title: Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om «Kommissionens meddelelse til medlemsstaterne om retningslinjer for EF-initiativprogrammer (CIP), for hvilke medlemsstaterne opfordres til at indsende støtteansøgninger i forbindelse med Equal-initiativet»

text: C 75/16 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 3. 2000 Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens meddelelse til medlemsstater- ne om retningslinjer for EF-initiativprogrammer (CIP), for hvilke medlemsstaterne opfordres til at indsende støtteansøgninger i forbindelse med Equal-initiativet« (2000/C 75/07) Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber besluttede den 19. oktober 1999 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det forberedende arbejde henvistes til ØSU’s Sektion for Beskæftigelse, Sociale og Arbejdsmarkedsmæssige Spørgsmål og Borgerrettigheder, som udpegede Sukhdev Sharma til ordfører. Sektionen vedtog sin udtalelse enstemmigt den 11. januar 2000. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 369. plenarforsamling af 26. -27. januar 2000, mødet den 26. januar 2000, følgende udtalelse med 122 stemmer for, ingen imod og 5 hverken for eller imod. 1. Forslagets retsgrundlag, indhold og anvendelsesom- råde 1. 1. Retsgrundlaget for fastlæggelse af retningslinjer for EF-initiativprogrammer (CIP) findes i Amsterdam-traktaten, som indeholder et nyt afsnit om beskæftigelsen, hvori der findes bestemmelser om en ny samordnet strategi for beskæf- tigelsen i EU’s medlemsstater. Retningslinjerne for beskæftigel- sen, som bygger på de fire søjler beskæftigelsesegnethed, iværksætterkultur, tilpasningsevne og lige muligheder, og gennemførelsen heraf i nationale handlingsplaner (NAP) udgør rammerne for økonomisk støtte fra EU. Formålet med dette EF-initiativ, som er blevet døbt Equal, er at fremme nye foranstaltninger til bekæmpelse af alle former for forskelsbe- handling og ulige muligheder i forbindelse med arbejdsmarke- det. Initiativet er en direkte konsekvens af Amsterdam-trakta- tens artikel 13, der for første gang fastlægger et retsgrundlag for bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, alder eller seksuel orientering, og af artikel 137 om integration af personer, der er udstødt fra arbejdsmarkedet. Equal vil også tage hensyn til den sociale og jobmæssige integration af asylansøgere. 1. 2. Målet med den europæiske beskæftigelsesstrategi (EES) er at sikre vedvarende stigning i beskæftigelsesniveauet i Europa. For at nå dette mål må man forbedre kvalifikationerne og beskæftigelsesevnen hos de personer, der for øjeblikket står uden for arbejdsmarkedet, og hjælpe dem, der allerede er i arbejde, men i sårbare sektorer, til at ajourføre og forbedre deres færdigheder. Kommissionen understreger i sin meddelel- se, at der bør tilskyndes til en iværksætterkultur, og at kvinder og mænd bør sikres lige deltagelse på arbejdsmarkedet. Dette forudsætter foranstaltninger til bekæmpelse af ulige muligheder, forskelsbehandling og udstødelse både for arbejds- løse og ansatte. 2. Generelle bemærkninger 2. 1. i den ØSU hilser tanken om at indarbejde Equal overordnede europæiske beskæftigelsesstrategi velkommen og er enig i, at innovative foranstaltninger på tværnationalt grundlag rummer store muligheder. 2. 2. ØSU er enig i, at det er vigtigt at inddrage de lokale og regionale myndigheder, samt at der i programmet bør lægges større vægt på erhvervslivets rolle (Afsnit 6). Selv om erhvervs- livet har deltaget i de hidtidige fællesskabsinitiativer, er det nødvendigt at tilskynde det ved hjælp af information og oplysningskampagner, hvor merværdien og fordelene ved virksomhedernes deltagelse understreges. Virksomhederne er ofte tilbageholdende, fordi bureaukratiet i forbindelse med sådanne initiativer er så tidrøvende. Betydningen af at inddrage ikke-statslige organisationer og arbejdsmarkedets parter i pro- grammet og dets projekter bør imidlertid ikke overses. Equal giver gode muligheder for at integrere ligestillingsperspektivet, og selv om myndighederne kommer til at spille en vigtig rolle, har de øvrige sektorer også meget at tilbyde, som ikke bør undervurderes. 2. 3. Valget af mere strategiske projekter (Afsnit 6), som både er inkorporeret i de relevante politiske rammer og forankret i den lokale/regionale kontekst, hilses velkommen. Det er imidlertid vigtigt, at også små målrettede projekter fortsat har adgang til støtte, og man bør bestræbe sig på at inddrage virksomheder af alle størrelser, inklusive SMV, som udgør drivkraften for udvikling på det lokale niveau. Små projekter har potentialet til at producere værdifuld informa- tion, hvorimod store projekter til tider, om end ikke nødvendig- vis, kan gå i stå på grund af organisatoriske detaljer. ØSU støtter initiativer, som kan sikre, at Equal bliver 2. 4. fuldt integreret med andre EU-programmer (Afsnit 8), både inden for og uden for beskæftigelsesområdet, og ser gerne samme princip udvidet til at omfatte integrering af Equal med såvel nationale som regionale politikker. 