hulgimüüjatele pakutavate hindade tase- mel (jättes seega arvestamata müügi jaemüüjatele ja reklaa- misektorile). Lisaks sellele võrreldi paljaste tulemasinate hindu (hõlmates siiski tulemasinad, mida eksportija esitas “pakituina”), sest eksportija ei eksportinud uurimisperioodi jooksul trükikirjaga ega vutlaris tulemasinaid. (40) Ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul kasvas ühi- kutes mõõdetuna 33 % ajavahemikul 1992. aastast kuni uurimisperioodini. Turuosa (41) Ühenduse tootmisharu turuosa langes kasvaval turul üsna järjekindlalt 66 protsendilt 1992. aastal 46,8 protsendile 1995. aastal, tõustes seejärel kuni 53,6 protsendini uuri- misperioodi ajal. Nimetatud turuosa on siiski pisut mada- lam kui 1990. aasta 57,3 protsendine turuosa (vt määruse (EÜ) nr 423/97 põhjendus 48), kuid see näitab, et ühen- duse tootmisharu hakkab dumpinguhinnaga ekspordi mõjust toibuma. Hinna areng ja müügi koguväärtus (36) Samuti nagu esialgses uurimises ja vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 9 arvutati hinna allalöömine sarnase gaa- sitäitega (vt määruse 3433/91 põhjendus 13) tulemasinate puhul. (42) Tõdeti, et ühenduse tootmisharu kaalutud keskmine müü- gihind langes peaaegu 8 % võrra ajavahemikul 1992. aas- tast kuni uurimisperioodini. Seega ei kajastunud müügi- mahu positiivne areng käibes täiel määral: ühenduse turul toimunud müügi väärtus kasvas ainult 23 % võrra. (37) Nende andmete põhjal leiti, et imporditud toodete kesk- mine hind oli uurimisperioodi ajal ühenduse tootjate kaa- lutud keskmisest hinnast 22,9 % võrra madalam. Seda arvu tuleb võrrelda keskmiselt 11,5 % võrra madalama hinna- ga, mida näitas esialgne uurimine. Seepärast tuleb järelda- da, et eksportijad löövad hinnataseme üha enam alla (43) On teada, et tulemasinaturg on hinnakõikumiste suhtes väga tundlik. See tähendab, et madala dumpinguhinnaga impordi puhul on ühenduse tootmisharu sunnitud turuo- sa, tootmistaseme ja tootmisvõimsuse rakendamise säilita- miseks oma hindu alandama või olema valmis turuosa kaotama, kui ta püüab oma hindu säilitada. 11/33. kd ET Euroopa Liidu Teataja 133 Tasuvus w aastast kuni uurimisperioodini. Eksportmüük, mis moo- dustab umbes 60 % ühenduse tootmisharu kogutoodan- gust, kasvas nimetatud ajavahemiku jooksul 69 %. (44) Pärast mitme aasta pikkust kahjumisolekut sai ühenduse tootmisharu 1991. aastal müügist pisut tulu ja 1992. aas- tal vähenes müügitulu mõnevõrra (vt määruse (EÜ) nr 423/97 põhjendus 55). 5. Järeldus (45) Käesoleva uurimise võrdlustes võeti aluseks 1992. aasta. 1993. aastal halvenesid näitajad veelgi, kuid pärast seda on ühenduse tootmisharu majandustulemused järjekindlalt paranenud: võrreldes 1992. aastaga suurenes kasumimäär 1994. aastal rohkem kui kaks korda ja uurimisperioodil rohkem kui kolm korda. (46) Ühenduse tootmisharu, mis antud juhul ei hõlma üht kae- buse esitajat, kelle andmed tasuvuse kohta polnud esitatud vastuvõetaval viisil, esitatud andmed näitavad sellest hoo- limata, et alates 1992. aastast on ühenduse tootmisharu finantstulemused jätkuvalt madalamad kui lõplikku tolli- maksu käsitlevas määruses kõnealuse tootmisharu jaoks sätestatud mõistlik kasum (vt kõnealuse määruse põhjen- dus 17). Tegelikult oli kasum 1992. ja 1993. aastal väga väike ja kuigi järgmistel aastatel paranes olukord märgata- valt, oli kasum siiski vähem kui pool sätestatud kahjusta- mist vältivast tasemest. Varud (47) Ühenduse tootmisharu ei kogunud märkimisväärseid varu- sid. Gaasi sisaldavate tulemasinate pikaajalise ladustami- sega seotud ohtude tõttu on kõnealuses sektoris tavaks lõpetada tootmine, kui varud muutuvad liiga suureks. Lisaks sellele olid ratsionaliseerimismeetmete tulemusel lõpus ligikaudu 30 protsenti üldvarud uurimisperioodi väiksemad kui 1992. aasta lõpus. Tööhõive (48) 1992–1994. aastal oli ühenduse tootmisharu tööhõive sta- biilne ja kasvas umbes 17 % võrra 1995. aastast kuni uuri- misperioodi lõpuni. Kuigi seda võib pidada toibumise mär- giks, tuleks märkida, et 