title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2732/99 af Luisa Morgantini (GUE/NGL) til Kommissionen. Nicaragua: korruption og EU-bistand.

text: C 280 E/118 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/124) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2732/99 af Luisa Morgantini (GUE/NGL) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Nicaragua: korruption og EU-bistand I forl(cid:230)ngelse af arrestationen af formanden for Nicaraguas revisionsret, Agustin Jarquin, som havde p(cid:229)talt et alvorligt undersl(cid:230)b fra den nuv(cid:230)rende regerings side, vil EU da omg(cid:229)ende omdirigere sin bistand til Nicaragua, navnlig gennem ngo(cid:146)er og internationale agenturer, indtil Agustin Jarquin frigives, de institu- tionelle mekanismer til kontrol med den udłvende magt er genetableret, og der er skabt fuld klarhed med hensyn til de p(cid:229)talte forhold? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (1. februar 2000) De korruptionsanklager, som formanden for Nicaraguas revisionsret er fremkommet med, vedrłrer ikke specifikt midler hidrłrende fra det internationale samfund. Kommissionen deler ikke desto mindre det (cid:230)rede medlems bekymringer i forbindelse med de begivenheder, der har fłrt til arrestationen af formanden for revisionsretten. Kommissionen mener, at demokratiske institutioner, som f. eks. revisionsretter, udgłr fundamentet for retsstaten og er en foruds(cid:230)tning for udviklingen i et land, og de błr derfor kunne udfłre deres opgaver uden politisk indblanding. Det er da ogs(cid:229) baggrunden for, at Kommissionen fuldt ud stłttede den anmodning, som med henblik p(cid:229) at understrege EU(cid:146)s bekymring over situationen den 18. november 1999 blev fremlagt af EU(cid:146)s trojka over for Nicaraguas udenrigsminister. Kommissionen gl(cid:230)der sig over, at de synspunkter, EU og andre dele af det internationale samfund fremkom med, sandsynligvis bidrog til frigivelsen af Agustin Jarquin den 24. decem- ber 1999, hvorved revisionsretten, der er en betydningsfuld institution, i fuldt omfang genvandt sin autoritet, s(cid:229)ledes at den fortsat kan sikre kontrol med og dermed en fornuftig anvendelse af midler b(cid:229)de fra de nicaraguanske myndigheder og fra det internationale samfund. Med henblik p(cid:229) at sikre kontrol med og fornuftig anvendelse af sine midler anvender Kommissionen i forbindelse med stłrre projekter et system med udstationering af EU-konsulenter i forvaltningsenheder, der skal sikre, at f(cid:230)llesskabsmidlerne anvendes p(cid:229) en rimelig og gennemsigtig m(cid:229)de, i overensstemmelse med hvad der er opn(cid:229)et enighed om i finansieringsaftalerne. Endvidere benytter Kommissionen sig af evaluer- ings- og opfłlgningsmissioner med henblik p(cid:229) at sikre, at projekterne forlłber efter planen, og at de finansielle ressourcer anvendes p(cid:229) bedst mulig m(cid:229)de. Endelig spiller Kommissionens delegation i Managua en afgłrende rolle i opfłlgningsarbejdet, hvilket giver mulighed for en łget kontrol »i marken«. (2000/C 280 E/125) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2734/99 af Carlo Fatuzzo (PPE-DE) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Italiensk lov, der er diskriminerende over for handicappede over 65 (cid:229)r Amsterdamtraktatens artikel 13 foreskriver, at Unionen bek(cid:230)mper forskelsbehandling p(cid:229) grund af alder. Er Kommissionen opm(cid:230)rksom p(cid:229), at den italienske lovgivning, nemlig artikel 19 i lov nummer 118 af 30. 3. 1971 og efterfłlgende (cid:230)ndringer, foreskriver, at der kan ydes łkonomisk stłtte for livstid til alle handicappede borgere, som indgiver ansłgning inden det fyldte 65. (cid:229)r, men udelukker alle dem, som, selv om de opfylder alle de andre betingelser, indgiver ansłgning efter det fyldte 65. (cid:229)r? Er Kommissionen endvidere opm(cid:230)rksom p(cid:229), at de (cid:230)ldre italienske borgere som opfylder de samme invaliditetsbetingelser, der kr(cid:230)ves af loven, pa denne m(cid:229)de forskelsbehandles p(cid:229) grund af den alder, de har p(cid:229) det tidspunkt, hvor ansłgning om stłtte indgives, hvilket er bestemmende for, om de f(cid:229)r tildelt stłtten eller ej? Agter Kommissionen at opfordre Italien til ufortłvet at afskaffe denne lov?


title: QUESTION ÉCRITE E-2784/99 posée par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à la Commission. Dédommagement des familles des victimes d'un accident aérien.

eurovoc_concepts:
Greece
civil aviation
common transport policy
indemnification
transport accident
victim

formats: html pdf print

text: C 374 E/14 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 28. 12. 2000 L(cid:146)(cid:201)thiopie a demandØ que soit modifiØ ce dernier instrument, faisant valoir que, par certains aspects, il s(cid:146)Øcarte des prØcØdents. La prØsidence algØrienne de l(cid:146)OUA est en contact avec les deux parties pour aboutir (cid:224) un accord. L(cid:146)Union europØenne s(cid:146)attend (cid:224) ce que le paquet de paix de l(cid:146)OUA soit acceptØ sans conditions et mis en (cid:156)uvre au plus vite, conjointement par l(cid:146)(cid:201)thiopie et par l(cid:146)(cid:201)rythrØe, qui a dØj(cid:224) acceptØ une premiŁre version des dispositions techniques. En dØcembre dernier, le SØnateur Rino Serri, SecrØtaire d(cid:146)(cid:201)tat aux affaires ØtrangŁres de l(cid:146)Italie, a ØtØ nommØ ReprØsentant spØcial de la prØsidence de l(cid:146)UE pour le conflit entre l(cid:146)(cid:201)thiopie et l(cid:146)(cid:201)rythrØe. Il a essentiellement pour mandat d(cid:146)apporter un soutien aux efforts dØployØs par l(cid:146)OUA pour rØtablir la paix. Le SØnateur Serri est en contact permanent avec la PrØsidence algØrienne de l(cid:146)OUA, chargØe de la mØdiation, et il s(cid:146)est dØj(cid:224) rendu dans les deux capitales pour contribuer au rŁglement du conflit. Pour ce qui est de la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire concernant l(cid:146)application de la Convention de LomØ (cid:224) l(cid:146)Øgard de l(cid:146)(cid:201)thiopie et de l(cid:146)(cid:201)rythrØe, le Conseil part du principe que ces deux pays n(cid:146)ignorent pas Il se rØserve le droit de revoir sa les dispositions de l(cid:146)article 5 de la Convention rØvisØe de LomØ. coopØration avec ces deux pays en fonction de l(cid:146)Øvolution de la situation, et, principalement en ce qui concerne le respect des droits de l(cid:146)homme. (2000/C 374 E/017) QUESTION (cid:201)CRITE E-2784/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: DØdommagement des familles des victimes d(cid:146)un accident aØrien Suite (cid:224) l(cid:146)accident d(cid:146)un Yakovlev ukrainien de l(cid:146)Aerosweet Airlines survenu le 17 dØcembre 1997 dans le nord de la GrŁce, qui a fait de nombreuses victimes, la commission d(cid:146)enquŒte chargØe d(cid:146)Ølucider les causes des accidents aØriens en est venue (cid:224) la conclusion que la responsabilitØ de l(cid:146)accident revenait indubita- blement (cid:224) la sociØtØ aØrienne. Jusqu(cid:146)ici, aucune indemnisation ni avance sur indemnisation n(cid:146)a ØtØ versØe aux familles des victimes, une fois celles-ci reconnues, conformØment au rŁglement 1027/97 (1) du Conseil. Non seulement la sociØtØ ne semble pas disposØe (cid:224) dØdommager ces familles, mais elle essaie par tous les moyens de les mystifier. Le directeur gØnØral de la compagnie, par lettre du 23 avril 1999 au ministŁre des transports, mais aussi les vols de l(cid:146)Aerosweet vers la GrŁce n(cid:146)Øtaient pas maintenus, sa compagnie d(cid:146)assurance (Sedgwick Aviation Ltd) ne procŁderait pas au remboursement des indemnisations aux familles des victimes. le reprØsentant du gouvernement ukrainien, ont dØclarØ que, si (cid:192) la lumiŁre de ce chantage flagrant que fait cette compagnie aux familles des victimes, la Commission pourrait-elle rØpondre aux questions suivantes: 1. L(cid:146)Aerosweet assure-t-elle des vols rØguliers ou des vols charters (cid:224) destination d(cid:146)autres pays membres de l(cid:146)Union europØenne? 2. Quelles sont les obligations de l(cid:146)Aerosweet, conformØment au rŁglement 2027/97 du Conseil? 3. Comment la Commission pourrait-elle intervenir, au titre de ce rŁglement 2027/97 du Conseil, pour faire pression auprŁs de la compagnie aØrienne afin qu(cid:146)elle dØdommage les familles des victimes, celles- ci n(cid:146)ayant pas la possibilitØ de supporter les frais de poursuites judiciaires longues et onØreuses? (1) JO L 285 du 17. 10. 1997, p. 1. RØponse de Mme de Palacio au nom de la Commission (10 mars 2000) Selon les informations disponibles, Aerosweet Airlines assure actuellement des vols rØguliers entre fois par semaine sur Boeing 737. La Commission ne dispose d(cid:146)aucune 1. l(cid:146)Ukraine et AthŁnes sept information (cid:224) propos de vols charters assurØs par Aerosweet Airlines. 28. 12. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 374 E/15 Le rŁglement (CE) 2027/97 du 9 octobre 1997 sur la responsabilitØ des compagnies aØriennes en cas 2. le 17 octobre 1997 mais il n(cid:146)est entrØ en vigueur que le d(cid:146)accident a ØtØ publiØ au Journal Officiel 17 octobre 1998. En outre, les principales dispositions de ce rŁglement, y compris les exigences de paiement anticipØ des indemnitØs et l(cid:146)application de la responsabilitØ illimitØe en cas de dØcŁs ou de blessures, n(cid:146)ont pas force obligatoire pour les compagnies situØes en dehors de la CommunautØ. DŁs lors, le rŁglement n(cid:146)est pas applicable au cas d(cid:146)espŁce et la Convention de Varsovie de 1929 est susceptible de rØgir, et limitera probablement, le montant des indemnitØs dont la compagnie est redevable. 3. La Commission n(cid:146)est pas en mesure d(cid:146)intervenir dans cette affaire. Face aux conclusions univoques il aurait ØtØ normal pour la compagnie aØrienne de parvenir (cid:224) un des enquŒtes relatives (cid:224) l(cid:146)accident, arrangement avec les familles des victimes; cependant, comme il s(cid:146)est avØrØ impossible de conclure pareil arrangement, la seule solution reste de porter l(cid:146)affaire devant un tribunal. Nous croyons savoir que les familles de certaines victimes ont entrepris cette dØmarche. (2000/C 374 E/018) QUESTION (cid:201)CRITE E-2785/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Destruction d(cid:146)une zone protØgØe en vertu du programme Natura 2000 suite (cid:224) des travaux financØs par l(cid:146)Union europØenne Il ressort de plaintes que la rØgion des gorges de l(cid:146)Aliacmon, protØgØe en vertu de la directive 92/43/CE du Conseil concernant la conservation des habitats naturels ainsi que de la faune et de la flore sauvages (1) (Natura 2000) et bØnØficiant de la prioritØ A, subit des dØgradations considØrables du fait d(cid:146)une sØrie de travaux effectuØs dans le cadre de la construction du tron(cid:231)on VØria-Polymylos de la Via Egnatia. L(cid:146)entreprise (cid:224) laquelle a ØtØ confiØe ce tron(cid:231)on rejette, au mØpris des normes environnementales, ses dØblais sur les versants de la montagne en contrehaut du cours d(cid:146)eau, sur des Øtendues importantes, alors qu(cid:146)elle a l(cid:146)obligation de les dØverser (cid:224) des endroits prØcis. (cid:201)tant donnØ que se trouve ainsi dØtruite une rØgion qui se distingue par sa beautØ en raison de la richesse de sa faune et de sa flore, la Commission pourrait-elle dire quelles mesures elle va prendre pour que l(cid:146)entreprise de construction cesse de dØgrader l(cid:146)environnement, d(cid:146)une part, et quelles mesures elle va prendre (cid:224) l(cid:146)encontre des responsables afin de les contraindre (cid:224) rØtablir celui-ci dans son Øtat initial, d(cid:146)autre part? (1) JO L 206 du 22. 7. 1992, p. 7. RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (20 mars 2000) Sur la base des informations re(cid:231)ues des autoritØs grecques, la Commission est informØe qu(cid:146)un glissement de terrain, dß (cid:224) une erreur humaine, s(cid:146)est produit lors de la construction d(cid:146)une petite route d(cid:146)accŁs au chantier du tron(cid:231)on Veria-Lefkopetra de l(cid:146)autoroute Egnatia. Selon les termes du contrat en vigueur, l(cid:146)entrepreneur (consortium des entreprises de construction Aktor (cid:129) Mechaniki (cid:129) Olympiaki Techniki (cid:129) Korontzis) est obligØ d(cid:146)appliquer l(cid:146)Øtude d(cid:146)impact environnemental approuvØe par les autoritØs grecques pour le projet en question, et de dØverser les dØblais hors des zones de la rive du fleuve Aliakmon. La Commission a attirØ l(cid:146)attention de la sociØtØ Egnatia Odos SA, agence responsable du projet Egnatia, sur la nØcessitØ de veiller au respect de tous les termes du contrat en vigueur