2. 5. Det er nødvendigt at sikre, at der overalt tages hensyn til ligestilling mellem kønnene under gennemførelsen af Equal (Afsnit 9), samt at lige muligheder på andre områder (etnisk oprindelse, alder, handicap osv. ) også behandles som »tvær- gående« prioritetsområder. Der kan også sættes fokus på særlige temaområder, der dækker bestemte aspekter af forskels- behandling (på samme måde som lige muligheder for mænd og kvinder forventes at blive såvel et specifikt som et tværgåen- de tema), navnlig i forbindelse med handicap. Horizon-pro- grammet har spillet en vigtig rolle for handicapområdet, der er 15. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 75/17 i fare for at blive marginaliseret, hvis handicapanliggender udelukkende behandles som tværgående problemer. 3. Særlige bemærkninger og henstillinger 2. 6. ØSU er klar over, at de foreslåede tematiske områder for øjeblikket kun er vejledende (Afsnit 9). De foreliggende forslag omfatter imidlertid ikke alle de områder, som de bør omfatte, og især repræsenterer de ikke i tilstrækkelig grad de områder, som i dag er dækket af Adapt. De endelige tematiske områder bør være mere detaljerede og bedre definerede. Uklare definitioner i tidligere programmer har skabt forvirring og ineffektivitet. 2. 7. Den periodiske revision af temaer (Afsnit 11) bør tilrettelægges sådan, at den uden problemer kan integreres i programgennemførelsen, uden at dette medfører forsinkelser eller forvirring. 2. 8. Det bør være muligt at anvende de forskellige udvik- lingspartnerskabsmodeller (Afsnit 12) i alle medlemsstater. Det er vigtigt, at deres planer er strategiske og integreret med andre programmer og politikker, hvilket kræver, at såvel de meddelelser, som potentielle tilbudsgivere modtager, som udvælgelsesprocessen selv skal udarbejdes mere grundigt. Det vil også kræve mere tilbundsgående information om lokale/regionale/nationale prioriteringer, hvilket vil være en yderligere forudsætning for at modtage teknisk bistand på medlemsstatsniveau. ØSU har noteret sig den fælles aktion af 26. april 1999, 2. 9. hvor Rådet anerkendte det ønskelige i at hjælpe asylansøgere, der skal tilbagesendes, med almen og faglig uddannelse, så de kan opnå kvalifikationer, som kan være til nytte i deres hjemlande (1). Kommissionen bør tilskynde medlemsstaterne til at sikre, at der tilrettelægges programmer for asylansøgere som led i Equal-udviklingspartnerskaberne. 2. 10. ØSU går ind for, at der oprettes partnerskaber med Phare-, Tacis- og Meda-landene (Afsnit 17). De regler og bestemmelser, som gælder for relationerne mellem Equal-udvi- klingspartnerskaber og parter uden for EU bør revideres og præciseres for at sikre, at alle ved, hvad de kan forvente, og hvad der er muligt. Minimumsantallet af partnere bør reduceres til én, og det er vigtigt, at alle medlemsstater gennemfører den samme politik vedrørende tværnationale vilkår. Dette bør oplyses tydeligt over for alle parter, hvilket ikke er tilfældet med de nuværende initiativer. (1) Fælles aktion af 26. april 1999 vedtaget af Rådet på grundlag af artikel K. 3 i traktaten om Den Europæiske Union vedrørende projekter og foranstaltninger i forbindelse med praktisk støtte i forbindelse med modtagelse af flygtninge, fordrevne personer og asylansøgere og deres frivillige tilbagevenden, herunder nødhjælp til personer, der er flygtet som følge af de seneste begivenheder i Kosovo, EFT L 114 af 1. 5. 1999, s. 2, jf. artikel 5, litra c). 3. 1. II. Aktioner under Equal-programmer A k t i o n s t y p e m o d e l l e r Ifølge den foreslåede model er opbygningen af 3. 1. 1. udviklingspartnerskaber inddelt tre klart adskilte stadier (Afsnit 21). Overgangen mellem disse stadier bør være så glidende som muligt uden unødvendigt bureaukrati og forsin- kelser. i O p r e t t e l s e a f u d v i k l i n g s p a r t n e r s k a b e r 3. 1. 2. Det er vigtigt, at der under den begrænsede udvik- lingsfase (Afsnit 25) stilles information til rådighed om tema- tisk prioritering, situationen på arbejdsmarkedet osv. , og at potentielle ansøgere har fuldt kendskab til de præcise krav. Sammenkædning med tidligere initiativer vil også spille en vigtig rolle, og der vil være behov for en yderligere oplysnings- indsats for at sikre, at information er til rådighed. Der bør også oprettes forbindelser med andre programmer, især Leonardo. Dette bør imidlertid ikke indebære, at man (enten implicit eller eksplicit) kun vælger aktører med tidligere erfaringer fra Adapt- og Employment-initiativerne. R e t n i n g s l i n j e r f o r u d v æ l g e l s e i f o r b i n d e l s e m e d E F - i n i t i a t i v p r o - g r a m m e r g e n n e m f ø r e l s e a f Kriterierne, der opstilles i Afsnit 26, bør suppleres 3. 1. 3. med yderligere information, navnlig vedrørende målretning, evaluering, formidling og integrering af ligestillingsperspekti- vet (»mainstreaming«). Disse elementer er så afgørende for Equal, at partnerskaberne fra starten bør lægge sig fast på disse. U d v i k l i n g s p a r t n e r s k a b s a f t a l e n Udviklingspartnerskabsaftalen vil spille en afgørende 3. 