1992. aasta tööhõive näitajad olid madalaimad ja võrreldes 1989. aastaga olid need langenud 13 % (vt määruse (EÜ) nr 1006/95 põhjendus 49). Tähel- dati, et märkimisväärne osa tööhõive kasvust on seotud pigem müügi- ja haldustöö kui tootmisega. Eksport (49) Ühenduse tootmisharul läks eksporditurgudel hästi. Tema müük kasvas ühikutes mõõdetuna järjekindlalt 1992. (50) Ühenduse tootmisharu olukord on viimastel aastatel para- nenud tänu müügi suurenemisele nii ühenduse turul kui ka kolmandates riikides. Selline areng langes kokku mitme dumpinguvastase tollimaksu kehtestamisega. (51) Müügi suurenemine ühenduse turul toimus tõenäoliselt tarbimise kasvu ja vähemal määral ka ühenduse võetud dumpinguvastaste meetmete soodsa mõju tõttu. (52) Ühenduse tootmisharu turuosa langustrend pöördus aas- tal 1995, kuid selle 53,6 % turuosa uurimisperioodil on siiski väiksem kui 1992. aasta turuosa. (53) Nähtava tarbimise suurenemine ja dumpinguvastaste meet- mete kehtestamine oleksid tavaoludes pidanud ühenduse turul mõjuma hindu tõstvalt. Sellest hoolimata leiti, et ühenduse tootmisharu hinnad on langenud 8 % võrra. (54) Ühenduse tootmisharu müük ühenduse turul osutus uuri- misperioodil tulusamaks kui näiteks 1992. aastal. Ekspor- tijate hinnad löövad pärast dumpinguvastase tollimaksu kohaldamist ühenduse turul siiski alla ühenduse tootmis- haru hinnad ja tulususe tase on ikkagi palju madalam kui lõplikku tollimaksu käsitlevas määruses sätestatud kahjus- tamist vältiv tase. (55) Eespool öeldut silmas pidades leitakse, et ühenduse toot- misharu kannatab endiselt kahju, eriti tulususe ja turuosa kasvu osas. Jaapanist pärinevate ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasinate impordi turuosa väiksuse tõttu ei olnud võimalik tuvastada põhjuslikku seost dumpinguhin- naga Jaapani impordi ja kõnealuse kahju vahel. Kõnealu- sest impordist tingitud kahju peetakse seepärast tähtsuse- tuks või vähemalt ebaoluliseks. F. KAHJUSTAVA DUMPINGU KORDUMISE TÕENÄOSUS 1. Sissejuhatus (56) Ühenduse tootmisharu taotles lõpliku tollimaksu uut läbi- vaatamist, väites, et on olemas kahjustava dumpingu kor- dumise tõenäosus. Selle küsimuse lahendamisel võeti eksportijate arvesse mitmeid tegureid, eelkõige 134 ET Euroopa Liidu Teataja 11/33. kd kontsernikäitumist, kasutamata tootmisvõimsuste olemas- olu eksportija Jaapanis paiknevas tootmisettevõttes, eksis- teerivaid hinnakohustusi eksportija kontserni kuuluva ette- võtte ekspordi suhtes ja hinda, mille eksportija võiks määrata, kui tollimaks lõpetataks. Lisaks ühenduse toot- misharu olukorrale uuriti ka seda, kuidas võiks Jaapanist pärineva ekspordi taastamine mõjutada ühenduse tootmis- haru, dumpingutavade olemasolu ja üldise impordi osa arengut ühenduse turul. (60) Seepärast tuleks olemasolevate meetmete aegumisele järg- nevate tõenäoliste arengute uurimisel arvesse võtta, et ala- tes 7. märtsist 1997 kehtestati määrusega (EÜ) nr 423/97 Mehhikost, Filipiinidelt ja Taist pärinevate ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasinate impordi suhtes lõpli- kud dumpinguvastased tollimaksud ja et Mehhiko ekspor- tija, kelle suhtes praegu kehtivad dumpinguvastased meet- med, on Jaapani eksportija tütarettevõte. 2. Eksportija kontsernikäitumine (57) Viimastel aastatel on ühekordselt kasutatavaid tulekiviga tulemasinaid Jaapanist imporditud ja ühenduse turul müü- dud ainult väikestes kogustes, eriti kui võrrelda paljudest muudest kolmandatest riikidest (eelkõige Hiina, Mehhiko, Filipiinid ja Tai) pärineva impordiga, millel hindade puhul leiti, et need on dumpingutasemel. Jaapanist pärineva impordi madala taseme puhul tuleb silmas pidada Tokai kontserni käitumist. importi (58) Ainus eksportija uurimises, mis käsitles muu hulgas Meh- hikost pärinevat ja mille tagajärjel kehtestati 1997. aasta märtsis dumpinguvastased meetmed, oli Tokai kontserni täisomanduses ja täiskontrolli all olev tütarette- võte, mis asutati pärast seda, kui Jaapanist pärinevate ühe- kordselt kasutatavate tulekiviga