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2717/99 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle. Iranin ihmisoikeusloukkaukset.

eurovoc_concepts:
Iran
common foreign and security policy
international human rights law

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/111 Chris Pattenin komission puolesta antama vastaus (2. helmikuuta 2000) Yhteis(cid:246)n vienti Iraniin oli 4 389 miljoonaa euroa vuonna 1998. Tuonti oli 3 980 miljoonaa euroa. Vuoden 1999 luvut eiv(cid:228)t ole viel(cid:228) k(cid:228)ytett(cid:228)viss(cid:228). Komission tiedossa ei ole, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltioista olisi tehty asetoimituksia Iraniin. Asianmukaiset vientivalvontaj(cid:228)rjestelyt ovat voimassa. (2000/C 280 E/116) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2717/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Iranin ihmisoikeusloukkaukset Mit(cid:228) mielt(cid:228) komissio on viimeaikaisista ihmisoikeusloukkauksista Iranin islamilaisessa tasavallassa? Christopher Pattenin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2000) Komissio seuraa huolestuneena Iranin ihmisoikeustilannetta. Se on osallistunut aktiivisesti EU:n alan toimiin virallisten yhteydenottojen sek(cid:228) EU:n ja Iranin yleisen vuoropuhelun muodossa. Vaikka laajalti harjoitetut ihmisoikeusrikkomukset jatkuvat Iranissa, muutamina viime vuosina tilanne on kehittynyt parempaan suuntaan. Yksi tuoreimmista esimerkeist(cid:228) on saksalaisen liikemies Hoferin (cid:228)skett(cid:228)i- nen vapauttaminen, mist(cid:228) komissio on eritt(cid:228)in tyytyv(cid:228)inen. Komissio seuraa jatkossakin tiiviisti tilanteen kehittymist(cid:228) Iranissa huolta aiheuttavilla, erityisesti ihmis- oikeuksiin liittyvill(cid:228) aloilla, ydinsulkuun liittyvi(cid:228) kysymyksi(cid:228) sek(cid:228) Iranin asennetta L(cid:228)hi-id(cid:228)n rauhanproses- siin. T(cid:228)t(cid:228) taustaa vasten ja siin(cid:228) toivossa, ett(cid:228) kehitys jatkuu nykyiseen malliin, komissio toivoo Iranin suhteidensa parantuvan asteittain. Se seuraa erityisen tarkkaan tulevia kansalliskokousvaaleja ja sen j(cid:228)lkeist(cid:228) politiikan kehittymist(cid:228). (2000/C 280 E/117) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2720/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Michael Cashman (PSE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Valuutan siirrot Olen syv(cid:228)sti huolestunut siit(cid:228), ett(cid:228) eurooppalaisia kuluttajia johdetaan harhaan valuutan vaihtamisen yhteydess(cid:228) kaikkialla Euroopassa. Olen havainnut, ett(cid:228) asiakkaalle ei anneta ennen vaihtoa kuittia, josta k(cid:228)visiv(cid:228)t ilmi vaihtokurssi, provisio ja muut v(cid:228)hennykset. Onko komissiolla tarkoitus esitt(cid:228)(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), jolla voidaan suojella kuluttajia t(cid:228)ss(cid:228) tilanteessa?


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2853/99 esittäjä(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle. Fordin strategia.

eurovoc_concepts:
Portugal
collective dismissal
employment policy
industrial restructuring
multinational enterprise
transfer of businesses

text: C 219 E/186 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 1. 8. 2000 Viviane Redingin komission puolesta antama vastaus (11. helmikuuta 2000) Komissio ker(cid:228)(cid:228) parhaillaan tietoja, joita se tarvitsee vastatakseen kysymykseen. Se ilmoittaa tuloksistaan mahdollisimman pian. (2000/C 219 E/240) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2853/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Ilda Figueiredo (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Fordin strategia Monikansallisten yhti(cid:246)iden harjoittama toiminnan muualle siirt(cid:228)misen politiikka jatkuu Portugalissa aiheuttaen vaikeuksia ty(cid:246)ntekij(cid:246)ille. Viimeaikainen esimerkki on yhdysvaltalainen monikansallinen yhti(cid:246) Ford, joka saneerauspolitiikkansa vuoksi aikoo lopettaa toimintansa Azambujan tehtaalla, myyd(cid:228) sen Opelille ja lakkauttaa Transit-mallinsa kokoamisen Portugalissa vuoden 2000 ensimm(cid:228)isen kolmanneksen aikana. Yli 300 ty(cid:246)ntekij(cid:228)n ty(cid:246)paikka on vaarassa. Voiko komissio ilmoittaa mihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228) Fordin suunnitelmien est(cid:228)miseksi ja ty(cid:246)paikkojen suojelemiseksi? Anna Diamantopouloun komission puolesta antama vastaus (16. maaliskuuta 2000) Komissio pahoittelee Azambujan tehtaita koskevan Fordin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen kielteisi(cid:228) sosiaalisia vaikutuksia mutta muistuttaa arvoisalle parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) komissio voi puuttua yritysten tekemiin p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksiin vain silloin, kun yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) ei ole noudatettu. T(cid:228)ss(cid:228) vaiheessa mik(cid:228)(cid:228)n ei viittaa siihen (eik(cid:228) kysymyksess(cid:228)k(cid:228)(cid:228)n mainita mit(cid:228)(cid:228)n siit(cid:228)), ett(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) olisi rikottu. Komissio muistuttaa kuitenkin, ett(cid:228) kyseiseen tapaukseen voidaan mahdollisesti soveltaa ainakin kolmea yhteis(cid:246)n direktiivi(cid:228). Direktiivit ovat seuraavat: neuvoston direktiivi 98/59/EY, annettu 20 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1998, ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden joukkov(cid:228)hent(cid:228)mist(cid:228) koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) (1), neu- voston direktiivi 77/187/ETY, annettu 14 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) helmikuuta 1977, ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden oikeuksien turvaamista yrityksen tai liikkeen taikka liiketoiminnan osan luovutuksen yhteydess(cid:228) koskevan j(cid:228)senvaltioiden lains(cid:228)(cid:228)- d(cid:228)nn(cid:246)n l(cid:228)hent(cid:228)misest(cid:228) (2) sek(cid:228) neuvoston direktiivi 94/45/EY, annettu 22 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) syyskuuta 1994, ja kuulemismenettelyn eurooppalaisen yritysneuvoston perustamisesta tai k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottamisesta yhteis(cid:246)nlaajuisissa yrityksiss(cid:228) tai yritysryhmiss(cid:228) (3). ty(cid:246)ntekij(cid:246)iden tiedottamis- (1) (2) (3) EYVL L 225, 12. 8. 1998. EYVL L 61, 5. 3. 1977 (muutettuna direktiivill(cid:228) 98/50/EY, EYVL L 201, 17. 7. 1998). EYVL L 254, 30. 9. 1994. (2000/C 219 E/241) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0032/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Anna Karamanou (PSE) komissiolle (19. tammikuuta 2000) Aihe: Akkuyun ydinuhka Aiemmin esitettyjen kysymysten valossa ja ottaen huomioon Turkin lopullinen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s rakentaa ydin- voimala Akkuyun maanj(cid:228)ristysherk(cid:228)lle alueelle


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2851/99 van Bartho Pronk (PPE-DE) aan de Commissie. Discriminatie van EU-burgers bij uitvoering van de Nederlandse koppelingswet.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: C 280 E/148 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 3. 10. 2000 Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (25 februari 2000) Volgens de informatie waarover de Commissie beschikt, worden de in een andere lidstaat woonachtige rechthebbenden op een (cid:129) wegens een eerder in Nederland uitgeoefende beroepsbezigheid toegekende (cid:129) langlopende uitkering uit hoofde van de Nederlandse sociale zekerheid (WAO, AOW) vanaf 1 januari 2000 in Nederland niet langer beschouwd als verplicht verzekerden. Deze wetswijziging betekent dat geen verplichte premie meer wordt ingehouden en dat de betrokkenen onder andere geen recht meer hebben op kinderbijslag (AKW), een nabestaandenpensioen (ANW) en vergoeding van bijzondere ziektekosten (AWBZ). Deze personen zouden echter wel het recht behouden een vrijwillige ANW-verzekering af te sluiten indien zij 65 jaar of ouder zijn, zodat hun nabestaanden verzekerd zijn. De vraag is of deze wetswijziging strijdig is met het Gemeenschapsrecht, met name met een aantal bepalingen van Verordening (EEG) nr. 1408/71 van de Raad van 14 juni 1971 betreffende de toepassing van de socialezekerheidsregelingen op werknemers en zelfstandigen, alsmede op hun gezinsleden, die zich binnen de Gemeenschap verplaatsen (1), zoals uitgelegd door het Hof van Justitie, onder meer in arrest C-275/96 (2), gewezen op 11 juni 1998 in de zaak-Kuusijarvi. In dit arrest heeft het Hof in wezen verklaard dat Verordening (EEG) nr. 1408/71 zich niet verzet tegen een wettelijke regeling van een lidstaat, volgens welke een persoon die iedere beroepswerkzaamheid op zijn grondgebied heeft stopgezet, slechts aan de wettelijke regeling van die lidstaat onderworpen kan blijven indien hij aldaar zijn woonplaats behoudt, en heeft het Hof ermee ingestemd dat de betrokkene het recht op behoud van de krachtens die wettelijke regeling uitgekeerde gezinsbijslagen verliest op grond dat hij zijn woonplaats heeft overgebracht naar een andere lidstaat, waar hij met zijn gezinsleden woont. In dit verband heeft de Commissie een groot aantal klachten van de door deze Nederlandse hervorming getroffen personen ontvangen en heeft zij de Nederlandse autoriteiten bijgevolg om aanvullende informatie verzocht teneinde in deze complexe materie haar standpunt te kunnen bepalen. De Commissie is bezig het uitvoerige antwoord van de Nederlandse autoriteiten aandachtig te bestuderen. (1) (2) PB L 28 van 30. 1. 1997 (rectificatie). [Jurispr. 1998 (cid:129) I-3419]. (2000/C 280 E/167) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2851/99 van Bartho Pronk (PPE-DE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Discriminatie van EU-burgers bij uitvoering van de Nederlandse koppelingswet Op 20 oktober 1998 heeft de Commissie mijn vraag E-2744/98 (1) beantwoord over discriminatie van EU- burgers bij de uitvoering van de koppelingswet. Zij antwoordde dat (cid:132)de Commissie niet zal nalaten zich tot de Nederlandse autoriteiten te wenden om zich op de hoogte te stellen van de draagwijdte van de wet (bedoeld is: koppelingswet) en de desbetreffende circulaire(cid:148). Wat zijn de resultaten geweest van de interventie van de Commisie? Is de zaak van de koppelingswet en EU-burgers nu naar de mening van de Europese Commissie op niet-discriminatoire wijze geregeld? (1) PB C 118 van 29. 4. 1999, blz. 132. Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (22 februari 2000) De Commissie heeft zich tot de Nederlandse autoriteiten gewend. Deze hebben verklaard dat communau- taire onderdanen met verblijfsrecht in Nederland, overeenkomstig de communautaire wetgeving zoals door het Hof van Justitie ge(cid:239)nterpreteerd, gelijk worden behandeld als Nederlandse onderdanen. Dit betekent meer in het bijzonder dat zij bij de toekenning van socialezekerheidsprestaties of sociale voordelen niet worden gediscrimineerd. 3. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 280 E/149 De Nederlandse autoriteiten hebben verklaard dat de toegang tot deze prestaties en voordelen noch van de afgifte van een verblijfsdocument, noch van de opname in de gemeentelijke burgerlijke stand (GBA) afhankelijk is. De Nederlandse autoriteiten garanderen dat het verblijfsdocument in de circulaire van 28 april 1998 die door de geachte afgevaardigde in schriftelijke vraag E-2744/98 (1) wordt genoemd, een zuiver declaratoir karakter heeft. Gezien het voorgaande en omdat ze geen recente klachten in verband met dit onderwerp heeft ontvangen, is de Commissie van mening dat er geen sprake lijkt te zijn van discriminatie van communautaire onderdanen door de voornoemde wet. De Commissie blijft waakzaam ten aanzien van de toepassing van de wet in kwestie. (1) PB C 118 van 29. 4. 1999. (2000/C 280 E/168) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2852/99 van Bartho Pronk (PPE-DE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Ziektekostenverzekering in de Europese Unie In het antwoord van 22 januari 1999 van de heer Flynn op mijn vraag E-3294/98 (1) wordt vermeld dat de Commisie verwacht haar conclusies te kunnen formuleren zodra de Nederlandse regering op de aan- vullende informatie heeft geantwoord. 1. 2. 3. Heeft de Nederlandse regering inmiddels na bijna een jaar op de aanvullende vragen geantwoord? Zo ja, welke conclusie trekt de Commissie op grond van het antwoord? Zo neen, wanneer is te verwachten dat er een antwoord van de Nederlandse regering komt? (1) PB C 320 van 6. 11. 1999, blz. 40. Antwoord van mevrouw Diamantopoulou namens de Commissie (3 maart 2000) Na bestudering van de door de Nederlandse autoriteiten verstrekte informatie is de Commissie tot de conclusie gekomen dat de particuliere ziektekostenverzekeringen in Nederland niet beschouwd moeten worden als wettelijke regelingen die vallen binnen de materiºle werkingssfeer van Verordening (EG) nr. 118/97 van de Raad van 2 december 1996 tot wijziging en bijwerking van Verordening (EEG) nr. 1408/71 betreffende de toepassing van de socialezekerheidsregelingen op werknemers en zelfstandigen, alsmede op hun gezinsleden, die zich binnen de Gemeenschap verplaatsen, en van Verordening (EEG) nr. 574/72 tot vaststelling van de wijze van toepassing van Verordening (EEG) nr. 1408/71 (1). (1) PB L 149 van 5. 7. 1971, laatstelijk gewijzigd bij PB L 28 van 30. 1. 1997. (2000/C 280 E/169) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2856/99 van Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Visie op het arbeidsmarktbeleid binnen de Commissie In de Zweedse krant Dagens Nyheter van 8 december 1999 wordt gesproken over een interne afspraak tussen Commissaris Diamantopoulou en haar directeur-generaal Allan Larsson over de manier waarop de werkzaamheden van de Commissie op het vlak van het arbeidsmarktbeleid tussen hen beiden zal worden verdeeld. Dit heeft in Zweden tot een discussie geleid over de vraag in hoeverre het conflict tussen de Commissaris en de directeur-generaal terug te voeren is op uiteenlopende administratieve tradities. Allan Larsson heeft inmiddels aangekondigd de dienst waar hij momenteel werkzaam is in het najaar van 2000 te zullen verlaten