1. 4. rolle. Partnerskaberne har behov for grundig vejledning om, hvad denne aftale bør indeholde, og hvordan den bør anvendes i løbet af partnerskabets levetid. T v æ r n a t i o n a l t s a m a r b e j d e 3. 1. 5. Der bør tilskyndes til fleksibilitet hvad angår de forskellige typer af tværnationale partnerskaber. Visse bør være fulde partnerskaber, mens andre bør følge det samme tema under hele projektets levetid. Man bør overveje en vis udveks- ling af information og muligvis fælles beslutningstagning mellem medlemsstater, hvor tværnationale partnerskaber er blevet etableret, inden ansøgninger er blevet udarbejdet. 3. 1. 6. Alle medlemsstater bør følge samme fremgangsmåde vedrørende tværnationalt arbejde, så partnere ikke er underlagt modstridende politikker; dette har medført betydelige pro- blemer i de nuværende Employment- og Adapt-programmer. C 75/18 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 15. 3. 2000 K r a v e t o m a t f r e m v i s e d e n n ø d v e n d i g e m e d - f i n a n s i e r i n g 3. 2. III. Foranstaltninger på europæisk plan Kravet om fremvisning af 3. 1. 7. tilgængelig medfinan- siering (Afsnit 33) bør tages op til overvejelse. De gældende regler vedrørende medfinansieringskilden og revisionskravene i den forbindelse (navnlig når det drejer sig om små og mellemstore virksomheder) har været til stor skade for mange projekter og strider direkte mod EF-initiativernes målsætninger. A n v e n d e l s e a f S o c i a l f o n d e n s r e g l e r Det bør overvejes at reducere den administrative 3. 1. 8. byrde og forenkle procedurer og sprog i forbindelse med anvendelsen af Socialfondens regler (der grundlæggende tager sigte på etårsprojekter) ved at gå over til flerårige projekter. Ikke blot bør det være muligt at udvide tidsplanen for projekterne, men man bør også fra starten overveje længere perioder. Forlængelser aftales måske først sent i projektets levetid og kan da indebære betydelig ekstra administration. Der ville være fordele ved at tillade visse projekter en levetid på op til 5-6 år, så der kan fremvises resultater over en længere periode. Dette er vigtigt, hvis de varige fordele ved pilotaktioner skal kunne konstateres. Konsekvenserne af øget fleksibilitet i forhold til Socialfondens regler (Afsnit 36) bør overvejes grundigt, og initiativtagerne bør have meget præcise oplysninger (navnlig vedrørende støtteberettigelse). Der bør ses på Socialfondens samlede indvirkning på initiativerne, eftersom mange af dens gældende bestemmelser er ude af takt med tværnationale pilotforanstalt- ninger og handler mod programmets ånd og evne til at levere resultater. F o r m i d l i n g a f g o d p r a k s i s o g » m a i n s t r e a m - i n g « a f a k t i v i t e t e r 3. 1. 9. Den kraftigere fokusering på formidling (Afsnit 37) og den stærkere betoning af integration i EU- og nationale programmer hilses velkommen. Det er især vigtigt, at der sker en sammenkædning med nationale politikker, og det bør overvejes at etablere strukturer, der kan sikre og overvåge, at dette sker. Finansiering med henblik på yderligere formidling og integration (Afsnit 38) er en god idé, men beslutningsproce- duren, der skal gøre dette muligt, bør strømlines og effektivi- seres. T e k n i s k b i s t a n d 3. 1. 10. Teknisk bistand er afgørende for, at programmet kan gennemføres effektivt og hensigtsmæssigt (Afsnit 40-42). ØSU mener, at denne bistand bør finansieres med 100 % (hvad angår kontoret for teknisk bistand på EU-niveau). O r d n i n g e r , E U - n i v e a u d e r s k a l s k a b e e n e f f e k t p å 3. 2. 1. ØSU støtter forslaget om gennemførelse af tematiske undersøgelser på EU-niveau og periodisk vurdering af Equals merværdi i forhold til de nationale handlingsplaner for beskæf- tigelse, men mener, at etablering af nye diskussionsfora ud over de allerede eksisterende vil medføre dobbeltarbejde. Det er vigtigt, at man lægger større vægt på de budskaber, som man udsender, og de potentielle modtagere heraf. På dette område er det alt for let at begynde med mediet snarere end med budskabet. Det tekniske bistandskontors opgaver og ansvarsom- 3. 2. 2. råder (Afsnit 47) bør defineres klart og meddeles alle andre parter på et tidligt tidspunkt, og dets forhold til medlemsstater- nes tekniske bistand bør præciseres. 3. 3. IV. Programforberedelse F o r s l a g h o l d t i l E F - i n i t i a t i v p r o g r a m m e r s i n d - Et EF-initiativprogram (CIP) bør foruden de i Afsnit 3. 3. 1. 49 beskrevne elementer indeholde en detaljeret vurdering af relationen mellem Equal og andre programmer på EU- og nationalt niveau, samt skitsere, hvilke foranstaltninger der bør iværksættes for at sikre et harmonisk samarbejde. Medlemssta- terne bør overveje, hvordan de kan mindske overlapninger og modstridende prioriteringer og opnå maksimal synergi i gennemførelsen. F o r s l a g t i l E F - i n i t i a t i v p r o g r a m m e r n e s n a n s i e l l e r a m m e r f i - 3. 