tulemasinate suhtes keh- testati dumpinguvastased meetmed (vt määruse (EÜ) nr 423/97 põhjendused 9 ja 36). Impordinäitajad osuta- vad, et pärast seda, kui 1991. aastal kehtestati Jaapanist pärineva impordi suhtes meetmed, on Mehhikost pärinev import asendanud Tokai Corporationi poolt nende Jaapa- nis asuvas tööstusettevõttes toodetud (ja Jaapanist ekspor- ditud) impordi. Mehhikost pärinevate tulemasinate impor- ditud kogused on tõepoolest sarnased neile kogustele, mida Tokai Corporation tarnis Jaapanist ühenduse turule enne meetmete kehtestamist 1991. aastal. Lisaks sellele tuleks meenutada, et Tokai Corporation pani hinna langus- trendile aluse 1980. aastate lõpus, müües Jaapani tulema- sinaid dumpinguhinnaga. Sellist trendi tugevdas hiljem teiste Aasia tootjate dumpingutegevus ja dumpingu jätka- mine Tokai Corporationi poolt Mehhikos asutatud tütaret- tevõtte kaudu. 3. Jaapani tootmisvõimsus (61) langes eksportija 1992. aastast kuni uurimisperioodini tootmisvõimsus 54 % võrra. Lisaks tootmisvõimsuse lan- gemisele langes 1992. aasta ja uurimisperioodi vahel 38 % võrra ka säilinud tootmisvõimsuse rakendusaste (protsen- tides väljendatuna). (62) Uurimisperioodi ajal vastas kasutamata tootmisvõimsus eksportija Jaapanis paiknevas tööstusettevõttes suuremale kogusele kui 56,6 miljonit ühekordselt kasutatavat tuleki- viga tulemasinat, mille Tokai Corporation eksportis Jaapa- nist 1989. aastal (st esialgse uurimise uurimisperioodi ajal). Samuti tuvastati, et 1992. aastast kuni uurimisperioodini oli absoluutne kasutamata tootmisvõimsus olnud üsna sta- biilne, võttes arvesse, et samal ajal vähenesid tootmisvõim- sus ja tootmisvõimsuse rakendusaste. (63) (64) 4. Kontserni teise ettevõtja suhtes kohaldatav hinnakohustus Pärast uuritava meetme kehtestamist viis eksportija ühen- duse turule eksportimiseks mõeldud ühekordselt kasutata- vate tulekiviga tulemasinate tootmise üle Mehhikosse ja esitas seejärel nimetatud riigist pärineva impordi suhtes hinnakohustuse, kui 1997. aasta märtsis leiti, et kõnealuse impordi suhtes on vaja kehtestada dumpinguvastased meetmed. Eksportijal on Jaapani tootmisettevõttes piisavalt vaba tootmisvõimsust, et tootmisliine Mehhikost Jaapanisse üle viimata tarnida ühenduse turule 1989. aasta ekspordist suurem kogus; samas võimaldaks see eksportijal nõuda ühenduse turul madalamat hinda kui see, mis on lubatud Mehhikost pärinevate toodete importimise puhul. 5. Dumpingu jätkumine ja võimalik eksportija poolt määratav hind (59) Eelnimetatut silmas pidades ei saa uurimisperioodi ajal täheldatud Jaapani impordi madala taseme põhjal järelda- da, et 1991. aastal meetmete kehtestamisele järgnenud areng tuleneb eksportiva tootja tavalisest majanduskäitu- misest, st uuritavatest meetmetest sõltumatust käitumisest. Tegelikult on see Tokai kontserni ilmse strateegia tagajärg. (65) Nagu eespool öeldud, jätkus uurimisperioodil Jaapanist pärinevate ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasi- nate müük dumpinguhinnaga. Et imporditud tooteid müüdi hinnaga, mille dumpingumarginaal oli märkimis- väärselt kõrgem kui esialgses uurimises, on tõenäoline, et dumping jätkub. 11/33. kd ET Euroopa Liidu Teataja 135 (66) Hoolimata dumpinguvastase tollimaksu kohaldamisest, olid impordihinnad uurimisperioodil ühenduse tootjate määratud keskmisest ühikuhinnast märkimisväärselt (22,9 %) madalamad. Kui dumpinguvastane tollimaks oleks esimesele sõltumatule ostjale määratud hinnast maha arva- tud, oleksid impordihinnad olnud ühenduse tootmisharu hindadest 43,1 % võrra madalamad. (71) 6. Mõju ühenduse tootmisharule jaotusvõrkudele juurdepääsemiseks sõlmitud lepingute pikaajalisuse tõttu kestaks selline mõju tõenäoliselt pikka aega. Lisaks sellele tuvastati ka see, et tootjate tasandil on Ühend- kuningriigis hinnad suhteliselt madalad ja ühenduse toot- jad ei ole end sealsel turul eriti hästi sisse seadnud. Niisu- gustel edaspidine allalöömine ühenduse tootjate ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasinate pääsemist niigi raskele turule ja vähendaks veelgi nende müügi tulusust. raskendaks asjaoludel hindade (67) (68) Jätkuva dumpingu hindu allalööv mõju oli uurimisperioo- dil dumpinguvastase tollimaksu kohaldamise ja väikeste koguste importimise tõttu minimaalne. Eksportijal oli siiski piisavalt kasutamata tootmisvõimsust, et taasalustada Jaa- panist pärinevate ühekordselt kasutatavate tulekiviga tule- masinate eksportimist märkimisväärsel tasemel, nt samal kui 1989. aastal imporditud koguste tase (56,6 miljonit). Kui selline kogus müüdaks ühenduse turul sama hinnaga, mida uurimisperioodil nõudis eksportija Saksamaal asuv tütarettevõte, langetaks see hindu ühenduse turul märga- tavalt ning sellega kaasneks käibe ja turuosa vähenemine. 1989. aastal Jaapanist imporditud kogus vastaks praegu umbes 7,2 % suurusele turuosale. Nimetatud turuosa on niivõrd märkimisväärne, et mõjutab igal juhul ühenduse tootmisharu olukorda. Siiski ei olnud võimalik täpselt kindlaks määrata, kuidas mõjutaks meetmete kõrvalda- mine selliseid tegureid nagu ühenduse tootmisharu turuo- sa, tulusus ja tööhõive, sest palju sõltub sellistest ebakind- latest ja märkimisväärsete koguste importimise taasalustamisest johtuv võimalik üldine hinnalangus. teguritest nagu tarbimise kasv ühenduses (69) Selleks, et hinnata Jaapanist pärinevate ühekordselt kasu- tatavate tulekiviga tulemasinate märkimisväärsete koguste ühenduse hinnast märkimisväärselt madalama hinnaga importimise tõenäolist mõju ühenduse tootmisharule, teostati põhiliste piirkondlike turgude teatavate konkreet- sete aspektide üldine analüüs. (72) Tõdeti, et Prantsusmaa turul on tihe konkurents, sest seal asuvad ühenduse kahe suurema tootja tootmisettevõtted, kuid hinnalangus paistis olevat väiksem kui näiteks Saksa- maal ja Ühendkuningriigis. Edaspidise suurema hinna alla- löömisega kaasneks tõenäoliselt kiirem hindade langus ja turuosa kaotus. (73) Lisaks tõdeti veel, et kahel ühenduse tootjal on tootmiset- tevõtted Hispaanias ja et nad on endid sealsel turul hästi sisse seadnud. Leiti, et Hispaania turgu varustavad olulises osas ühendusevälised tootjad, sest Hispaania oli 1995. aas- tal importivate liikmesriikide seas teisel kohal ning võrrel- des Prantsusmaa ja Saksamaaga olid sealsed hinnad mada- lad. Üks Hispaanias asuvatest tootjatest teatas, et täiendav ratsionaliseerimine ja kulude vähendamine tema tootmiset- tevõttes ei ole võimalik; turuosa märkimisväärse vähene- mise või Hispaania turul toimuva hinnasõja tagajärjel tuleks nende tootmisettevõte tõenäoliselt sulgeda, eriti kui nimetatud vähenemisega kaasneks samalaadne areng lähe- dalasuval tähtsal Prantsusmaa turul. 7. Üldise impordi maht ja hinnad (74) Nagu eespool öeldud, otsustas Jaapani eksportija tarnida ühenduse turule Mehhikos valmistatud tooteid, mille suh- tes kehtestati dumpinguvastased meetmed 1997. aasta märtsis. Seepärast oli 1991. aastal kehtestatud meetme parandav mõju palju väiksem, kui see oleks olnud tavao- ludes. (70) Tõdeti, et Saksamaa turgudel valitses äge konkurents, sest suuremad turustajad ja eelkõige selvehallide ketid valivad tavaliselt iga oma müügipunktides pakutava toote puhul ühe või kaks tarnijat ja löövad selliselt kõnealuste tarnijate hinnad alla. Sellises olukorras välistab isegi kõige väiksem hinna allalöömine ühenduse tootmisharu juurdepääsu suurt hulka tarbijaid esindavatele jaotusvõrkudele. Edaspi- diste hinna allalöömiste mõju oleks seega märkimisväärne nii turuosa kaotuse kui ka tulususe vähenemise osas, sest (75) Lisaks sellele suurenes ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasinate üldine import 1992. aastast kuni uurimispe- rioodini 74 % võrra, mis on palju suurem samal ajavahe- mikul toimunud tarbimise kasvust. Sellest tulenevalt kas- vas nimetatud impordi turuosa 33,5 protsendilt 1992. aastal 53 protsendini 1995. aastal ja langes 46,3 protsen- dini 1996. aastal. 