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2859/99 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen. Den offentlige lov og orden.

eurovoc_concepts:
EU police cooperation
police

text: 24. 10. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 303 E/121 regionallovgivningen er i overensstemmelse med direktiv 97/11/EF af 3. marts 1997 (1), om (cid:230)ndring af direktiv 85/337/E(cid:216)F. Det kan tilfłjes, at parkeringspladser ikke specifikt er n(cid:230)vnt i bilagene til direktiv 85/ 337/E(cid:216)F, og det er derfor vanskeligt at anf(cid:230)gte mangel p(cid:229) specifik gennemfłrelse i forbindelse med denne projektgruppe. Derimod omfatter direktiv 97/11/EF, der ikke finder anvendelse i dette specifikke tilf(cid:230)lde, fordi det g(cid:230)lder for projekter, hvortil ansłgning om tilladelse er fremsendt efter den 14. marts 1999, specifikt parkeringspladser blandt projekterne i bilag II til direktiv (10 b). Konflikter mellem forskellige organer i den italienske forvaltning er ikke relevant p(cid:229) f(cid:230)llesskabsplan. Det er kun relevant, at f(cid:230)llesskabslovgivningen anvendes korrekt. Med hensyn til anvendelse af direktiv 85/337/E(cid:216)F i dette specifikke tilf(cid:230)lde kunne parkeringspladser efter Kommissionens mening, uden at v(cid:230)re specifikt n(cid:230)vnt, omfattes af bilag II i direktiv 85/337/E(cid:216)F under nr. 10 b (som anl(cid:230)gsarbejde i byzoner blandt infrastrukturprojekter). I henhold til direktivet skal bilag II- projekter underkastes en vurdering af miljłvirkninger (VVM), hvis medlemsstaterne mener, at projekterne kr(cid:230)ver det. Medlemsstaterne er imidlertid forpligtet til at foretage en forvurdering for at fastsl(cid:229), om bilag II- projekter skal underkastes en VVM-procedure. Kommissionen mener derfor, at hvis der ikke blev foretaget nogen forvurdering af parkeringspladsprojektet, som m(cid:229)tte f(cid:229) v(cid:230)sentlige virkninger p(cid:229) miljłet, er det en overtr(cid:230)delse af direktivet, medens det forhold, at et projekt om en parkeringsplads ikke underkastes en VVM-procedure ikke er en overtr(cid:230)delse af direktivet, hvis det i en forundersłgelse er blevet konkluderet, at projektet ikke vil f(cid:229) v(cid:230)sentlige virkninger. (1) EFT L 73 af 14. 3. 1997. (2000/C 303 E/122) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2859/99 af Roberta Angelilli (UEN) til Kommissionen (18. januar 2000) Om: Den offentlige lov og orden Tryghed p(cid:229) gaden betragtes som et vigtigt gode for befolkningen og som en offentlig service, der betales over skatterne. Det er derfor nłdvendigt med et tilstr(cid:230)kkeligt antal politibetjente og et tilstr(cid:230)kkeligt antal politistationer over hele landet. Desv(cid:230)rre er situationen i Rom og navnlig i distrikt XX ganske anderledes, idet hele kvarterer forfalder og er kendetegnet af social uro, narkotika- og alkoholmisbrug samt indvandrere, mens der ikke er nok betjente, samtidig med, at der er andre omr(cid:229)der, hvor der ikke er nogen politistation, selv om distriktet har anmodet om det. Arrangementerne i forbindelse med fejringen af (cid:229)rtusindskiftet vil kun forv(cid:230)rre situationen. P(cid:229) denne baggrund bedes Kommissionen oplyse fłlgende: 1. 2. Findes der forskningsresultater, oplysninger eller eksempler p(cid:229) god praksis vedrłrende de logistiske og organisatoriske metoder, som anvendes af ordensmagten? Findes der lignende problemer i andre EU-medlemsstater, og hvordan klares disse problemer i givet fald? 3. Hvad er den generelle holdning til hele denne problemstilling? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Ant(cid:243)nio Vitorino (6. marts 2000) Kommissionen er enig med det (cid:230)rede medlem i, at sikkerhed p(cid:229) gaderne er et meget vigtigt spłrgsm(cid:229)l. C 303 E/122 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Ifłlge EU-traktaten er et af Unionens m(cid:229)ls(cid:230)tninger at udvikle et omr(cid:229)de med frihed, sikkerhed og retf(cid:230)rdighed for borgerne. Dette m(cid:229)l blev bekr(cid:230)ftet ved Det Europ(cid:230)iske R(cid:229)ds s(cid:230)rlige młde i Tammerfors den 15. og 16. oktober 1999. Dette m(cid:229)l skal bl. a. n(cid:229)s gennem medlemsstaternes f(cid:230)lles aktioner inden for politisamarbejde. De foranstaltninger, der iv(cid:230)rks(cid:230)ttes p(cid:229) det omr(cid:229)de, p(cid:229)virker dog ikke medlemsstaternes befłjelser med hensyn til at opretholde lov og orden og sikkerhed inden for deres respektive nationale omr(cid:229)der. Spłrgsm(cid:229)let om offentlig orden og sikkerhed er regelm(cid:230)ssigt blevet drłftet i forbindelse med samarbejdet omkring retlige og indre anliggender. I en f(cid:230)lles aktion af 26. maj 1997 vedrłrende samarbejde om offentlig orden og sikkerhed behandlede R(cid:229)det spłrgsm(cid:229)let om den trussel, som afholdelsen af interna- tionale młder kan udgłre for den offentlige orden (1). Inden for rammerne af OISIN-programmet (2) har Kommissionen stłttet en r(cid:230)kke initiativer vedrłrende politisamarbejde og politiets rolle i forbindelse med opretholdelse af den offentlige orden. Yderligere oplysninger om de stłttede projekter kan f(cid:229)s i de to rapporter om gennemfłrelsen af OISIN-program- met (3). (1) EFT L 147 af 5. 6. 1997. (2) (3) SEK(98) 1048 og SEK(1999) 1995. F(cid:230)lles aktion (cid:129) EFT L 7 af 10. 1. 1997. (2000/C 303 E/123) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-0002/00 af Nicole Thomas-Mauro (UEN) til Kommissionen (19. januar 2000) Om: Mobiltelefoner Visse videnskabelige undersłgelser n(cid:230)vner de farer, som mobiltelefonbrugere uds(cid:230)tter sig for (eksempel: et eksperiment p(cid:229) rotter gennemfłrt p(cid:229) Lunds Universitet gav nogle foruroligende resultater). Frankrig har lanceret programmet Comobio for pr(cid:230)cist at głre opm(cid:230)rksom p(cid:229) de eventuelle virkninger af brugen af mobiltelefoner. Der findes en europ(cid:230)isk henstilling, som fasts(cid:230)tter eksponeringsgr(cid:230)nserne. Hvilken undersłgelse er den baseret p(cid:229)? Agter Kommissionen derudover at foretage en grundigere undersłgelse af risikoevalueringen og virk- ningerne p(cid:229) lang sigt? Har Kommissionen bevis for, at varmevirkninger, magnetfeltsvirkninger og induk- tionsstrłmskredslłbet ikke har nogen v(cid:230)sentlig indflydelse p(cid:229) den menneskelige sundhed? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af David Byrne (29. februar 2000) Den europ(cid:230)iske henstilling (1) om begr(cid:230)nsning af offentlighedens eksponering for elektromagnetiske felter (0 Hz-300 GHz) er baseret p(cid:229) videnskabelige udtalelser og data af hłjeste videnskabelige kvalitet; der erindres om, at alene fłlger for sundheden er taget i betragtning. Der er afgivet udtalelse om disse beskyttelsesforanstaltninger af Den Internationale Kommission for Str(cid:229)lebeskyttelse (ICNIRP), som er godkendt af Kommissionens videnskabelige styringsudvalg. Kommissionen finansierer for indev(cid:230)rende talrige forskningsarbejder. Under det tredje og det fjerde rammeprogram stłttede Kommissionen COST-aktioner (COST 244 i 1992 efterfulgt af COST 244 b i 1998) om de biomedicinske fłlger af elektromagnetisk str(cid:229)ling. Under Biomed 2-programmet er der finansieret to undersłgelser om forholdet mellem elektromagnetisk str(cid:229)ling og kr(cid:230)ft. Desuden er der under programmet om m(cid:229)ling og prłvning finansieret et projekt om m(cid:229)ling af elektromagnetisk str(cid:229)ling fra mobiltelefoner. Kommissionens samlede budget til disse undersłgelser er ca. 2 mio. €


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2743/99 esittäjä(t): Emilia Müller (PPE-DE) komissiolle. Ranskan saamat erityistuet.

eurovoc_concepts:
Aquitaine
Corsica
EU aid
EU financing arrangements
France
Languedoc-Roussillon
Midi-Pyrenées
Provence-Alpes-Côte d'Azur
Rhône-Alpes
Spain
accession to the European Union
frontier region

text: C 374 E/12 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/014) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2743/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Emilia M(cid:252)ller (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Ranskan saamat erityistuet Espanjan ja Portugalin j(cid:228)senyyden my(cid:246)t(cid:228) Ranska sai 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1980 annetun neuvoston asetuksen nojalla (asetus (ETY) N:o 2615/80) (1) aluekehitykseen my(cid:246)nnett(cid:228)vi(cid:228) erityistukia Espanjan rajalla sijaitsevilla alueitaan varten. Kuinka paljon, mille ajalle ja mihin tarkoituksiin tukia my(cid:246)nnettiin? (1) EYVL L 271, 15. 10. 1980, s. 1. Michel Barnierin komission puolesta antama vastaus (3. helmikuuta 2000) Yhteis(cid:246)n erityistoimen k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)nottamisesta tiettyjen Ranskan ja Italian alueiden kehityksen edist(cid:228)miseksi yhteis(cid:246)n laajenemisen yhteydess(cid:228) 7 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) lokakuuta 1980 annetussa neuvoston asetuksessa (ETY) N:o 2615/80 (1) s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n asianomaisten j(cid:228)senvaltioiden komissiolle esitt(cid:228)m(cid:228)st(cid:228) erityisohjelmasta. T(cid:228)m(cid:228)n yhteis(cid:246)n toimen toteuttamiseksi neuvosto antoi 23 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) hein(cid:228)kuuta 1985 asetuksen (ETY) N:o 2088/ 85 yhten(cid:228)istetyist(cid:228) V(cid:228)limeren ohjelmista (2). Kyseisess(cid:228) asetuksessa vahvistetaan muun muassa ohjelma- kautta, yhteis(cid:246)n talousarviosta rahoitettavaa rahoitusosuutta ja V(cid:228)limeren ohjelmien maantieteellist(cid:228) soveltamisaluetta koskevia s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)ksi(cid:228). Kaudella 1986(cid:129)1992 yhteis(cid:246)n talousarviossa oli edell(cid:228) mainittujen V(cid:228)limeren ohjelmien rahoittamiseen varattu yhteens(cid:228) 4 100 miljoonaa euroa, josta Ranskan osuus oli 844 miljoonaa euroa. Ohjelmien maantieteellinen soveltamisalue Ranskassa k(cid:228)sitt(cid:228)(cid:228) seuraavat alueet: Languedoc-Roussillon, Korsika, Provence-Alpes-C(cid:244)te-d(cid:146)Azur, Aquitaine ja Midi-PyrØnØes sek(cid:228) Dr(cid:244)men ja ArdŁchen departementit lukuun ottamatta Marseillen, Bordeaux(cid:146)n ja Toulousen suurkaupunkialueita ja jatkuvasti kaupungistuvaa ymp(cid:228)rivuotisen matkailuelinkeinon leimaamaa rannikkoaluetta. (1) EYVL L 271, 15. 10. 1980, s. 1. (2) EYVL L 197, 27. 7. 1985, s. 1. (2000/C 374 E/015) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2762/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Lucio Manisco (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Ven(cid:228)j(cid:228)n federaation uhkavaatimus Groznyin kaupungille Ven(cid:228)j(cid:228)n federaation sotilaallisten ja poliittisten viranomaisten julma uhkavaatimus Groznyin kaupungin 50 000 asukkaalle ja vastarintaa tekeville joukoille on her(cid:228)tt(cid:228)nyt suuttumusta koko maailmassa. Puheen- johtajavaltio, yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja sek(cid:228) komissio ovat kuitenkin tuomin- neet uhkavaatimuksen ainoastaan puheissaan, ilmaisseet huolensa ja esitt(cid:228)neet varoituksia sek(cid:228) (cid:148)tutkineet(cid:148) mahdollisia vastatoimia. Vaikka Ven(cid:228)j(cid:228)n viranomaiset ovat tarkistaneet 7. joulukuuta 1999 antamansa uhkavaatimuksen ajankoh- taa, tuho uhkaa edelleen kymmeni(cid:228) tuhansia siviilej(cid:228), joiden evakuointi pommitusten keskelt(cid:228) on t(cid:228)ysin ep(cid:228)realistista. Eik(cid:246) neuvosto katso, ett(cid:228) olisi edett(cid:228)v(cid:228) puheista tekoihin siten, ett(cid:228) j(cid:228)(cid:228)dytet(cid:228)(cid:228)n tilap(cid:228)isesti, mutta v(cid:228)litt(cid:246)m(cid:228)sti Moskovan kanssa tehdyt kumppanuus- ja yhteisty(cid:246)sopimukset sek(cid:228) kaikenlainen suora ja v(cid:228)lillinen tuki Ven(cid:228)j(cid:228)n federaatiolle?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2808/99 di Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) alla Commissione. Legislazione europea sulla marcatura dei veicoli a GPL.