3. 2. De finansielle rammer, som foreslås (i Afsnit 50), bør være enklere end de nuværende for at undgå tidrøvende, efterfølgende ændringer af programmet med deraf følgende skadevirkninger. Støttesatserne for udviklingspartnerskaber bør tages 3. 3. 3. op til fornyet overvejelse, og der bør åbnes mulighed for at øge støtten til stærkt eksperimentelle projekter. Et alternativ ville være glidende satser over en længere periode, så projekter- ne starter med støtte fra Socialfonden og først senere begynder at modtage dele af den krævede medfinansiering. Dette ville også på en mere nøjagtig måde teste projekternes holdbarhed og dermed deres »mainstreaming«-potentiale. Reglerne for overvågning og evaluering bør revideres 3. 3. 4. (Afsnit 51). De bør sikre, at arten af Socialfondens statistiske data modificeres, således at der inkluderes kvalitative data, som tager hensyn til nytænkning og eksperimenter. Udviklingspart- nerskaberne bør også vejledes langt grundigere om, hvilke typer evaluering de selv skal foretage, og heri bør der indgå visse fælles elementer for at øge sammenligningsgrundlaget. 15. 3. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 75/19 3. 3. 5. Revisionsprocessen bør også evalueres, så der lægges større vægt på nøjagtige og klare oplysninger fra begyndelsen samt på brug af almene systemer i stedet for den i dag fremherskende praksis, hvor man går frem fra sag til sag. T i d s p l a n f o r a f E F - i n i t i a t i v p r o g r a m m e r f o r e l æ g g e l s e o g g o d k e n d e l s e Tidsplanerne for forelæggelse og godkendelse af 3. 3. 6. programudkast (Afsnit 53) (såvel som for alle faser) bør revideres i lyset af den forventede udvikling, og der bør tages hensyn hertil i programmet. De nuværende programmer arbejder alt for ofte efter fiktive tidsplaner, der, som alle parter ved, ikke vil kunne overholdes i praksis. Dette skader programmernes effektivitet og omdømme. Bruxelles, den 26. januar 2000. O v e r v å g n i n g p r o g r a m m e r o g e v a l u e r i n g a f n a t i o n a l e 3. 3. 7. Overvågningsudvalgenes rolle bør styrkes (Afsnit 55), og der bør etableres flere strukturer for at sikre god kvalitet og effektiv sammenkædning med andre centrale organer. 3. 3. 8. Som nævnt ovenfor bør overvågningen af program- mernes fremskridt (Afsnit 56) evalueres og afpasses efter programmets innovative og tværnationale karakter, og i stedet for grove »output«-orienterede foranstaltninger bør man snare- re fokusere på »bløde« resultater og erfaringer. 3. 3. 9. Det bør i tidsplanen for programevaluering (både på nationalt og EU-niveau) sikres, at der er information til rådighed, så man har mulighed for at påvirke udviklingen, samt at denne information hverken kommer for tidligt eller for sent. Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Formand for Det Økonomiske og Sociale Udvalg Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om »Kommissionens forslag til Europa-Parlamen- tets og Rådets forordning om præcisering af Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 for så vidt angår principperne for registrering af skatter og bidrag til sociale ordninger« (2000/C 75/08) Rådet for Den Europæiske Union besluttede den 14. januar 2000 under henvisning til EF-traktatens artikel 262 at anmode om Det Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om det ovennævnte emne. Det Økonomiske og Sociale Udvalg besluttede at overdrage det forberedende arbejde til Vasco Cal som hovedordfører. Det Økonomiske og Sociale Udvalg vedtog på sin 369. plenarforsamling af 26. -27. januar 2000, mødet den 26. januar 2000, med 79 stemmer for og 3 hverken for eller imod, følgende udtalelse. 1. Indledning 1. 1. Det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS) anvendes til at bestemme den offentlige sektors nettolån- tagning i medlemsstaterne, også benævnt det offentlige under- skud. Dette begreb er vigtigt i forbindelse med protokollen om proceduren for uforholdsmæssigt store underskud, som på sin side er grundpillen i stabilitets- og vækstpagten. Til brug for protokollen er det nødvendigt hurtigt at kunne beregne det offentlige underskud i den enkelte medlemsstat, og tallene skal være gennemsigtige og sammenlignelige. 1. 2. I den sammenhæng opgiver nogle medlemsstater de skatter og sociale bidrag, som faktisk skyldes (ifølge ansættelser og angivelser), medens andre opgiver de beløb, der faktisk er indbetalt. Sidstnævnte indgår ofte med forsinkelse, medens førstnævnte rummer beløb, som aldrig indkasseres, fordi der er tale om skatter, der ikke betales som følge af insolvens, konkurs o. lign. 1. 3. Kommissionen foreslår på den baggrund, 1) at skatter og sociale bidrag, som registreres i systemet, ikke skal omfatte beløb, som ikke vil kunne oppebæres, og 2) at skatter og sociale bidrag, som registreres i systemet efter optjeningstidspunktet,


title: PERGUNTA ESCRITA E-0091/00 apresentada por Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) à Comissão. Excedentes de produção leiteira e quotas aplicadas por países.