136 ET Euroopa Liidu Teataja 11/33. kd (76) Aastatel 1992–1998 järjestikku kehtestatud dumpinguvas- tased meetmed on näidanud, et ühenduse turule on jätku- valt voolanud madala dumpinguhinnaga import kolman- datest riikidest. Selle tagajärjel on hinnad ühenduse turul pidevalt langenud ja saavutanud madala taseme: kasvaval turul langesid ühenduse tootmisharu hinnad ajavahemikul 1992. aastast kuni uurimisperioodini siiski 8 % võrra. G. ÜHENDUSE HUVID 1. Ühenduse tootmisharu (77) Ühenduse tootmisharu on juba peaaegu kümme aastat kannatanud ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasi- nate madala dumpinguhinnaga impordi tõttu. Uuritava lõpliku tollimaksu eesmärk on taastada ühenduse turul aus konkurents ühenduse tootjate ja kolmandates riikides eks- pordiga tegelevate ettevõtjate vahel; seda ei ole täiel mää- ral saavutatud, mida näitab ka see, et Tokai rajas oma toot- misettevõtte Mehhikosse sealt dumpinguhinnaga Euroopa Ühendusse eksportima samal ajal, kui muud kolmandad riigid – eelkõige Hiina, Filipii- nid ja Tai – kasutasid samuti dumpingut. Seepärast pole ühenduse tootmisharu hoolimata kulude vähendamise ja suurtööstuse kasutamise püüetest suutnud veel täielikult toibuda. tooteid hakkas ja (80) Kuigi tootmisettevõtteid ei suletud, tundub, et see on asjao- maste tootjate strateegilise lähenemise tagajärg, mida toe- tas ühekordselt kasutatavaid tulekiviga tulemasinaid käsit- levate dumpinguvastaste meetmete olemasolu ja nende eksportmüügi areng. Seoses sellega tuleks märkida, et kõik kolm tootjat tegutsevad tulutoovalt ka muudes sektorites, mis tagavad neile piisavad rahalised vahendid ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasinate tootmisettevõtete ülal- pidamiseks mõne aja jooksul. Samas ei saa jätta kõrvale võimalust, et dumpinguvastaste meetmete lõpetamine põhjustab ühe või mitme tootmisettevõtte sulgemise. (81) Eespool öeldut silmas pidades on kaalul ausate ja avatud turutingimuste taaskehtestamiseks mõeldud ühenduse meetmete tõhusus ja ühenduse tootmisharu kaitsmine eba- ausate kaubandustavade vastu. Lisaks nimetatud olulisele aspektile on olemas tõsine oht, et dumpinguvastaste meet- mete kehtetuks tunnistamise korral lõpetavad ühenduse tootjad tootmise ühes või mitmes tootmisettevõttes ja selle tagajärjeks oleks Jaapanist pärinevate ühekordselt kasuta- tavate tulekiviga tulemasinate suurte koguste kahjustava dumpinguhinnaga müük. 2. Importijad (82) Eksportija ei teatanud otsemüügist ühelegi sõltumatule osalisele Euroopa Ühenduses ja pärast algatamisteate aval- damist ei laekunud üheltki importijalt vastust ning seetõttu polnud võimalik identifitseerida ühtegi Jaapanist pärine- vate Tokai tulemasinate sõltumatut importijat. (78) Ühenduse tootmisharu koosneb kahest rahvusvahelisest kontsernist, mis müüvad peale ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasinate veel mitmesuguseid tooteid, ja suh- teliselt väikesest tootjast, kes on ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasinate tootmise ühendanud äriühingu tegevusega. (83) Ainus Jaapanist pärinevate ühekordselt kasutatavate tule- kiviga tulemasinate importija on Tokai Saksamaal paiknev tütarettevõte, kelle puhul tuleks märkida, et võrreldes ühenduse tootmisharuga on nende töötajate arv väga väi- ke. Uuritava meetme pikendamise mõju kõnealusele importijale peaks seega olema minimaalne. (79) Ühenduse tootmisharu on viimaste aastate jooksul teinud märkimisväärseid pingutusi oma tootlikkuse suurendami- seks, et viia tootmiskulud võimalikult madalale ja suuren- dada oma konkurentsivõimet praegusel hinnatundlikul turul. Võeti ratsionaliseerimismeetmeid: kaks tootjate kontserni on ratsionaliseerinud oma tootmisprotsessi ja kohandanud oma struktuure, kolmanda tootja jõupingu- tused olid suunatud põhiliselt suurtootmise eeliste äraka- sutamisele. Tootlikkuse suurendamiseks tehti uusi inves- teeringuid. Võttes arvesse, et eksportmüük kasvas palju kiiremini kui ühendusesisene müük ning et eksportmüük moodustab rohkem kui poole ühenduse tootjate müügist, investeeriti tootmisvõimsusse eelkõige selleks, et tarnida muudele turgudele peale ühenduse turu. 3. Tarbijad (84) Esialgses uurimises väitsid importijad, et ühekordselt kasu- tatavate tulekiviga tulemasinate suhtes dumpinguvastaste meetmete kehtestamine kahjustaks tarbijate huve. Käeso- leva uurimise käigus ei ole tarbijate ühenduste esindused oma arvamust avaldanud ning pole põhjust oletada, nagu oleksid asjaolud muutunud nii, et eelmises uurimises nime- tatud väite kummutamiseks kasutatud põhjendused olek- sid kehtetuks muutunud. 