eurovoc_concepts:
EU policy
labelling
motor vehicle
petrol

text: 3. 10. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 280 E/135 (2000/C 280 E/146) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2805/99 di Salvador Garriga Polledo (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Iniziativa comunitaria EQUAL (18 gennaio 2000) Nel periodo 2000-2006 un(cid:146)unica iniziativa comunitaria, denominata EQUAL, comprender(cid:224) le azioni iniziative comunitarie Ł stato concernenti ridotto, passando dalle 13 esistenti nel periodo 1994-1999 alle 4 previste per il periodo le nuove tecnologie o l(cid:146)occupazione. Pertanto, il numero di 2000-2006. EQUAL, iniziativa comunitaria il cui obiettivo Ł la cooperazione transnazionale nella promozione di nuovi metodi di lotta contro le discriminazioni e le disparit(cid:224) in relazione con il mercato del lavoro, Ł frutto delle esperienze precedentemente acquisite. Pu(cid:242) la Commissione far sapere come si articoler(cid:224) tale iniziativa per coprire tutti gli aspetti che influiscono sul mondo del lavoro, quali requisiti saranno richiesti per beneficiarne e secondo quali modalit(cid:224) gli Stati dovranno presentare proposte per un programma di iniziativa comunitaria? Risposta data dalla sig. ra Diamantopoulou a nome della Commissione (10 febbraio 2000) La proposta di comunicazione relativa all(cid:146)iniziativa comunitaria EQUAL (1) Ł attualmente all(cid:146)esame del Parlamento. Equal, attraverso la realizzazione di partnership di sviluppo, mira a far partecipare gli organismi pubblici e privati, principalmente a livello territoriale, che possono fornire soluzioni innovative ai problemi esistenti nel mondo del lavoro. Le condizioni per essere beneficiari verranno stabilite nei programmi operativi nazionali rispettivi. La Commissione intende tuttavia assicurarsi della partecipazione di piccoli promotori nel quadro delle partnership di sviluppo che verranno costituite. Gli Stati membri dovranno presentare le loro proposte in conformit(cid:224) delle disposizioni di cui all(cid:146)articolo 21 del Regolamento (CE) n. 1260/1999 del Consiglio, del 21 giugno 1999, che stabilisce disposizioni generali sui Fondi strutturali (2), che dovranno essere elaborate in accordo con gli orientamenti adottati tramite proposte concrete nel dalla Commissione. Lo Stato membro avr(cid:224) il compito di garantire, programma operativo, lavoro interno e, concretamente, in primo luogo alla selezione, nel quadro dell(cid:146)iniziativa, dei temi prioritari per l(cid:146)occupa- zione. l(cid:146)applicazione di tali orientamenti alla realt(cid:224) del mercato del (1) COM(1999) 476 def. (2) GU L 161 del 26. 6. 1999. (2000/C 280 E/147) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2808/99 di Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Legislazione europea sulla marcatura dei veicoli a GPL (18 gennaio 2000) I vigili del fuoco professionisti francesi segnalano il maggior pericolo causato, in caso di incendio, dai veicoli che utilizzano GPL. E(cid:146) ormai maturata in Francia la necessit(cid:224) di informare i cittadini sui pericoli inerenti a tale carburante. C 280 E/136 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 3. 10. 2000 I vigili del fuoco tuttavia intendono oggi richiamare l(cid:146)attenzione sull(cid:146)efficacia o meno di una marcatura visibile, esterna e permanente dei veicoli a GPL. Una tale identificazione pu(cid:242), invece di essere utile, causare atti di vandalismo, ed inoltre una marcatura, sulle targhe per esempio, diviene invisibile in caso di incendio. I vigili del fuoco professionisti ritengono piø valido un sistema di identificazione che si attivi e sia visibile solo in caso di incendio. Esiste una legislazione europea sulla efficacia di tale marcatura? Altrimenti ritiene la Commissione necessario adottarne una? Che cosa pensa di tale proposta di marcatura in caso di incendio? Risposta data dal sig. Liikanen in nome della Commissione (8 febbraio 2000) La Commissione ringrazia l(cid:146)Onorevole parlamentare per aver richiamato la sua attenzione sull(cid:146)importanza particolare rivestita dalla protezione dei vigili del fuoco in caso di incendio dei veicoli che funzionano con gas di petrolio liquefatto (GPL). La Commissione conferma che il regolamento n. 67 della Commissione economica per l(cid:146)Europa delle Nazioni Unite stabilisce le condizioni di sicurezza e di installazione degli impianti GPL. Il regolamento prescrive infatti che i serbatoi siano muniti di un dispositivo di sovrapressione che ha lo scopo di eliminare il rischio di scoppio in caso d(cid:146)incendio. La Comunit(cid:224) sta esaminando la possibilit(cid:224) di aderire a questo regolamento, la cui applicazione diventerebbe quindi obbligatoria per tutti gli Stati membri con conse- guente applicazione della prescrizione sopraindicata all(cid:146)omologazione CE dei veicoli nuovi alimentati con GPL. Alcuni Stati membri hanno peraltro gi(cid:224) messo in vigore tale prescrizione. in circolazione che funzionano con GPL, Quanto ai veicoli la Commissione non pu(cid:243) che incitare le autorit(cid:224) francesi a cercare una soluzione che preveda una marcatura specifica, la quale permetterebbe di proteggere maggiormente i vigili del fuoco in caso d(cid:146)intervento su questo tipi di autoveicoli. La Commissione Ł inoltre disposta a sostenere un(cid:146)iniziativa in materia nell(cid:146)ambito della decisione 1999/847/ CE del Consiglio, del 9 dicembre 1999, che istituisce un programma d(cid:146)azione comunitario a favore della protezione civile (1), in particolare nell(cid:146)ambito del progetto d(cid:146)interesse generale «prevenzione». (1) GU L 327 del 21. 12. 1999. (2000/C 280 E/148) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2810/99 di Cristiana Muscardini (UEN) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Protocollo per il miglioramento della protezione e del rispetto del benessere degli animali Nel maggio del 1999 Ł entrato in vigore il Protocollo citato in oggetto, giuridicamente vincolante. In esso gli animali sono riconosciuti come esseri senzienti e si richiede alla Comunit(cid:224), in determinati campi, di tenere pienamente conto delle esigenze in materia di benessere degli animali. Quali passi sta intraprendendo la Commissione per attuare le richieste del Protocollo? In particolare, 1. la Commissione intende, presentare proposte sull(cid:146)allevamento intensivo di maiali, com(cid:146)Ł richiesto dalla Direttiva del Consiglio 2. 91/630 (1) che indicava la data limite del 1o ottobre 1997? 3. proporre uno smantellamento progressivo delle gabbie di gestazione per le scrofe gravide, alla luce delle raccomandazioni del Comitato scientifico veterinario secondo cui non dovrebbe essere autorizzato alcun recinto individuale che non permetta alla scrofa di girarsi agevolmente?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2762/99 di Lucio Manisco (GUE/NGL) alla Commissione. Ultimatum della Federazione russa alla città di Grozny.

eurovoc_concepts:
Russia
common foreign and security policy
international sanctions
suspension of aid
war of independence

text: C 374 E/12 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/014) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2743/99 di Emilia M(cid:252)ller (PPE-DE) alla Commissione (18 gennaio 2000) Oggetto: Aiuti speciali alla Francia In occasione dell(cid:146)adesione della Spagna e del Portogallo la Francia ha ottenuto aiuti speciali per contribuire allo sviluppo della regione di frontiera con la Spagna sulla base di un regolamento del Consiglio del 7 ottobre 1980 (regolamento CEE n. 2615/80) (1). Qual Ł stato il volume degli aiuti, per quale periodo sono stati concessi e per quali obiettivi? (1) GU L 271 del 15. 10. 1980, pag. 1. Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (3 febbraio 2000) Il regolamento (CEE) 2615/80 del Consiglio, del 7 ottobre 1980, che istituisce un(cid:146)azione comunitaria specifica per contribuire allo sviluppo di talune regimi francesi e italiane nel contesto dell(cid:146)ampliamento della Comunit(cid:224) (1), prevede un programma speciale presentato alla Commissione da ciascuno degli Stati membri interessati. Per mettere in atto tale azione comunitaria, il Consiglio ha adottato il regolamento (PIM) (2). Detto (CEE) n. 2088/85 del 23 luglio 1985, relativo ai Programmi regolamento contiene disposizioni relative al periodo di programmazione, al contributo finanziario della Comunit(cid:224) e al campo d(cid:146)applicazione geografico dei PIM. integrati mediterranei Per il periodo 1986-1992, il contributo finanziario del bilancio comunitario alla realizzazione dei PIM sopra citati Ł stato fissato ad un importo complessivo di 4100 milioni di €, di cui 844 per la Francia. Per quanto riguarda il campo d(cid:146)applicazione geografico dei PIM in Francia, esso concerne le regioni Linguadoca-Rossiglione, Corsica, Provenza-Alpi-Costa Azzurra, Aquitania e Midi-PyrØnØes nonchØ i dipar- timenti Dr(cid:244)me e ArdŁche, salvo i grandi agglomerati di Marsiglia, Bordeaux e Tolosa e la zona costiera, caratterizzati da un(cid:146)urbanizzazione continua e da un(cid:146)attivit(cid:224) turistica permanente. (1) GU L 271 del 15. 10. 1980. (2) GU L 197 del 27. 7. 1985, pag. 1. (2000/C 374 E/015) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2762/99 di Lucio Manisco (GUE/NGL) alla Commissione Oggetto: Ultimatum della Federazione russa alla citt(cid:224) di Grozny (18 gennaio 2000) Il brutale ultimatum delle autorit(cid:224) militari e politiche della Federazione russa ai 50 000 abitanti e ai nuclei di resistenza della citt(cid:224) di Grozny ha provocato l(cid:146)esecrazione del mondo interno, ma solo condanne verbali, preoccupazioni, moniti e lo «studio» di eventuali contromisure da parte della Presidenza, dell(cid:146)Alto rappresentante per la PESC e della Commissione. Le rettifiche dei termini dell(cid:146)ultimatum enunciate il 7 c. m. dalle autorit(cid:224) russe non alterano la minaccia di irrealizzabile sotto i annientare decine di migliaia di civili bombardamenti. la cui evacuazione Ł a tutti gli effetti Non ritiene la Commissione di dover passare dalle parole ai fatti, sospendendo temporaneamente ma immediatamente gli accordi di partenariato e di cooperazione con Mosca ed ogni forma di assistenza diretta e indiretta alla Federazione russa? 28. 12. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 374 E/13 Risposta data dal sig. Patten in nome della Commissione (25 febbraio 2000) Alla luce della situazione in Cecenia e della dichiarazione del Consiglio europeo di Helsinki dello il Consiglio Affari generali del 24-25 gennaio 2000 ha adottato concrete misure di scorso dicembre, monitoraggio. Queste comprendono la rigorosa applicazione delle disposizioni commerciali in caso di violazione da parte della Russia dell(cid:146)accordo di partenariato e cooperazione o degli accordi settoriali collegati. In tale contesto, il 26 gennaio 2000 la Commissione ha presentato al Consiglio una proposta di riduzione del 20 % del contingente all(cid:146)importazione di alcuni prodotti siderurgici russi. ¨ stata inoltre sospesa la preparazione del programma indicativo Tacis 2000-2003 per la Russia. Continuano nel frattempo le attivit(cid:224) tese a definire gli elementi costitutivi di un programma di base che, come richiesto dal Consiglio, dovrebbe incentrarsi sulla promozione dei valori democratici e sullo Stato di diritto. La Commissione seguir(cid:224) attentamente l(cid:146)evolversi della situazione nei prossimi mesi per determinare se la programmazione Tacis 2000 debba o meno spingersi oltre tale programma di base. Dal punto di vista degli aiuti umanitari, nel 1999 la Commissione ha gi(cid:224) impegnato 2,4 milioni di euro per il Caucaso settentrionale. Gli aiuti vengono erogati tramite organizzazioni umanitarie internazionali presenti in loco. Dei 5 milioni di euro supplementari stanziati dalla Commissione nel gennaio 2000, un importo pari a 1,32 milioni di euro Ł stato gi(cid:224) destinato a nuovi progetti di aiuto. L(cid:146)erogazione rapida ed efficace degli altri fondi disponibili richiede tuttavia una collaborazione con le autorit(cid:224) russe per migliorare le condizioni di sicurezza locali affinchØ le organizzazioni umanitarie possano sorvegliare in modo adeguato la distribuzione degli aiuti umanitari. A tale proposito, la recente visita nella regione del commissario responsabile per l(cid:146)aiuto umanitario Ł stata un(cid:146)occasione preziosa per discutere direttamente con le autorit(cid:224) competenti le esigenze formulate dalle organizzazioni umanitarie internazionali. (2000/C 374 E/016) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2766/99 di Jas Gawronski (PPE-DE) al Consiglio (13 gennaio 2000) Oggetto: Misure per la risoluzione del conflitto tra Etiopia ed Eritrea Pu(cid:242) il Consiglio indicare quali misure intende adottare in relazione al conflitto tra Eritrea ed Etiopia? I deputati europei, riuniti in sede di Assemblea paritetica con i rappresentanti dei paesi ACP lo scorso ottobre a Nassau, avevano sollecitato il Consiglio a prendere tutte le misure necessarie affinchØ l(cid:146)Etiopia accettasse ed attuasse il piano di pace proposto dall(cid:146)OUA. A tutt(cid:146)oggi, l(cid:146)Etiopia non si Ł ancora impegnata a rispettare l(cid:146)accordo e continua a violare le libert(cid:224) fondamentali dei cittadini eritrei residenti nel suo territorio. L(cid:146)articolo 5 della Convenzione di LomØ prevede la sospensione della cooperazione tra l(cid:146)Unione europea e gli Stati ACP in caso di violazione dei diritti dell(cid:146)uomo. Pu(cid:242) il Consiglio indicare quali ragioni lo spingono a continuare la cooperazione con l(cid:146)Etiopia? Risposta (16/17 maggio 2000) l(cid:146)Unione europea ha Sin dall(cid:146)inizio dei combattimenti fra Eritrea ed Etiopia nel maggio del 1998, ripetutamente esortato i due paesi a cessare immediatamente le ostilit(cid:224) su tutti i fronti, ad evitare di ricorrere ulteriormente alla violenza e a cooperare con gli sforzi dell(cid:146)OUA per pervenire ad una soluzione del conflitto pacificamente negoziata. Il 21 luglio 1999 l(cid:146)UE si Ł pertanto compiaciuta della decisione dell(cid:146)Assemblea dei Capi di Stato e di Governo dell(cid:146)OUA, tenutasi ad Algeri dal 12 al 14 luglio, di approvare le modalit(cid:224) di attuazione dell(cid:146)accordo quadro dell(cid:146)OUA sulla risoluzione del conflitto. Inoltre in agosto sono state elaborate disposizioni tecniche che costituiscono il terzo strumento degli sforzi dell(cid:146)OUA per mettere fine a detto conflitto