eurovoc_concepts:
Spain
agricultural quota
common agricultural policy
dairy production
domestic consumption
milk

formats: html pdf print

text: C 330 E/82 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 21. 11. 2000 principalmente (cid:224) remodela(cid:231)ªo das linhas ferroviÆrias convencionais com destino (cid:224) Galiza, para que possam ser atingidas velocidades na ordem dos 200 km/h entre Madrid e Monforte de Lemos, bem como (cid:224) remodela(cid:231)ªo das linhas convencionais com destino a Orense e Santiago de Compostela, e ainda (cid:224) Corunha, a Vigo e ao Porto. Relativamente ao estudo de desenvolvimento do corredor atl(cid:226)ntico Vigo-Porto, que o Senhor Deputado menciona, a Comissªo confirma o co-financiamento em 1999, atØ 50 % do custo total desse estudo, cujo objectivo principal se articula em torno dos dois dom(cid:237)nios seguintes: lan(cid:231)ar ac(cid:231)ıes de infra-estrutura de transportes na zona em estudo (Galiza e Norte de Portugal), procurando possibilidades concretas de financiamento misto pœblico-privado, e contribuir para a integra(cid:231)ªo progressiva das redes de infra- -estruturas de transporte terrestre, mar(cid:237)timo e aØreo, garantindo a mobilidade sustentÆvel de pessoas e bens. Os resultados do estudo sªo aguardados para 2001. (1) JO L 228 de 9. 9. 1996. (2000/C 330 E/090) PERGUNTA ESCRITA E-0091/00 apresentada por Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) Comissªo Objecto: Excedentes de produ(cid:231)ªo leiteira e quotas aplicadas por pa(cid:237)ses (26 de Janeiro de 2000) Considera a Comissªo conforme (cid:224) razªo e (cid:224)s necessidades de um desenvolvimento equilibrado da Uniªo Europeia, em especial ante a crescente abertura dos mercados europeus (cid:224)s economias exteriores, a conserva(cid:231)ªo da discrimina(cid:231)ªo que existe na distribui(cid:231)ªo por pa(cid:237)ses das quotas leiteiras, distribui(cid:231)ªo que nªo tem, mesmo, rela(cid:231)ªo com o consumo pr(cid:243)prio, como o demonstra o facto de que pa(cid:237)ses como os Pa(cid:237)ses Baixos, a Irlanda ou a Dinamarca tinham em anos passados excedentes exportados de 6. 746, 4. 301 e 2. 507 toneladas anuais, enquanto que o Estado espanhol tinha um dØfice de 1. 004 toneladas anuais, que poderiam ser perfeitamente produzidas no interior, especialmente nos pa(cid:237)ses com essa voca(cid:231)ªo e capacidade, para mais, em regiıes do Objectivo no I, como Ø o caso da Galiza? Resposta dada por Franz Fischler em nome da Comissªo (23 de Fevereiro de 2000) No sector leiteiro, a reparti(cid:231)ªo das quotas de produ(cid:231)ªo fez-se com base na produ(cid:231)ªo de cada produtor individual durante um per(cid:237)odo de referŒncia e nªo com base no consumo por zona geogrÆfica. Tratava-se da œnica forma eficaz de ac(cid:231)ªo. Se as quotas de produ(cid:231)ªo tivessem sido limitadas em cada Estado-membro ao respectivo consumo interno hipotØtico, os produtores em causa teriam sido gravemente lesados, nªo teria sido poss(cid:237)vel repartir equitativamente as quotas e uma parte importante da agricultura europeia teria sido desmantelada. AlØm disso, o aprovisionamento global da Comunidade teria deixado de estar assegurado. Foi tambØm por uma questªo de eficÆcia que as quotas foram estabelecidas e administradas a n(cid:237)vel de cada Estado-membro. A gestªo comunitÆria requereria um nœmero importante de funcionÆrios comunitÆrios e envolveria numerosos inconvenientes, uma vez que os atrasos e erros em um ou mais Estados-membros se acumulariam e poderiam finalmente paralisar o sistema. AliÆs, a livre circula(cid:231)ªo de mercadorias permite paliar facilmente eventuais desequil(cid:237)brios regionais entre a produ(cid:231)ªo e o consumo e corresponde ao princ(cid:237)pio do mercado œnico que assegura a melhor reparti(cid:231)ªo dos factores de produ(cid:231)ªo. A Comissªo salienta que, em 1999, 1150 toneladas de leite desnatado em p(cid:243) se encontravam em existŒncias de interven(cid:231)ªo, tendo sido compradas 12631 toneladas de manteiga em Espanha. Antes da entrada em vigor do aumento da quota espanhola decidida no (cid:226)mbito da Agenda 2000, o mercado espanhol era jÆ, portanto, excedentÆrio em rela(cid:231)ªo a estes produtos. A t(cid:237)tulo de compara(cid:231)ªo e em rela(cid:231)ªo ao mesmo per(cid:237)odo, na Dinamarca, citada pelo Senhor Deputado, nªo havia existŒncias pœblicas, tendo sido menores as aquisi(cid:231)ıes de produtos leiteiros na interven(cid:231)ªo. 21. 11. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 330 E/83 Por œltimo, importa recordar que as quantidades de referŒncia atribu(cid:237)das nos Estados-membros citados pelo Senhor Deputado, ap(cid:243)s a instaura(cid:231)ªo do regime de quotas, estabilizaram (Irlanda) ou diminu(cid:237)ram (Dinamarca e Pa(cid:237)ses Baixos). Pelo contrÆrio, as atribu(cid:237)das (cid:224) Espanha aumentaram fortemente: +17 %, no per(cid:237)odo de 1986 da 1999, e +29 %, no per(cid:237)odo 1986 a 2001, enquanto que, em rela(cid:231)ªo aos per(cid:237)odos correspondentes, as mØdias europeias foram de, respectivamente, (cid:141)4 % e (cid:141)2 %. A reparti(cid:231)ªo da quota entre regiıes e produtores de cada Estado-membro Ø da competŒncia nacional e faz-se com base em critØrios objectivos. (2000/C 330 E/091) PERGUNTA ESCRITA