11/33. kd ET Euroopa Liidu Teataja 137 H. DUMPINGUVASTASE MEETME KEHTETUKS TUNNISTAMINE (91) Kaebuse esitanud tootjad ei olnud plaanitud tegevuskavaga nõus, väites, et asjaolud ei ole muutunud ja nende arvates tuleks dumpinguvastaseid meetmeid säilitada. (85) Nimetatud faktide põhjal järeldas komisjon, et on olemas kahjustava dumpingu kordumise oht ja tegi 1999. aasta aprillis teise ettepaneku kehtestada Jaapanist pärinevate gaasitoitega tulekiviga ühekordselt täidetavate taskutule- masinate impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tolli- maks. Nõukogus ei saavutatud ei komisjoni esimese ega ka teise ettepaneku põhjal määruse vastuvõtmiseks vajalikku toetust. (86) Algmääruse artikli 11 lõikes 2 on sätestatud, et lõplik dum- pinguvastane tollimaks aegub viis aasta pärast selle kehtes- tamist, kui läbivaatamise käigus ei otsustata, et pärast meet- mete aegumist dumping ja kahjustamine tõenäoliselt jätkuksid või korduksid. Kui meetme aegumine vaadatakse läbi, kehtib dumpinguvastane meede kuni läbivaatamistu- lemuste selgumiseni. (87) (88) (89) Seega oleks praegusel juhul, kui nõukogu otsustab jätta komisjoni ettepaneku põhjal määruse vastu võtmata, taga- järjeks see, et läbivaatamismenetlus jääb lahtiseks ja olema- solevad meetmed jäävad kehtima määratlemata ajaks. Lisaks sellele sätestab algmääruse artikli 11 lõige 5, et läbi- vaatamine peab toimuma kiiresti ja et see tuleks tavaolu- des lõpetada 12 kuu jooksul alates läbivaatamise algata- mise kuupäevast. Sellises olukorras leiab komisjon, et läbivaatamise põhjen- damatu venimise ja dumpinguvastase tollimaksu määra- mata ajaks kehtimajäämise vältimiseks tuleks Jaapanist pärinevate gaasitoitega tulekiviga ühekordselt täidetavate taskutulemasinate dumpinguvastane tollimaks kehtetuks tunnistada. I. LÕPPSÄTTED (92) Võttes arvese, et Korea Vabariigist pärineva impordi suh- tes dumpinguvastase tollimaksu kehtestanud määrus, mil- lega kehtestati lõplik dumpinguvastane tollimaks ka Jaapa- nist pärinevate ühekordselt kasutatavate tulekiviga tulemasinate suhtes, on vahepeal aegunud, tuleks sätesta- da, et sellest määrusest kõrvaldatakse viited Korea Vabarii- gist pärineva impordi suhtes kehtestatud dumpinguvasta- sele tollimaksule, ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE: Artikkel 1 tunnistatakse (EMÜ) 1. Käesolevaga nr 3433/91 selles osas, mille kohaselt on kehtestatud Jaapanist pärinevate CN-koodi 9613 10 00 alla kuuluvate gaasitoitega tule- kiviga ühekordselt täidetavate tulemasinate impordi suhtes kohal- datav lõplik dumpinguvastane tollimaks. kehtetuks määrus 2. Käesolevaga muudetakse määrust (EMÜ) nr 3433/91 järgmi- selt: i) Artikli 1 lõikes 1 asendatakse fraas “Jaapanist, Hiina Rahvava- bariigist ja Korea Vabariigist pärinevate” fraasiga “Hiina Rah- vavabariigist pärinevate”. ii) Artikli 1 lõige 2 asendatakse järgmisega: “2. Tollimaksu summa on 0,065 eurot tulemasina kohta. ” (90) Kõik uurimises koostööd teinud huvitatud osalised, kae- buse esitajad, eksportija ja Jaapani valitsus said kirjaliku teate, mis sisaldas kõiki olulisi fakte ja arvamusi, mille põh- jal komisjon kavatses lõplike meetmete kehtetuks tunnis- tamist soovitada. Artikkel 2 Käesolev määrus jõustub päeval pärast selle avaldamist Euroopa Ühenduste Teatajas. Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides. Brüssel, 24. jaanuar 2000 Nõukogu nimel eesistuja J. GAMA


title: PERGUNTA ESCRITA E-0074/00 apresentada por Marie-Noëlle Lienemann (PSE) à Comissão. Riscos ligados à BSE.