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2759/99 van Concepció Ferrer (PPE-DE) aan de Commissie. Herkomstregels bij vrijhandelsakkoorden.

eurovoc_concepts:
Mercosur
Mexico
free-trade agreement
originating product
trade agreement (EU)

text: 24. 10. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 303 E/107 China. Een belangrijke oorzaak van deze zwakke prestatie is het gebrek aan openheid van de Chinese markt. Wat deze sector betreft, zal de Gemeenschap er dan ook in de eerste plaats voor trachten te zorgen dat de toetreding van China tot de WTO evenwichtige gevolgen heeft, met name door middel van een aanzienlijke verruiming van de markttoegang in deze sector voor exportproducten van de Gemeenschap. (2000/C 303 E/103) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2759/99 van Concepci(cid:243) Ferrer (PPE-DE) aan de Commissie Betreft: Herkomstregels bij vrijhandelsakkoorden (18 januari 2000) Op 25 november jl. zijn de onderhandelingen afgesloten over de bilaterale overeenkomst EU/Mexico. Deze zullen ertoe leiden dat het industriºle handelsverkeer in het jaar 2007 geheel wordt geliberaliseerd en de handel in landbouwproducten in het jaar 2010. Bij het sluiten van deze overeenkomst is evenwel een reeks concessies en ontheffingen afgesproken op de toepassing van communautaire herkomstregels. De Europese textiel-, confectie- en schoenenindustrie was fel tegen deze ontheffingen gekeerd, omdat de uitvoer naar Mexico van producten die worden bestempeld als van communautaire herkomst, volgens de regels van de EG nog steeds zou worden onderworpen aan beperkingen, hetgeen bij Mexicaanse producten niet het geval zou zijn. Diezelfde dag zijn de ministerraden van de EU/Mercosur en EU/Chili officieel met onderhandelingen begonnen die moeten leiden tot nieuwe associatie- en handelsliberaliseringsovereenkomsten. Zij hebben een compromis gesloten over het tijdschema van de onderhandelingen, de structuur en de te volgen methodologie. Kan de Commissie bevestigen dat zij bij de onderhandelingen met Mercosur (cid:129) die verdergaan dan die met Mexico (cid:129) op een andere manier te werk zal gaan dan in het geval van Mexico en zich zal verzetten tegen goedkeuring van herkomstregels die anders zijn dan de communautaire herkomstregels? Binnen de Mercosur-overeenkomst en in het kader van eventuele andere toekomstige vrijhandelsak- koorden, luidt de vraag of de Commissie kan bevestigen dat er niet opnieuw ontheffingen komen die een proliferatie van herkomstregels impliceren ten aanzien van een van de geassocieerde landen omdat daardoor de industrie in verwarring wordt gebracht en dit in zou druisen tegen het streven naar vereenvoudiging van de wetgeving van de Gemeenschap? Antwoord van de heer Lamy namens de Commissie (21 februari 2000) In november 1999 leidden de onderhandelingen met Mexico tot een in de ogen van de Commissie evenwichtige, volledige en positieve vrijhandelsovereenkomst die globaal genomen de belangen van de Gemeenschap dient. De slotaanpak ten aanzien van bepaalde vraagstukken tijdens de onderhandelingen met Mexico houdt niet automatisch een precedent in voor andere onderhandelingen. Alle onderhandelin- gen bezitten hun eigen dynamiek en zullen geºvalueerd moeten worden op hun eigen verdiensten. Wat de preferentiºle regels van oorsprong betreft wijst de Commissie erop dat Mexico een groot deel van de geharmoniseerde communautaire regels van oorsprong heeft aanvaard. In het geval van Mexico gingen eventuele compromisoplossingen altijd vergezeld van mechanismen die ons bedrijfsleven toegang tot de markt verzekeren. Bij de onderhandelingen met Mercosur staat de Commissie een evenwichtige, volledige en op zichzelf staande associatieovereenkomst voor ogen. In het kader van de richtsnoeren voor deze onderhandelingen kreeg de Commissie de opdracht bij de onderhandelingen over de regels van oorsprong uit te gaan van het model dat de Gemeenschap heeft voorgesteld voor het harmonisatieproces van de preferentiºle regels van oorsprong die van toepassing zijn op derde landen. Bij de onderhandelingen over een protocol inzake regels van oorsprong met Mercosur, zal volledig rekening worden gehouden met de economische belangen van de Gemeenschap op het gebied van de handelsbetrekkingen in deze regio. Het is momenteel te vroeg om vooruit te lopen op de ontwikkelingen van de onderhandelingen met Mercosur over de kwestie van de regels van oorsprong. Op de eerste bijeenkomst van het comitØ biregionale onderhandelingen Gemeenschap-Mercosur die in maart of april 2000 in Buenos Aires zal plaatsvinden zullen alleen algemene vraagstukken aan de orde worden gesteld. Het comitØ biregionale onderhandelingen en de technische groepen en subgroepen die C 303 E/108 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 hiermee verband houden zullen in beginsel drie maal per jaar bijeenkomen en volgens een tijdschema dat aansluit op de vooruitgang die wordt geboekt bij de onderhandelingen in het kader van de Wereldhandels- organisatie (WHO) en de onderhandelingen in het kader van de vrijhandelsoverkomst van de Amerikas (FTAA). Het is moeilijk te voorspellen hoe veel tijd de onderhandelingen met Mercosur in beslag zullen nemen. (2000/C 303 E/104) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2767/99 van Bart Staes (Verts/ALE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Ondersteuning van binnenschepen kleiner dan 1000 ton Het Europees waterwegennetwerk vormt (cid:129) indien intensief gebruikt door de binnenscheepvaart (cid:129) een belangrijke en milieuvriendelijke bijdrage tot het oplossen van het mobiliteitsvraagstuk. Een goed uitge- bouwd en goed onderhouden waterwegennetwerk kan een belangrijke troef zijn om een deel van het vervoer over de weg naar het vervoer over water af te leiden. Behalve een goede infrastructuur bestaat er echter ook behoefte aan een goed uitgebouwde vloot. De Europese Unie volgde terzake vooral de weg van de schaalvergroting als resultaat van een 10-jarig grootschalig saneringsprogramma (sloopregeling en oud voor nieuw regeling). Bovendien werd via een richtlijn van 1996 een afschaffing van de toerbeurtstelsels uitgevoerd. Gevolg was een sterke daling van de vrachtprijzen. Ondanks de productiviteitsstijging waren vrachten op scheepstypes onder de 1000 ton niet langer kostendekkend. Toch zou er voldoende aandacht moeten besteed worden aan de instandhouding van een voldoende grote vloot van schepen < 1000 ton. Onder meer de zogenaamde (cid:132)spitsen(cid:148) (350 (cid:224) 400 ton) en (cid:132)kempenaars(cid:148) zijn uitermate geschikt om een groot gedeelte van het achterland van bepaalde havens te bevoorraden via voornamelijk kleinere vaarwegen. Dit geldt evenzeer voor relatief kleine partijen goederen. 1. Mag ik van de Commissie vernemen hoe zij staat t. o. v. de instandhouding van een voldoende grote vloot van schepen die kleiner zijn dan 1000 ton; 2. Mag ik van de Commissie vernemen welke inspanningen zij bereid is te ondernemen om deze vorm van binnenscheepvaart een toekomstkans te geven en dit beleid in te passen in een poging om ons mobiliteitsprobleem over de weg te verminderen? Antwoord van mevrouw de Palacio namens de Commissie (3 maart 2000) 1. De instandhouding van een vloot van schepen van minder dan 1000 ton voor de binnenvaart is een zaak van de exploitanten in de betrokken sector waarover door de Commissie geen standpunt wordt ingenomen. Wel stelt de Commissie vast dat de vloot van kleinere schepen van minder dan 650 ton nog altijd 40 % van de vloot van de Gemeenschap uitmaakt. 2. Het nieuwe beleid ten aanzien van de capaciteit van binnenvaartschepen dat met ingang van april 1999 door de Gemeenschap wordt gevoerd bevoordeelt de bouw van kleinere schepen indien de markt dit wenselijk acht. De Commissie zal maatregelen blijven nemen ten behoeve van het vervoer over de binnenwateren, zodat hiermee een volwaardig alternatief kan worden geboden voor de andere takken van vervoer. (2000/C 303 E/105) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2774/99 van Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) aan de Commissie (18 januari 2000) Betreft: Vorderingen bij de aanleg van de Atheense metro Kan de Commissie meedelen: 1. wat de oorspronkelijke, contractueel overeengekomen begroting was voor de aanleg van de Atheense metro en wat het project naar verwachting uiteindelijk zal kosten;


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ P-0132/00 υποβολή: Francesco Speroni (TDI) προς την Επιτροπή. Σήμανση στους αυτοκινητοδρόμους στην Ιταλία.