E-0107/00 apresentada por Juan Ojeda Sanz (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (26 de Janeiro de 2000) Objecto: Revisªo das orienta(cid:231)ıes TEN (cid:129) Seguran(cid:231)a nos projectos de interesse comum De acordo com as orienta(cid:231)ıes comunitÆrias para o desenvolvimento da rede transeuropeia de transportes aprovadas em 1996, a Comissªo Ø obrigada a apresentar um relat(cid:243)rio que indique se se deve proceder a uma revisªo das mesmas. Tendo em conta a intolerÆvel taxa de mortalidade resultante das opera(cid:231)ıes de transporte (sobretudo do transporte rodoviÆrio), julgamos ser, no m(cid:237)nimo, paradoxal que as referidas orienta(cid:231)ıes nªo concedam (cid:224) seguran(cid:231)a nos transportes uma import(cid:226)ncia idŒntica (cid:224) concedida (cid:224) protec(cid:231)ªo do meio ambiente (contem- plada com um artigo espec(cid:237)fico). Considerando que as referidas orienta(cid:231)ıes constituem a base para a defini(cid:231)ªo dos projectos de infra- -estruturas de interesse comum europeu que serªo apoiados financeiramente pelas institui(cid:231)ıes europeias, tenciona a Comissªo introduzir disposi(cid:231)ıes espec(cid:237)ficas na sua proposta de novas orienta(cid:231)ıes que prevejam a obrigatoriedade de um estudo de impacto de seguran(cid:231)a em todos os projectos que sejam financiados pela Uniªo? Resposta dada pela ComissÆria L. de Palacio em nome da Comissªo (9 de Mar(cid:231)o de 2000) A Comissªo partilha o ponto de vista do Senhor Deputado, quanto a ser intolerÆvel o nœmero de acidentes mortais associados aos transportes, nomeadamente rodoviÆrios. Assegurar a mobilidade sustentÆvel dos bens e das pessoas nas melhores condi(cid:231)ıes de seguran(cid:231)a poss(cid:237)veis Ø um dos objectivos da rede transeuropeia de transportes. Com vista (cid:224) revisªo das orienta(cid:231)ıes comunitÆrias para o desenvolvimento desta rede, a Comissªo estÆ a examinar o modo de realizar tal objectivo o mais eficazmente poss(cid:237)vel. A mØdio prazo, o papel dos sistemas de gestªo do trÆfego em matØria de seguran(cid:231)a poderia ser alvo de maior reconhecimento, como os sistemas de vigil(cid:226)ncia do trÆfego e de detec(cid:231)ªo de incidentes ou ainda a harmoniza(cid:231)ªo da sinaliza(cid:231)ªo e dos sistemas de telecomunica(cid:231)ªo para os caminhos- -de-ferro. A mais longo prazo, o desenvolvimento da rede deverÆ ser feito com base numa avalia(cid:231)ªo aprofundada da qualidade da rede e, em especial, do n(cid:237)vel de seguran(cid:231)a. No que respeita aos projectos financiados pela Comunidade, sªo jÆ objecto de um estudo de custos/ benef(cid:237)cios, o que, em geral, inclui a seguran(cid:231)a. No entanto, estes projectos representam um nœmero limitado de tro(cid:231)os da rede. Na sua comunica(cid:231)ªo relativa (cid:224) seguran(cid:231)a rodoviÆria (1), a Comissªo pretende, pois, estimular uma abordagem mais abrangente. Tratar-se-Æ de promover o recurso (cid:224) anÆlise custo-eficÆcia para estabelecer as prioridades em matØria de seguran(cid:231)a rodoviÆria. Para este efeito, as decisıes de investimento no dom(cid:237)nio das infra-estruturas de transportes devem ter em conta os custos e os benef(cid:237)cios sociais das diversas op(cid:231)ıes no dom(cid:237)nio da seguran(cid:231)a rodoviÆria. (1) COM(97) 131 final


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-0097/00 från Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) till kommissionen. De spanska autonoma regionernas deltagande i Europeiska unionens institutioner.

eurovoc_concepts:
Spain
competence of the Member States
division of powers
revision of the Treaty (EU)

text: 3. 10. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 280 E/177 Noteras b(cid:246)r att den totala fartygsbyggnadskapaciteten hos alla de ber(cid:246)rda varven enligt kommissionens beslut om att godk(cid:228)nna st(cid:246)det skulle begr(cid:228)nsas till 210 000 kompenserade bruttoregisterton under tio (cid:229)r. Astano-varvet hade tidigare en byggnadskapacitet p(cid:229) 135 000 kompenserade bruttoregisterton. Mot denna bakgrund (cid:228)r det mycket sv(cid:229)rt att f(cid:246)rest(cid:228)lla sig omst(cid:228)ndigheter under vilka begr(cid:228)nsningarna av Astanos verksamhet skulle kunna g(cid:246)ras mindre str(cid:228)nga. (1) (2) EGT C 27 E, 29. 1. 2000, s. 66. EGT C 170 E, 20. 6. 2000, s. 141. (2000/C 280 E/202) SKRIFTLIG FR¯GA E-0097/00 fr(cid:229)n Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) till kommissionen (26 januari 2000) ˜mne: De spanska autonoma regionernas deltagande i Europeiska unionens institutioner P(cid:229) en allm(cid:228)n fr(cid:229)ga i detta (cid:228)rende, st(cid:228)lld den 12 oktober 1999 (nr P-1823/99) (1) svarade kommissionen den 25 november 1999 att artikel 203 (f. d. artikel 146) i EG-f(cid:246)rdraget g(cid:246)r det m(cid:246)jligt f(cid:246)r medlemsstaterna att s(cid:228)tta samman sin representation i r(cid:229)det utifr(cid:229)n sin egen specifika situation. Nyligen f(cid:246)rv(cid:228)grade den spanska regeringen de autonoma regionerna m(cid:246)jligheten att delta direkt Europeiska unionens institutioner som representanter f(cid:246)r Spanien i beh(cid:246)righet, trots att kongressen godk(cid:228)nde denna m(cid:246)jlighet redan f(cid:246)r tv(cid:229) (cid:229)r sedan. i fr(cid:229)gor som faller under deras Det (cid:228)r uppenbart att de autonoma regionerna (cid:129) (cid:228)ven de som i likhet med Galicien (cid:229)tnjuter s(cid:228)rskild status f(cid:246)rv(cid:228)gras m(cid:246)jligheten att ut(cid:246)va sina f(cid:246)rfattningsenliga befogenheter. Kommer (cid:129) p(cid:229) det h(cid:228)r viset kommissionen mot bakgrund av detta att ta initiativet till att inf(cid:246)ra och garantera ett s(cid:229)dant deltagande vid den (cid:246)versyn av f(cid:246)rdragen som skall ske under regeringskonferensen 2000, med beaktade av att l(cid:228)nder som Tyskland, (cid:214)sterrike och Belgien redan har godk(cid:228)nt ett s(cid:229)dant deltagande? (1) EGT C 203 E, 18. 