eurovoc_concepts:
European social policy
bovine spongiform encephalopathy
health control

text: 28. 12. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 374 E/21 Para que nªo restem quaisquer dœvidas sobre o (cid:226)mbito da proibi(cid:231)ªo existente, a Comissªo elaborou um projecto de decisªo que torna claro que sªo proibidos nos alimentos compostos para animais todos os materiais obtidos nas vÆrias fases de tratamento das Æguas residuais, independentemente de qualquer tratamento subsequente destes materiais, bem como da origem das Æguas residuais. O ComitØ Permanente dos GØneros Aliment(cid:237)cios estÆ actualmente a analisar este projecto de decisªo. Infelizmente, os gØneros aliment(cid:237)cios podem veicular doen(cid:231)as transmiss(cid:237)veis do animal para o homem («zoonoses»). A t(cid:237)tulo de exemplo, os alimentos compostos contaminados com espØcies de Salmonella podem ser fonte de contamina(cid:231)ªo destas perigosas bactØrias. Por conseguinte, para diminuir os eventuais riscos para a saœde pœblica, a legisla(cid:231)ªo comunitÆria requer que apenas os materiais que nªo apresentem qualquer risco sejam usados para fins alimentares. AlØm disso, foi sublinhada a import(cid:226)ncia da aplica(cid:231)ªo de boas prÆticas de fabrico. (1) JO L 281 de 9. 10. 1991. (2000/C 374 E/025) PERGUNTA ESCRITA E-0074/00 apresentada por Marie-Noºlle Lienemann (PSE) (cid:224) Comissªo (24 de Janeiro de 2000) Objecto: Riscos ligados (cid:224) BSE Pode a Comissªo informar quando tenciona propor a elimina(cid:231)ªo total dos tecidos e dos (cid:243)rgªos de bovinos de elevado risco infeccioso na totalidade dos Estados-membros da Uniªo Europeia, como solicitado pelo presidente do comitØ cient(cid:237)fico europeu? Resposta dada por David Byrne em nome da Comissªo (6 de Mar(cid:231)o de 2000) A Comissªo apresentou jÆ ao Conselho ao Parlamento, em Janeiro de 1999, uma proposta de regula- mento (1) que estabelece as regras de preven(cid:231)ªo e controlo de certas encefalopatias espongiformes transmiss(cid:237)veis (TSE). Esta proposta, que inclui disposi(cid:231)ıes globais relativas (cid:224) remo(cid:231)ªo de matØrias de risco especificadas (SRM), estÆ actualmente a ser debatida no Parlamento e no Conselho. A Comissªo apela a ambas as institui(cid:231)ıes para que acelerem a anÆlise desta proposta muito importante, essencial para a cria(cid:231)ªo de um enquadramento global de protec(cid:231)ªo do pœblico em rela(cid:231)ªo aos perigos associadas (cid:224)s TSE. AlØm disso, a Comissªo prop(cid:244)s jÆ, em numerosas ocasiıes, medidas de salvaguarda que prevŒem a remo(cid:231)ªo de matØrias de risco especificadas (SRM) a n(cid:237)vel de toda a Comunidade. A mais recente tentativa de introdu(cid:231)ªo de uma medida de salvaguarda, em Dezembro 1999, nªo logrou reunir o apoio necessÆrio dos Estados-membros. Prossegue o diÆlogo com os Estados-membros com vista (cid:224) apresenta(cid:231)ªo, antes do final de Junho de 2000, de uma nova proposta que consiga reunir tal apoio. A Comissªo sublinhou repetidamente a necessidade de uma tal medida de salvaguarda em que na pendŒncia da adop(cid:231)ªo da proposta de regulamento descrita no parÆgrafo anterior. Por œltimo, a Comissªo volta a sublinhar a necessidade de os Estados-membros introduzirem e manterem medidas nacionais relativas (cid:224) remo(cid:231)ªo de SRM, atØ que estejam a ser aplicadas medidas a n(cid:237)vel comunitÆrio. (1) Projecto de Decisªo da Comissªo que regula a utiliza(cid:231)ªo de matØrias de risco no que respeita (cid:224)s encefalopatias espongiformes transmiss(cid:237)veis e altera a Decisªo 94/474/CE (documento SEC(1999) 44)


title: 2000/98/EZ: Odluka Vijeća od 24. siječnja 2000. o osnivanju Odbora za zapošljavanje

eurovoc_concepts:
EU employment policy
EU institution
committee (EU)

text: L_2000029HR. 01002101. xml 05/Sv. 006 HR Službeni list Europske unije 50 32000D0098 L 029/21 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE 24. 01. 2000. ODLUKA VIJEĆA od 24. siječnja 2000. o osnivanju Odbora za zapošljavanje (2000/98/EZ) VIJEĆE EUROPSKE UNIJE, uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice, a posebno njegov članak 130. , uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta (1), budući da: (1) Prema članku 3. Ugovora aktivnosti Zajednice trebaju uključivati promicanje koordinacije između politika zapošljavanja država članica s ciljem povećanja njihove učinkovitosti razvijanjem koordinirane strategije za zapošljavanje. (2) Dio III. glava VIII. Ugovora utvrđuje postupke po kojima države članice i Zajednica trebaju raditi s ciljem razvoja koordinirane strategije za zapošljavanje i posebno promicanja kvalificirane, osposobljene i prilagodljive radne snage i tržišta rada prilagođenoga gospodarskim promjenama; ta glava predviđa