eurovoc_concepts:
Italy
common transport policy
motorway
road safety
traffic signs

text: 21. 11. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 330 E/89 (2000/C 330 E/098) GRAPTH ERVTHSH P-0132/00 ypobolh·: Francesco Speroni (TDI) prow thn Epitroph· (18 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Ση΄µανση στους αυτοκινητοδρο΄µους στην Ιταλι΄α Οι ιταλικοι΄ αυτοκινητο΄δροµοι ε΄χουν κατακλυσθει΄ απο΄ πινακι΄δες που υποδεικνυ΄ουν ο΄ριο ταχυ΄τητας 50 km/h µε τη διευκρι΄νιση σε µι΄α δευ΄τερη πινακι΄δα κα΄τω απο΄ την πρω΄τη ο΄τι το ο΄ριο αυτο΄ ισχυ΄ει µο΄νο σε περι΄πτωση οµι΄χλης. Το περιεχο΄µενο της δευ΄τερης πινακι΄δας ει΄ναι γραµµε΄νο µο΄νο στα ιταλικα΄, γεγονο΄ς που προκαλει΄ ερµηνευτικε΄ς δυσκολι΄ες για τους οδηγου΄ς που δεν γνωρι΄ζουν τη γλω΄σσα. Κρι΄νεται σκο΄πιµη κα΄ποια παρε΄µβαση εις τρο΄πον ω΄στε, και του΄το για λο΄γους οδικη΄ς ασφαλει΄ας, οι ενδει΄ξεις να ει΄ναι κατανοητε΄ς σε ο΄λους; Apa·nthsh thw k. de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (2 Marti·oy 2000) Ο οδικη΄ ασφα΄λεια αποτελει΄ καθοριστικη΄ς σηµασι΄ας θε΄µα της ευρωπαι¤κη΄ς πολιτικη΄ς µεταφορω΄ν και η Επιτροπη΄ κατανοει΄ πλη΄ρως τον προβληµατισµο΄ του Αξιο΄τιµου Με΄λους του Κοινοβουλι΄ου σε ο΄,τι αφορα΄ την οδοση΄µανση. Τα χαρακτηριστικα΄ των οδικω΄ν σηµα΄των, για παρα΄δειγµα το µε΄γεθος, το σχη΄µα και ο χρωµατισµο΄ς τους, διε΄πονται απο΄ διεθνη΄ συµφωνι΄α υπο΄ την οικονοµικη΄ επιτροπη΄ των Ηνωµε΄νων Εθνω΄ν για την Ευρω΄πη και τα ση΄µατα αυτα΄ αποτελου΄νται ως επι΄ το πλει΄στον απο΄ πικτογρα΄µµατα ω΄στε να µην ει΄ναι δυσχερη΄ς η κατανο΄ηση΄ τους ως αναφε΄ρεται απο΄ το Αξιο΄τιµο Με΄λος του Κοινοβουλι΄ου. Ωστο΄σο, ο΄ταν αυτο΄ δεν συµβαι΄νει, εναπο΄κειται στο επιµε΄ρους κρα΄τος µε΄λος το οποι΄ο ε΄χει υπογρα΄ψει τη συ΄µβαση αυτη΄ να προτει΄νει τροποποι΄ηση ου΄τως ω΄στε να αντικατασταθου΄ν τα γραπτα΄ µηνυ΄µατα απο΄ πκτογρα΄µµατα. (2000/C 330 E/099) GRAPTH ERVTHSH E-0136/00 ypobolh·: Gerhard Hager (NI) prow to Symboy·lio (31 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Συ΄σταση του Eurojust Στη ∆ια΄σκεψη Κορυφη΄ς του Τα΄µπερε το Ευρωπαι¤κο΄ Συµβου΄λιο ε΄λαβε απο΄φαση, για την ι΄δρυση υπηρεσι΄ας για την ενι΄σχυση της καταπολε΄µησης του βαρε΄ος οργανωµε΄νου εγκλη΄µατος (Eurojust). Το Συµβου΄λιο εκλη΄θη, να εγκρι΄νει την απαραι΄τητη νοµικη΄ πρα΄ξη ε΄ως το τε΄λος του ε΄τους 2001. 1. Σε ποιο΄ βαθµο΄ ε΄χουν καρποφορη΄σει τα συγκεκριµε΄να σχε΄δια για την ι΄δρυση του Eurojust; Πω΄ς θα ει΄ναι (cid:129) εφο΄σον ει΄ναι δυνατο΄ να λεχθει΄ αυτο΄ επι΄ του παρο΄ντος (cid:129) η οργανωτικη΄ δια΄ρθρωση αυτη΄ς 2. της υπηρεσι΄ας; Σε ποιο΄ µε΄γεθος θα κινηθει΄ συ΄µφωνα µε τις αντιλη΄ψεις του Συµβουλι΄ου η στελε΄χωση σε προσωπικο΄ του 3. Eurojust; 4. Ποια΄ θα ει΄ναι η οικονοµικη΄ δαπα΄νη κατα΄ την α΄ποψη του Συµβουλι΄ου που συνδε΄εται µε αυτο΄ το εγχει΄ρηµα; Apa·nthsh (2 Mai(cid:138)oy 2000) Το Συµβου΄λιο δεν ε΄χει ακο΄µη κληθει΄ να εξετα΄σει πρωτοβουλι΄α σχετικα΄ µε τη µονα΄δα Eurojust. Ωστο΄σο, η πορτογαλικη΄ αντιπροσωπει΄α α΄ρχισε προκαταρκτικε΄ς συζητη΄σεις σε ανω΄τερο επι΄πεδο προκειµε΄νου να βοηθη΄σει τις αντιπροσωπει΄ες στην εξε΄ταση του θε΄µατος αυτου΄ που ενε΄χει πρω΄τιστη σηµασι΄α για το Συµβου΄λιο. Επιπλε΄ον, η Προεδρι΄α προτι΄θεται να θε΄σει προς συζη΄τηση το θε΄µα της συ΄στασης της µονα΄δας της Eurojust σε ανεπι΄σηµη συ΄νοδο των Υπουργω΄ν ∆ικαιοσυ΄νης και Εσωτερικω΄ν η οποι΄α θα πραγµατοποιηθει΄ στη Λισσαβω΄να στις αρχε΄ς του Μαρτι΄ου 2000


title: Europa-Parlamentets beslutning om den meddelelse fra Kommissionen om strukturfondene og deres samordning med samhørigshedsfonden - Retningslinjer for programmer for perioden 2000-2006 (KOM(1999) 344 - C5-0122/1999 - 1999/2127(COS))