7. 2000, sid. 58. Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (25 februari 2000) Kommissionen erinrar om att det i artikel 203 (tidigare artikel 146) i EG-f(cid:246)rdraget f(cid:246)reskrivs att r(cid:229)det skall best(cid:229) av en f(cid:246)retr(cid:228)dare f(cid:246)r varje medlemsstat p(cid:229) ministerniv(cid:229) med befogenhet att fatta bindande beslut f(cid:246)r denna medlemsstats regering. Det (cid:228)r inte gemenskapsinstitutionernas sak att blanda sig i valet av denne f(cid:246)retr(cid:228)dare, som g(cid:246)rs av medlemsstaterna enligt deras respektive konstitutionella best(cid:228)mmelser. Kommis- sionen ser ingen anledning att f(cid:246)resl(cid:229) en (cid:228)ndring av best(cid:228)mmelsen. (2000/C 280 E/203) SKRIFTLIG FR¯GA P-0101/00 fr(cid:229)n Jonas Sj(cid:246)stedt (GUE/NGL) till r(cid:229)det (19 januari 2000) ˜mne: EU:s asylpolitik I ett svar p(cid:229) en muntlig fr(cid:229)ga fr(cid:229)n mig (H-0722/99), klarg(cid:246)r r(cid:229)det att det i EU saknas gemensamma definitioner p(cid:229) vad som (cid:228)r (cid:148)s(cid:228)kert ursprungsland(cid:148) och (cid:148)uppenbart ogrundad(cid:148) asylans(cid:246)kan


title: Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om aktindsigt i dokumenter fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen

eurovoc_concepts:
EU institution
access to EU information
code of conduct
document
right to information

text: C 177 E/70 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 Forslag til Europa-Parlamentets og R(cid:229)dets forordning om aktindsigt i dokumenter fra Europa-Parla- mentet, R(cid:229)det og Kommissionen (2000/C 177 E/10) KOM(2000) 30 endelig udg. (cid:151) 2000/0032(COD) (Forelagt af Kommissionen den 28. januar 2000) EUROPA-PARLAMENTET OG R¯DET FOR DEN EUROP˘ISKE UNION HAR (cid:151) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskab, s(cid:230)rlig artikel 255, stk. 2, under henvisning til forslag fra Kommissionen, i henhold til fremgangsm(cid:229)den i traktatens artikel 251, og ud fra fłlgende betragtninger: (1) I traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union, som (cid:230)ndret ved Amsterdam-traktaten, fastsl(cid:229)s princippet om (cid:229)benhed i »denne traktat artikel 1, stk. 2, hvori det hedder, at udgłr en ny fase i processen hen imod en stadig sn(cid:230)vrere union mellem de europ(cid:230)iske folk, hvor beslutningerne tr(cid:230)ffes s(cid:229) (cid:229)bent som muligt og s(cid:229) t(cid:230)t p(cid:229) borgerne som muligt«. (2) ¯benheden giver borgerne bedre mulighed for at deltage i beslutningsprocessen og sikrer forvaltningen en stłrre legitimitet, effektivitet og głr den mere ansvarlig over for borgerne i et demokratisk system. (3) I konklusionerne fra de Europ(cid:230)iske R(cid:229)d i Birmingham, Edinburgh og Kłbenhavn understreges det, at det er nłdvendigt at sikre stłrre (cid:229)benhed i det arbejde, der udfłres af Unionens institutioner. P(cid:229) baggrund af disse konklusioner har institutionerne iv(cid:230)rksat en r(cid:230)kke initia- tiver, der tager sigte p(cid:229) at łge gennemsigtigheden i beslut- ningsprocessen, dels gennem mere m(cid:229)lrettede foranstalt- ninger vedrłrende information og kommunikation, dels gennem vedtagelse af regler vedrłrende aktindsigt. (6) I henhold til artikel 28, stk. 1, og artikel 41, stk. 1, i traktaten om Den Europ(cid:230)iske Union g(cid:230)lder retten til aktindsigt ogs(cid:229) forbindelse med dokumenter, der vedrłrer den f(cid:230)lles udenrigs- og sikkerhedspolitik samt politisamarbejdet og det retlige samarbejde i kriminal- sager. i (7) For at skabe stłrre (cid:229)benhed i forbindelse med institutio- nernes arbejde og for at opn(cid:229) en tilpasning til den g(cid:230)ldende lovgivning i de fleste af medlemsstaterne błr retten til aktindsigt udvides til at omfatte alle dokumenter, som Europa-Parlamentet, R(cid:229)det og Kommissionen er i besiddelse af. (8) De principper, der fastsl(cid:229)s ved denne forordning, berłrer ikke de s(cid:230)rlige regler for aktindsigt, bl. a. de regler, der direkte vedrłrer personer med en s(cid:230)rlig interesse i adgangen til dokumenter. (9) Det er absolut nłdvendigt at sikre beskyttelsen af offent- interesser interesse og af visse personlige lighedens gennem en undtagelsesordning. For at głre ordningen s(cid:229) gennemsigtig som muligt błr der gives eksempler p(cid:229) s(cid:229)danne interesser. Det er ligeledes nłdvendigt at głre det muligt for institutionerne at beskytte deres doku- menter til internt brug, som indeholder personlige over- vejelser, eller som afspejler drłftelser eller