uspostavu Odbora za zapošljavanje sa savjetodavnim statusom („Odbor”). (3) Kod ispunjavanja svojih zadaća koje uključuju savjetovanje i podupiranje rada Vijeća i Komisije, Vijeće treba doprinijeti da europska strategija zapošljavanja, usklađivanje makroekonomske politike i proces gospodarske reforme budu oblikovani i provedeni dosljedno i tako da se uzajamno podupiru. (4) Poželjno je da Odbor i tijela Zajednice uključena u usklađivanje gospodarskih politika, posebno Gospodarski i financijski odbor i Odbor za gospodarsku politiku, tijesno surađuju. (5) Odbor treba tijesno surađivati sa socijalnim partnerima, posebno s onima koji imaju svoje predstavnike u Stalnom odboru za zapošljavanje osnovanom Uredbom Vijeća 1999/207/EZ od 9. ožujka 1999. o reformi Stalnog odbora za zapošljavanje i o stavljanju izvan snage Odluke 70/532/EEZ (2). (6) Odbor za zapošljavanje treba zamijeniti Odbor za zapošljavanje i tržište rada osnovan Odlukom Vijeća 97/16/EZ (3); stoga Odluku 97/16/EZ treba staviti izvan snage, ODLUČILO JE: Članak 1. Institucije i funkcije 1. U potpunom skladu s Ugovorom i uz dužno poštovanje ovlasti institucija i organa Zajednice, Vijeće osniva savjetodavni Odbor za zapošljavanje (dalje u tekstu „Odbor”) radi promicanja koordinacije politika zapošljavanja i tržišta rada među državama članicama. 2. Zadaće Odbora su: — nadzirati stanje zapošljavanja i politike zapošljavanja u državama članicama i u Zajednici, — ne dovodeći u pitanje članak 207. Ugovora, na zahtjev Vijeća ili Komisije ili na vlastitu inicijativu utvrditi mišljenja i doprinijeti pripremi postupaka Vijeća iz članka 128. Ugovora. U tu svrhu Vijeće posebno treba: — promicati razmatranje ciljeva visokog stupnja zapošljavanja kod utvrđivanja i provedbe politika i aktivnosti Zajednice, — doprinijeti postupku za donošenje okvirnih gospodarskih smjernica radi osiguranja dosljednosti između smjernica za zapošljavanje i ovih smjernica i doprinijeti sinergiji između europske strategije zapošljavanja, usklađivanja makroekonomske politike i procesa gospodarskih reformi uz uzajamnu potporu, — sudjelovati u makroekonomskom dijalogu na razini Zajednice, — promicati razmjenu informacija i iskustava između država članica i Komisije. Članak 2. Članstvo 1. Svaka država članica i Komisija imenuju dva člana Odbora. Mogu također imenovati dva zamjenika. 2. Članovi Odbora i zamjenici biraju se među visokim dužnosnicima i stručnjacima s izvanrednim stručnim kompetencijama u području zapošljavanja i politike tržišta rada u državama članicama. 3. Odbor može pozvati vanjske stručnjake ako je to primjereno prema dnevnom redu. Članak 3. Djelovanje 1. Odbor bira svog predsjedavajućeg među članovima koje su imenovale države članice na mandat od dvije godine bez mogućnosti produljenja. 2. Predsjedavajućem pomažu četiri zamjenika, od kojih dvojicu bira Odbor među svojim članovima na razdoblje od dvije godine. Treći zamjenik je predstavnik države članice koja predsjeda Vijećem, a četvrti je predstavnik države članice koja će sljedeća predsjedati Vijećem. 3. Komisija pruža Odboru analitičku i organizacijsku potporu. Za tajnika imenuje jednoga od svojih članova koji prema napucima Odbora pomaže u izvršavanju njegovih zadaća. U pogledu održavanja sastanka Komisija surađuje s Glavnim tajništvom Vijeća. 4. Odbor donosi svoj poslovnik. 5. Sastanke Odbora saziva predsjedavajući bilo na svoju inicijativu ili na zahtjev većine članova Odbora. Članak 4. Radne skupine Odbor može povjeriti studiju o specifičnim pitanjima svojim zamjenicima ili u tu svrhu osnovati radne skupine. U takvim slučajevima predsjeda član Odbora ili njegov zamjenik ili dužnosnik Komisije, kojeg je imenovao Odbor. Radne skupine mogu pozvati stručnjake za pomoć. Članak 5. Povezivanje s ostalim tijelima 1. Kod ispunjavanja svog zaduženja Odbor se savjetuje sa socijalnim partnerima. U tom kontekstu uspostavlja kontakte sa socijalnim partnerima koji imaju svoje predstavnike u Stalnom odboru za zapošljavanje. 2. Odbor djeluje prema potrebi u suradnji s ostalim relevantnim tijelima i odborima koji se bave pitanjima gospodarske politike. Članak 6. Stavljanje izvan snage Odbor za zapošljavanje i tržište radne snage osnovan Odlukom 97/16/EZ prestaje postojati na datum prve sjednice Odbora osnovanog ovom Odlukom. Prva sjednica Odbora održava se najkasnije četiri mjeseca nakon datuma donošenja ove Odluke. Odluka 97/16/EZ stavlja se izvan snage na datum prestanka postojanja Odbora za zapošljavanje i tržište radne snage. Članak 7. Objava Ova se Odluka objavljuje u Službenom listu Europskih zajednica. Sastavljeno u Bruxellesu 24. siječnja 2000. Za Vijeće Predsjednik L. CAPOULAS SANTOS (1)  Mišljenje doneseno 4. studenoga 1999. (još nije objavljeno u Službenom listu). (2)  SL L 72, 18. 3. 1999. , str. 33. (3)  SL L 6, 10. 1. 1997. , str. 32