eurovoc_concepts:
Cohesion Fund
Structural Funds
coordination of financing

formats: pdf print

text: 24. 10. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 304/57 Tirsdag, den 18. januar 2000 (cid:1) der henviser til forretningsordenens artikel 67, (cid:1) der henviser til betænkning fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme (A5-0104/1999), 1. godkender det således ændrede forslag; anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen agter at ændre dette forslag i væsentlig grad 2. eller erstatte det med en anden tekst; 3. pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. 7. Samordning af strukturfondene og samhørighedsfonden A5-0108/1999 Europa-Parlamentets beslutning om meddelelse fra Kommissionen om strukturfondene og deres samordning med Samhørighedsfonden " Retningslinjer for programmer for perioden 2000-2006 (KOM(1999) 344 " C5-0122/1999 " 1999/2127(COS)) Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til Kommissionens meddelelse (KOM(1999) 344 (cid:1) C5-0122/1999), (cid:1) der henviser til EU-traktaten, især artikel 2, og EF-traktaten, især artikel 158 ff. og artikel 299, stk. 2, (cid:1) der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene (1), især artikel 10, stk. 3, og artikel 11, stk. 3, litra b), (cid:1) der henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 om støtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om ændring og ophævelse af visse forordninger (2), især artikel 1, (cid:1) der henviser til den første treårige beretning fra Kommissionen om den økonomiske og sociale sam- hørighed (KOM(1996) 542 (cid:1) C4-0016/1997), (cid:1) der henviser til den sjette periodiske rapport om den socioøkonomiske situation og regionaludviklin- gen i Den Europæiske Union (SEK(1999) 66 (cid:1) C5-0120/1999), (cid:1) der henviser til forslagene om styrkelse af den økonomiske og sociale samhørighed i Kommissionens dokument »Agenda 2000 (cid:1) Et udvidet og styrket EU« (KOM(1997) 2000) og til sin beslutning af 18. juni 1998 om Agenda 2000 (cid:1) et udvidet og styrket EU 1. del, kapitel II (cid:1) Økonomisk og social samhørighed (3), (cid:1) der henviser til Kommissionens retningslinjer vedrørende prioriteterne for tilpasning af strukturfonds- programmerne indtil udgangen af 1999 (C4-0640/1997), (cid:1) der henviser til sin beslutning af 19. november 1998 (4) og til afgørelse af 6. maj 1999 om de gene- relle bestemmelser for strukturfondene (5), (cid:1) der henviser til udviklingsplanen for Fællesskabets område (EFFU), der blev vedtaget i maj 1999, til sin beslutning af 2. juli 1998 om fysisk planlægning og udviklingsplanen for Fællesskabets område (ESDP) (6) og til den handlingsplan, der blev vedtaget af ministrene for regionalpolitik og fysisk plan- lægning på mødet i Tampere den 4. -5. oktober 1999, (1) EFT L 161 af 26. 6. 1999, s. 1. (2) EFT L 160 af 26. 6. 1999, s. 80. (3) EFT C 210 af 6. 7. 1998, s. 189. (4) EFT C 379 af 7. 12. 1998, s. 164. (5) EFT C 279 af 1. 10. 1999, s. 292. (6) EFT C 226 af 20. 7. 1998, s. 42. C 304/58 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Tirsdag, den 18. januar 2000 (cid:1) der henviser til det femte handlingsprogram på miljøområdet og til sin beslutning af 22. april 1993 (1) herom, (cid:1) der henviser til Fællesskabets fjerde handlingsprogram på mellemlang sigt om lige muligheder for (KOM(1995) 381) og til sin beslutning af 17. november 1995 mænd og kvinder (1996-2000) herom (2), (cid:1) der henviser til meddelelse fra Kommissionen om bæredygtig byudvikling i Den Europæiske Union (cid:1) Rammer for handling (KOM(1998) 605) og til sin beslutning af 4. maj 1999 (3) herom, (cid:1) der henviser til meddelelse fra Kommissionen om koordinering af aktiviteterne til fordel for små og mellemstore virksomheder og håndværksfagene (KOM(1997) 610) og meddelelse fra Kommissionen om europæiske kapitalmarkeder for små og mellemstore virksomheder: perspektiver og potentielle hindringer (KOM(1997) 187) samt til sine beslutninger af 5. november 1998 (4) og 17. september 1998 herom (5), (cid:1) der henviser til meddelelse fra Kommissionen om en europæisk strategi til fremme af lokale udvik- lings- og beskæftigelsesinitiativer (KOM(1995) 273) og til sin beslutning af 6. september 1996 herom (6), (cid:1) der henviser til meddelelse fra Kommissionen om miljø og beskæftigelse (KOM(1997) 592) og til sin beslutning af 16. juli 1998 herom (7), (cid:1) der henviser til forslag fra Kommissionen til Rådets direktiv om vurdering af bestemte planers og pro- grammers virkning på miljøet (KOM(1996) 511) og til sin udtalelse af 20. oktober 1998 herom (8), (cid:1) der henviser til betænkning fra Udvalget om Regionalpolitik, Transport og Turisme og udtalelser fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, Udvalget om Økonomi og Valutaspørgsmål, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Industripolitik, Eksterne Økonomiske Forbindelser, Forskning og Energi og Fiskeriudvalget (A5-0108/1999), A. der henviser til, at det indre marked på bekostning af de mindre begunstigede områder og det natur- lige miljø primært koncentrerer tilvæksten af økonomiske aktiviteter om kraftcentrene, at ikke alle i samme grad nyder godt af integrationsfordelene, og at strukturfondene og Samhørighedsfonden derfor er centrale instrumenter til udligning af regionale forskelle og til sikring af en harmonisk udvikling af Fællesskabet som helhed, B. der henviser til det positive i, at der i retningslinjerne lægges vægt på at fremme bæredygtig udvikling og øget konkurrenceevne med henblik på øget beskæftigelse, C. der henviser til, at de mindst begunstigede øer er medtaget i EF-traktatens artikel 158, afsnit 1, som områder, hvis udvikling udgør en grundlæggende prioritet i Unionens samhørighedspolitik, og Kom- missionen bør derfor tillægge øer passende betydning i forbindelse med de retningslinjer, den forelæg- ger for medlemslandene, D. der henviser til, at både Kommissionen og medlemsstaterne har ansvar for et Borgernes Europa, der giver alle borgere samme muligheder, uanset regionens beliggenhed eller social status, men uden risiko for, at kommende generationer ikke længere vil kunne dække deres behov, E. der navnlig henviser til artikel 1 i forordning (EF) nr. 1260/1999, der foruden de geografiske mål for de europæiske fonde også fastsætter indholdsmæssige mål, som nødvendiggør en integreret program- meringsmetode og gennemførelse af horisontale fællesskabspolitikker i programmerne, (1) EFT C 150 af 31. 5. 1993, s. 292. (2) EFT C 323 af 4. 12. 1995, s. 167. (3) EFT C 279 af 1. 10. 1999, s. 44. (4) EFT C 359 af 23. 11. 1998, s. 98. (5) EFT C 313 af 12. 10. 1998, s. 195. (6) EFT C 277 af 23. 9. 1996, s. 45. (7) EFT C 292 af 21. 9. 1998, s. 149. (8) EFT C 341 af 9. 11. 1998, s. 18. 24. 10. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 304/59 Tirsdag, den 18. januar 2000 F. der henviser til, at Den Europæiske Unions regionalpolitik henter midlerne til sit andet interventions- budget gennem strukturfondene og Samhørighedsfonden, og at de retningslinjer, der udarbejdes af Kommissionen, bør sikre, at der først og fremmest tages hensyn til fællesskabsprioriteter ved udvæl- gelsen af de handlingsprogrammer, der er fastsat af medlemsstaterne i samråd med de lokale og regi- onale partnere, G. der henviser til, at både indhold og konklusioner i Kommissionens sjette periodiske rapport om regio- nerne er af enorm stor værdi og interesse (cid:1) navnlig med hensyn til analysen af, hvilke faktorer der virkelig er bestemmende for de europæiske regioners konkurrenceevne (cid:1) i forbindelse med Fællesska- bets fastlæggelse af de prioriteter, som strukturfondsforanstaltninger bør koncentreres om for at være effektive, og som henviser til, at Kommissionen har erklæret, at den vil tage fuldt hensyn til dem ved udarbejdelse af disse retningslinjer; der endvidere henviser til, at de fire områder, der sandsynligvis i største omfang vil kunne påvirke den regionale udvikling, og som kræver koncentration af de struk- turelle investeringer, er: (cid:1) produktionsgrundlaget og den økonomiske struktur, (cid:1) det teknologiske og forskningsmæssige niveau, (cid:1) infrastruktur, der sikrer tilgængelighed, og (cid:1) faglært arbejdskraft, H. der henviser til, at de europæiske strukturfondes fælles reformmål som led i Agenda 2000 er koncen- tration, effektivitet og forenkling af forvaltningsstrukturerne, og at Kommissionen er forpligtet til at gennemføre disse mål i forbindelse med revisionen af programmerne, I. J. der henviser til Kommissionens meddelelse af juni 1998 til Det Europæiske Råd om en strategi til integrering af miljø i EU’s politikker (KOM(1998) 333) og navnlig konklusionen deri om, at integre- ring af miljøbeskyttelseskrav ikke er en option, men et krav, der henviser til Fællesskabets biodiversitetsstrategi (KOM(1998) 42) og navnlig til punkt 25 deri, som fremhæver målsætningen om at fremme bæredygtig regionaludvikling inden for rammerne af struktur- fondenes operationelle programmer, K. der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 10, stk. 3, i ovennævnte forordning (EF) nr. 1260/1999 har til opgave at offentliggøre generelle og vejledende retningslinjer vedrørende relevante og aftalte fællesskabspolitikker efter forordningens ikrafttræden og inden den i forordningens artikel 42 fastsatte midtvejsevaluering, og at disse retningslinjer vil være en væsentlig faktor i forhandlingerne om programmerne og deres revision, L. der henviser til, at det ikke er blevet hørt rettidigt om retningslinjerne og ikke har kunnet foretage en indholdsmæssig vurdering af retningslinjerne, inden de fik gyldighed, M. der henviser til, at de nye mål 1-programmer allerede er udarbejdet inden retningslinjernes ikrafttræ- den, 1. fremhæver betydningen af retningslinjerne, der er nødvendige for at nå de fælles reformmål: effekti- vitet, koncentration og administrativ forenkling, og fremhæver endvidere strukturpolitikkens europæiske dimension og glæder sig i den forbindelse over, at Kommissionen offentliggjorde dem i god tid; 2. opfatter retningslinjerne som et vigtigt vejledende hjælpemiddel for medlemsstaterne og regionerne, når de skal udarbejde prioriteringer i programmeringsprocessen og forfølge det samlede, kohærente mål: bæredygtig udvikling af mindre begunstigede områder og områder med udviklingsvanskeligheder og aktiv og præventiv beskæftigelsesstøtte; forventer sig heraf størst mulig synergi mellem alle instrumenter og finansielle midler og balance mellem miljø-, erhvervs- og socialpolitiske foranstaltninger; C 304/60 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Tirsdag, den 18. januar 2000 3. anser det for et fremskridt inden for strukturstøtten, at de vejledende retningslinjer er opdelt efter temaområder, da det kun er således, de kan fremme integrationen i de nye planer og programmer, der må være baseret på decentralt udarbejdede udviklings- og omstillingsplaner; bemærker, at der helt mangler en henvisning til, hvorledes disse retningslinjer skal fortolkes i over- 4. gangsprogrammerne; understreger retningslinjernes betydning som instrument for et decentraliseret, effektivt og omfat- 5. tende partnerskab, der må være baseret på kompetence og engagement hos alle de regionale og lokale myndigheders aktører, hvis færdigheder helt afgjort skal bakkes op af faglig bistand, og kræver med hen- blik herpå, at dette vejledende instrument videreudvikles, da det hidtil ikke har indeholdt mindstekrav og retningslinjer vedrørende proceduren for deltagelse i partnerskab; 6. mener desuden, at forvaltningen af strukturfondens finansielle ressourcer derfor bør decentraliseres under hensyntagen til de muligheder, der både ligger i partnerskab og i regionale og lokale myndigheders beføjelser under forudsætning af en øget kontrol med midlernes anvendelse og overholdelse af de af Uni- onen fastsatte mål; 7. beklager, at Kommissionens dokument ikke indeholder henstillinger til medlemsstaterne om at for- enkle de nationale retlige procedurer og bestemmelser om indgivelse og behandling af projekter fra de nationale myndigheders side samt om finansiering, gennemførelse og kontrol; mener, at de lovmæssige og administrative pålæg, som visse medlemsstater har indført, undertiden udgør store hindringer for de virksomheder, der søger adgang til strukturfondene, især de små og mellemstore og meget små virksom- heder samt håndværksindustrien; 8. henstiller til Kommissionen under forhandlinger med medlemsstaterne om nye planer og program- mer at satse på at fremme et positivt miljø for arbejdskraftintensive små og mellemstore virksomheder, idet der fastsættes klare mål for alternative finansieringskilder, herunder ordninger for risikovillig kapital og privat finansiering, tjenester til støtte for erhvervslivet, herunder nye informationsteknologier og inve- stering i innovative områder; 9. anser det for påkrævet, at Kommissionen på grundlag af fastsatte retningslinjer forelægger et evaluer- ings- og analysedokument om de mest innovative projekter (best practice), og at dette formidles bredt til strukturpolitikkens aktører; anmoder Kommissionen om at støtte udvekslingen af erfaringer mellem med- lemsstater og regioner for at fremme »best practice« i innovative og administrative tiltag og undersøge muligheden af oprettelse af en database til demonstration af sådanne projekter; 10. er af den opfattelse, at retningslinjerne på indeværende tidspunkt ikke kun bør undersøges med hensyn til indhold, men også med hensyn til deres egnethed som evalueringsinstrument for Kommissionen ved forhandlinger om programmer; fremhæver her overenstemmelsen mellem horisontale fællesskabspoli- tikker og understreger, at godkendelsen af programmerne skal fremskyndes effektivt og hurtigt, idet der tages behørigt hensyn til lokale sammenslutninger i den private sektor og deres inddragelse i planlægnings- og gennemførelsesprocessen,og det endelig sikres, at der udstedes retningslinjer for udgangsstrategier ved programmeringsperiodens afslutning; konstaterer, at de vejledende retningslinjer kun kan give et mindstemål af vejledning, hvis fremskrid- 11. tet lader sig måle ud fra kontrollerbare mål og overensstemmelse med strategierne for den fælles politik; beklager, at dette kun delvis kommer til udtryk i det foreliggende dokument, og anser en forbedring for bydende nødvendig; 12. beklager, at retningslinjerne ikke indeholder specifikke bestemmelser eller præciseringer vedrørende udvidelsens følger for både de regionale og nationale myndigheder, der iværksætter strukturfondsprogram- mer, og ansøgerlandene, og henstiller indtrængende til Kommissionen at undersøge dette spørgsmål i for- bindelse med midtvejsevalueringen af programmet; 13. understreger, at der kun kan ske en vellykket koordinering af bevillingerne, hvis man i Kommissio- nen når så vidt, at de forskellige afdelinger arbejder på tværs af deres sagsområder, og der ikke kun er overenstemmelse mellem de horisontale fællesskabspolitikker i enkelte sektorer; henstiller i den forbindelse navnlig, at der lægges vægt på bæredygtighed i udviklingen af byområder og landdistrikter; 24. 10. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 304/61 Tirsdag, den 18. januar 2000 14. anbefaler som led i Kommissionens henstillinger om bæredygtig udvikling, at medlemsstaternes integrationspolitik bringes i overensstemmelse med de retningslinjer, der er vedtaget i udviklingsplanen for Fællesskabets område; 15. kritiserer, at der i retningslinjerne kun er lagt marginal vægt på byudvikling; opfordrer Kommissio- nen til at sikre, at der er bevillinger til byprojekter i alle medlemsstaternes regionalprogrammer og målom- råder, idet der tages hensyn til retningslinjerne i handlingsrammerne for bæredygtig byudvikling og frem- skaffes tilstrækkelige midler med globaltilskud; 16. kritiserer, at det ikke er lykkedes via retningslinjerne at tage hensyn til, at landdistrikternes udvikling har et dobbeltsigte, idet den både skal bidrage til reformen af den europæiske landbrugsmodel og til den økonomiske og sociale samhørighed, og opfordrer Kommissionen til både ved udviklingen af landdistrik- terne og af de områder, der er afhængige af fiskeri, i højere grad af gøre brug af decentraliserede støttein- strumenter og ikke kun begrænse støtten til eksemplariske regioner til fællesskabsinitiativet Leader; 17. kræver, at der ved Kommissionens formidling i samarbejde med medlemsstaterne tages hensyn til, at der i planerne i højere grad lægges vægt på integrerede strategier til genoplivning af forbindelserne mellem by og land, og understreger endnu en gang den grundlæggende betydning af udviklingsplanen for Fælles- skabets område, EFFU; understreger nødvendigheden af at sikre en bedre koordinering mellem regionale udviklingspro- 18. grammer, Samhørighedsfond og fællesskabsinitiativer med hensyn til politikmål, finansiel samordning og partnerskabets gennemførelse; 19. går ind for, at man stiler mod en mere afbalanceret fordeling af strukturfondens og Samhørigheds- fondens midler, for så vidt angår ligevægten mellem transportmidler, og understreger i den forbindelse navnlig bæredygtighed, transportsikkerhed og integrering af transportmidler som kriterium og opfordrer Kommissionen til at være speciel opmærksom på dette kriterium ved bevilling af støtte; opfordrer Kommissionen til inden afslutningen af forhandlingerne med medlemsstaterne om pro- 20. grammeringsdokumenterne at aflægge beretning for Parlamentet om retningslinjernes indvirkning på pla- nerne, navnlig for så vidt angår de horisontale fællesskabspolitikker og/eller om eventuelle vanskeligheder med dette nye instrument; 21. opfordrer Kommissionen til ved midtvejsevalueringen at overtage Parlamentets forslag med henblik på den endelige revision af retningslinjerne, og minder Kommissionen om adfærdskodeksen og de forplig- telser, der følger heraf; 22. kræver, at midtvejsevalueringen, tildelingen af resultatsreserven og den endelige vurdering baseres på objektive og pragmatiske kriterier, der kan sikre fuldt samspil mellem strukturforanstaltninger og (cid:1) programmer, som pr. definition består af mange faktorer, således at der ikke kun tages hensyn til kvanti- tative indikatorer, men også kvalitative aspekter, herunder den menneskelige udvikling, som defineret af De Forenede Nationer, og at indvirkningen på beskæftigelsen (»employment benchmarking«) analyseres med samme opmærksomhed; 23. minder Kommissionen om, at den bør forelægge alle de retningslinjer, den udarbejder, for Parla- mentet, allerede når de foreligger som udkast; Beskæftigelse og sociale anliggender 24. beklager, at mål 3 ikke i forbindelse med defineringen af en ny programmeringsperiode for 2000- 2006 kan fungere som referenceramme for beskæftigelsesforanstaltninger som led i strukturpolitikken, idet planerne for mål 3 endnu ikke er afsluttet; kræver, at den strategiske koordinering og sammenhæng mel- lem mål 1, 2 og 3 sikres ved gennemførelsen af de nye planer og programmer; 25. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende de regionale og lokale beskæftigelses- pagter som ramme på lokalt og regionalt niveau for samråd og koordinering af strukturpolitikken med deltagelse af de berørte parter, idet man via systematisk udvidelse af territorialpagtmodellen sikrer den korrekte anvendelse af partnerskabsprincippet; C 304/62 De Europæiske Fællesskabers Tidende DA 24. 10. 2000 Tirsdag, den 18. januar 2000 26. forventer, at tiltag til kvalificering af de menneskelige ressourcer er rettet mod fremtidens behov og vækstmarkederne; kræver derfor en mere intensiv indsats for at dække fremtidens behov for kvalificerede tjenesteydelser og for at støtte teknologioverførslen til små og mellemstore virksomheder; påpeger betydningen af at fremme programmer med særlige foranstaltninger til støtte for reintegra- 27. tion på arbejdsmarkedet af arbejdsløse over 40 år, idet de udgør en gruppe, som det er vanskeligt at til- passe til de nye teknologier og moderne virksomheders krav; Industri 28. anser det for vigtigt, at forskningsinfrastrukturen udbygges navnlig i samhørighedslandene, f. eks. ved at højere læreanstalter og andre uddannelsesinstitutioner placeres således, at de i højere grad kan komme indbyggerne i de mindre udviklede regioner til gode og gøre det lettere for veluddannede at blive boende på deres hjemegn; 29. opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lægge større vægt på programmer, der medfører et lavt energiforbrug, og til at investere i vedvarende energikilder for at få en bæredygtig regionaludvikling; Konkurrencepolitik 30. gentager, at det er er absolut nødvendigt, at nationale og regionale myndigheders programmer fuldt ud retter sig efter Den Europæiske Unions konkurrencepolitik og (cid:1) regler, navnlig for så vidt angår denne politiks og disse reglers anvendelse på statsstøtteordninger; 31. pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. * * * 8. Den socioøkonomiske situation og regionaludviklingen i Unionen A5-0107/1999 Europa-Parlamentets beslutning om den sjette periodiske rapport om den socioøkonomiske situation og regionaludviklingen i Den Europæiske Union (SEK(1999) 66 " C5-0120/1999 " 1999/2123(COS)) Europa-Parlamentet, (cid:1) der henviser til den sjette periodiske rapport (SEK(1999) 66 (cid:1) C5-0120/1999), (cid:1) der henviser til artikel 8 i forordning (EØF) nr. 2083/93 af 20. juli 1993 om reform af EFRU (1), (cid:1) der henviser til forordning (EØF) nr. 2082/93 af 20. juli 1993 om ændring af forordning (EØF) nr. 4253/88 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88 for så vidt angår samord- ningen af de forskellige strukturfondes interventioner indbyrdes såvel som med interventionerne fra Den Europæiske Investeringsbank og de øvrige eksisterende finansielle instrumenter (2), (cid:1) der henviser til forordning (EF) nr. 1260/1999 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestem- melser for strukturfondene fra 2000 (3), (cid:1) der henviser til, at Fællesskabet ifølge EF-traktatens artikel 2 og artikel 3, stk. 2, har til opgave at fremme ligestilling og fjerne uligheder mellem mænd og kvinder, og til Fællesskabets fjerde handlings- program på mellemlang sigt om lige muligheder for mænd og kvinder (1996-2000) (KOM(1995) 381) og sin beslutning herom af 17. november 1995 (4), (1) EFT L 193 af 31. 7. 1993, s. 34. (2) EFT L 193 af 31. 7. 1993, s. 20. (3) EFT L 161 af 26. 6. 1999, s. 1. (4) EFT C 323 af 4. 12. 1995, s. 167


title: QUESTION ÉCRITE E-2844/99 posée par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) à la Commission. Recherches relatives au changement climatique soutenues par l'UE.

eurovoc_concepts:
EU research policy
Europe
climate change

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/145 (2000/C 280 E/161) QUESTION (cid:201)CRITE E-2841/99 posØe par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: PrioritØ accordØe (cid:224) des travaux de recherche sur les rØgions arctique et polaires Quels travaux de recherche sur les rØgions arctique et polaires ont-ils ØtØ reconnus comme prioritaires par les fonctionnaires de la Commission europØenne ou leurs conseillers? RØponse donnØe par M. Busquin au nom de la Commission (10 fØvrier 2000) Les travaux de recherche concernant les rØgions polaires (Arctique et Antarctique) sont dØcrits dans le programme de travail, au point 2. 1. 4 «VariabilitØ climatique et changements climatiques soudains» (par la quantification de ses exemple, changements et ses incidences sur et interactions avec la cryosphŁre). On peut citer Øgalement parmi les autres travaux de recherche importants ceux relatifs (cid:224) l(cid:146)ozone stratosphØrique et ses effets sur l(cid:146)Arctique (par exemple, le projet Theseo: Third European stratospheric experiment on ozone). le cycle hydrologique et son rapport avec les processus polaires, (2000/C 280 E/162) QUESTION (cid:201)CRITE E-2843/99 posØe par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Changements et variations climatiques sur le continent europØen Quelle prioritØ (cid:129) le cas ØchØant (cid:129) la comprØhension des changements climatiques en interaction avec les variations observØes sur le continent europØen (y compris les montagnes et les lacs) recevra-t-elle dans le cadre de la mission de recherche 2. 1. 4. «VariabilitØ climatique et changements climatiques brutaux»? (2000/C 280 E/163) QUESTION (cid:201)CRITE E-2844/99 posØe par Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Recherches relatives au changement climatique soutenues par l(cid:146)UE La Commission a-t-elle entrepris d(cid:146)analyser dans quelle mesure les recherches soutenues par l(cid:146)UE matiŁre de changement climatique et de l(cid:146)impact que celui-ci aura ont portØ sur la masse continentale europØenne, sur laquelle vit la majoritØ des citoyens de l(cid:146)UE? RØponse commune aux questions Øcrites E-2843/99 et E-2844/99 donnØe par M. Busquin au nom de la Commission (14 fØvrier 2000) Le thŁme portant sur la variabilitØ du climat et les changements climatiques soudains vise Øgalement (cid:224) comprendre les changements climatiques et leurs incidences passØes et futures sur la masse terrestre europØenne. L(cid:146)Øtude du cycle hydrologique, de ses interactions et de ses effets sur la gØosphŁre et la biosphŁre constitue une t(cid:226)che de recherche importante


title: PREGUNTA ESCRITA E-2787/99 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisión. Ayudas comunitarias a la escuela de lengua y cultura sarda de Quartu S.Elena.

eurovoc_concepts:
EU programme
Italy
Sardinia
educational institution
minority language

text: C 280 E/128 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 10. 2000 Respuesta del Sr. Fischler en nombre de la Comisi(cid:243)n (15 de febrero de 2000) Recientemente la Comisi(cid:243)n ampli(cid:243) la posibilidad de acogerse a la subvenci(cid:243)n por las exportaciones de naranjas a todos los destinos, es decir, entre otros, a la totalidad de terceros pa(cid:237)ses (Reglamento (CE) no 67/ 2000 de la Comisi(cid:243)n, de 12 de enero de 2000, por el que se fijan las restituciones por exportaci(cid:243)n en el sector de las frutas y hortalizas) (1). Esta medida simplifica considerablemente los procedimientos adminis- trativos para obtener el pago de la restituci(cid:243)n. En lo que respecta a los limones, el tipo de restituci(cid:243)n se elev(cid:243) de 35 a 45 toneladas debido a las dificultades de venta actuales de dicho producto en los terceros pa(cid:237)ses. Por lo demÆs, la Comisi(cid:243)n invita a Su Seæor(cid:237)a a que consulte las respuestas a sus preguntas E-393/99 (2) y E-2327/99 (3). (1) DO L 9 de 13. 1. 2000. (2) DO C 341 de 29. 11. 1999. (3) DO C 219 E de 1. 8. 2000, p. 147. (2000/C 280 E/138) PREGUNTA ESCRITA E-2787/99 de Bart Staes (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) Asunto: Ayudas comunitarias a la escuela de lengua y cultura sarda de Quartu S. Elena En el Municipio de Quartu S. Elena, la primera escuela de lengua sarda de Cerdeæa se verÆ obligada a cerrar ya que no han llegado las ayudas esperadas de la Regi(cid:243)n Cerdeæa y de la Uni(cid:243)n Europea, por lo que se deberÆn anular los cursos del aæo escolar 1999-2000, para los que ya hay numerosas matr(cid:237)culas. Quartu S. Elena, ayuntamiento pionero en la utilizaci(cid:243)n de la lengua sarda, incluso en documentos internos del Ayuntamiento, deberÆ interrumpir una actividad cultural que, en 1998, alcanz(cid:243) un Øxito extraordinario: once cursos y casi trescientos participantes. El objetivo de la escuela era que, al concluir los cursos, todos los participantes pudieran comprender, leer y escribir la lengua sarda. Este proyecto de promoci(cid:243)n se puso en marcha gracias a la ley 26 relativa a la financiaci(cid:243)n regional: 20 000 ecus de la Uni(cid:243)n Europea y 50 millones de liras del Ayuntamiento, es decir, un total de aproximadamente 150 millones de liras italianos, que permiti(cid:243) ofrecer cursos gratuitos para niæos y adultos. Ahora ya no quedan fondos para continuar las actividades y el Ayuntamiento de Quartu S. Elena ha hecho un llamamiento a la Uni(cid:243)n Europea y a la Regi(cid:243)n Cerdeæa para que no interrumpan las ayudas. Tras presentar una solicitud de financiaci(cid:243)n para el proyecto «Deu fueddu su sardu», las autoridades municipales han establecido un acuerdo con una escuela catalana de Xabia, Valencia, y con la Universidad de C(cid:243)rcega y han preparado un ciclo de lecciones que ya deber(cid:237)an haber comenzado. AdemÆs, Quartu S. Elena ha participado en una licitaci(cid:243)n internacional que tiene por objeto salvaguardar y promover las riquezas del patrimonio cultural europeo, formado por un mosaico de mÆs de cincuenta comunidades ling(cid:252)(cid:237)sticas. Vista la importancia y la seriedad de este proyecto didÆctico y cultural, dedicado a una lengua regional minoritaria, reconocida oficialmente por la Oficina europea de lenguas minoritarias, ¿no considera la Comisi(cid:243)n que se debe intervenir inmediatamente para financiar las actividades de la escuela de lengua y cultura sarda de Quartu S. Elena e impedir el cierre de la misma? Respuesta de la Sra. Reding en nombre de la Comisi(cid:243)n (10 de febrero de 2000) El aprendizaje y la difusi(cid:243)n de las lenguas minoritarias contribuyen a mantener la diversidad ling(cid:252)(cid:237)stica y cultural de la Uni(cid:243)n. La Comunidad promueve las lenguas regionales y minoritarias aut(cid:243)ctonas de la Uni(cid:243)n mediante la acci(cid:243)n «Promoci(cid:243)n y protecci(cid:243)n de las lenguas y culturas regionales y minoritarias», cuya financiaci(cid:243)n corre a cargo de la l(cid:237)nea presupuestaria B3-1000. 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/129 La escuela de lengua sarda de Quartu S. Elena se benefici(cid:243) en 1998 de la ayuda comunitaria para la puesta en marcha de su iniciativa en calidad de proyecto piloto. La prioridad de la ayuda comunitaria y el requisito de que aporte valor aæadido llevan a dar preferencia a iniciativas nuevas que no podr(cid:237)an llevarse a cabo sin esta financiaci(cid:243)n. Cuando se volvi(cid:243) a presentar el proyecto en 1999, pas(cid:243) a formar parte de una lista de reserva porque se consider(cid:243) que otros proyectos ofrec(cid:237)an mayor calidad o eran mÆs urgentes y, desgraciadamente, el l(cid:237)mite presupuestario no permiti(cid:243) su financiaci(cid:243)n. (2000/C 280 E/139) PREGUNTA ESCRITA P-2788/99 de Eija-Riitta Korhola (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (7 de enero de 2000) Asunto: Discriminaci(cid:243)n de las regiones perifØricas y ultraperifØricas de la UE en la evaluaci(cid:243)n de la actividad de investigaci(cid:243)n sobre variabilidad y cambios repentinos del clima en el Programa EESD ¿Puede la Comisi(cid:243)n asegurar que en la evaluaci(cid:243)n de la actividad de investigaci(cid:243)n 2. 1. 4. sobre la variabilidad y los cambios repentinos del clima en el Æmbito del Programa EESD tratarÆ de no discriminar, por motivos de coste, a las regiones perifØricas y ultraperifØricas de la UE que se encuentran al margen de la influencia humana directa y, en consecuencia, son fundamentales para la comprensi(cid:243)n de la variabilidad natural del clima, pero en las que la investigaci(cid:243)n podr(cid:237)a resultar especialmente costosa? Respuesta del Sr. Busquin en nombre de la Comisi(cid:243)n (11 de febrero de 2000) igual que en todos los temas de la acci(cid:243)n clave «Cambios globales, clima y diversidad biol(cid:243)gica» Al (incluida la tarea de investigaci(cid:243)n «Variabilidad del clima y cambios abruptos de clima») del programa espec(cid:237)fico de investigaci(cid:243)n «Energ(cid:237)a, medio ambiente y desarrollo sostenible» (EESD) (1), el criterio mÆs importante en la evaluaci(cid:243)n de propuestas de investigaci(cid:243)n es la calidad cient(cid:237)fica y la pertinencia con el programa de trabajo. El manual de la Comisi(cid:243)n sobre evaluaci(cid:243)n de propuestas dentro del Quinto Programa marco deja bien claro que los proyectos se seleccionan en funci(cid:243)n de su calidad garantizando la igualdad de trato y la imparcialidad. Es evidente que se va a seguir apoyando la investigaci(cid:243)n s(cid:243)lida y de calidad sobre variabilidad del clima en funci(cid:243)n de las recomendaciones de los evaluadores y del presupuesto disponible. Varios proyectos en curso del Cuarto Programa marco de investigaci(cid:243)n y desarrollo tecnol(cid:243)gico (IDT) se refieren a investigaciones realizadas en regiones «remotas y perifØricas» de la Comunidad, y mÆs allÆ, por ejemplo en el `rtico y la AntÆrtida. (1) DO L 64 de 12. 3. 1999. (2000/C 280 E/140) PREGUNTA ESCRITA P-2789/99 de Paul Coßteaux (UEN) a la Comisi(cid:243)n (7 de enero de 2000) Asunto: Etiquetado en lengua francesa de productos vendidos en Francia/conformidad con la Directiva relativa al etiquetado El abogado general Ruiz-Jarabo Colomer estima que la legislaci(cid:243)n francesa que exige el etiquetado en lengua francesa de los productos alimenticios en Francia es contraria a la Directiva comunitaria relativa al etiquetado