holdninger, der er kommet til udtryk i forbindelse med interne konsulta- tioner og drłftelser. (10) For fuldt ud at sikre retten til aktindsigt błr den nuv(cid:230)- rende administrative procedure med to faser opretholdes med mulighed for domstolsprłvelse til ligesom der błr indfłres det princip, Ombudsmanden, at manglende svar p(cid:229) en bekr(cid:230)ftende beg(cid:230)ring betragtes som et positivt svar. eller klage (4) Form(cid:229)let med n(cid:230)rv(cid:230)rende forordning er at udvide adgangen til dokumenter mest muligt med stłrst mulig overholdelse af princippet om (cid:229)benhed. Den fastsl(cid:229)r retten til aktindsigt og fasts(cid:230)tter betingelserne og begr(cid:230)nsnin- i overensstemmelse med EF-traktatens gerne herfor artikel 255, stk. 2. (11) De enkelte institutioner błr tr(cid:230)ffe de nłdvendige foran- informere offentligheden om de nye staltninger til at g(cid:230)ldende bestemmelser; lettere for borgerne at benytte sig af de rettigheder, der fłlger af institution desuden give denne forordning, błr hver adgang til et register over dokumenter. for at głre det (5) Da spłrgsm(cid:229)let om aktindsigt i EKSF- og Euratom-traktaten, ikke er genstand for bestemmelser finder denne forordning anvendelse p(cid:229) dokumenter vedrłrende aktiviteter, der henhłrer under disse to traktater. Dette bekr(cid:230)ftes ved erkl(cid:230)ring nr. 41, der er knyttet som bilag til Amsterdam-traktaten. (12) Denne forordning hverken tilsigter eller medfłrer en (cid:230)ndring af de nationale lovgivninger om aktindsigt. Det er dog klart, at medlemsstaterne, i kraft af det loyalitets- princip, der anvendes i forbindelserne mellem f(cid:230)llesskabs- institutionerne og medlemsstaterne, skal słrge for ikke at hindre anvendelsen af denne forordning. 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/71 (13) I henhold til artikel 255, stk. 3, i EF-traktaten skal hver institution indarbejde s(cid:230)rlige bestemmelser om enkelt i sin forretningsorden. Denne gennemfłrelse aktindsigt af forordningen er en nłdvendig foruds(cid:230)tning for, at den kan finde anvendelse. Denne forordning og disse gennemfłrelsesbestemmelser afgłrelse 93/731/EF af 20. december 1993 om aktindsigt i R(cid:229)dets dokumenter (1), Kommissionens afgłrelse 94/90/EKSF, EF, Euratom af 8. februar 1994 om aktindsigt i Kommissio- nens dokumenter (2) og Europa-Parlamentets afgłrelse 97/632/EF, EKSF, Euratom af 10. juli 1997 om aktindsigt i Europa-Parlamentets dokumenter (3) (cid:151) erstatter R(cid:229)dets UDSTEDT F(cid:216)LGENDE FORORDNING: audiovisuelle optagelser); kun administrative dokumenter er omfattet, dvs. dokumenter vedrłrende emner, der har at głre med politikker, foranstaltninger og beslutninger, der institutionens kompetenceomr(cid:229)de, med henhłrer under internt brug som f. eks. til undtagelse af dokumenter baggrundsdokumenter og debatopl(cid:230)g, udtalelser fra tjenes- tegrene samt uformelle meddelelser b) »institution«: Europa-Parlamentet, R(cid:229)det og Kommissionen c) »Europa-Parlamentet«: dets organer (navnlig pr(cid:230)sidiet og formandskonferencen), parlamentsudvalgene, de politiske grupper og tjenestegrenene Artikel 1 Generelt princip og definition af de personer, der har ret til aktindsigt Enhver unionsborger og enhver fysisk eller juridisk person, der har bop(cid:230)l eller hjemsted i en medlemsstat, har ret til den videst mulige adgang til institutionernes dokumenter som defineret i denne forordning, uden at skulle begrunde, hvorfor der łnskes aktindsigt, jf. dog de undtagelser, der er n(cid:230)vnt i artikel 4. Artikel 2 Anvendelsesomr(cid:229)de Denne forordning finder anvendelse p(cid:229) alle dokumenter, 1. som institutionerne er i besiddelse af, dvs. b(cid:229)de dokumenter udarbejdet af dem selv og dokumenter hidrłrende fra tredje- mand. Retten til adgang til dokumenter hidrłrende fra tredjemand er begr(cid:230)nset til de dokumenter, der er sendt til institutionen efter det tidspunkt, fra hvilket denne forordning g(cid:230)lder. 2. Denne forordning finder ikke anvendelse p(cid:229) dokumenter, der allerede er offentliggjort, eller som borgerne p(cid:229) anden m(cid:229)de har adgang til. Den finder ikke anvendelse i tilf(cid:230)lde, hvor der findes s(cid:230)rlige bestemmelser om aktindsigt. Artikel 3 Definitioner I denne forordning forst(cid:229)s ved: d) »R(cid:229)det«: dets forskellige sammens(cid:230)tninger og organer (navnlig De Faste Repr(cid:230)sentanters KomitØ og arbejdsgrup- perne), tjenestegrenene og de udvalg, der ved traktaten eller af lovgiver er oprettet til at bist(cid:229) R(cid:229)det e) »Kommissionen«: kollegiet, kommissionsmedlemmerne og deres kabinetter, generaldirektoraterne og tjenestegrenene, repr(cid:230)sentationerne og delegationerne samt de udvalg, Kommissionen har oprettet, eller som er blevet oprettet til at bist(cid:229) den under udłvelsen af dens gennemfłrelsesbefł- jelser f) »tredjemand«: enhver fysisk eller juridisk person uden for institutionen, herunder medlemsstaterne, andre institutioner og organer i eller uden for f(cid:230)llesskabsregi og tredjelande. Listen over de udvalg, der er omhandlet i stk. 1, litra d) og e), vil blive udarbejdet som led i gennemfłrelsen af denne forord- ning som omhandlet i artikel 10. Artikel 4 Undtagelser Institutionerne afsl(cid:229)r at give adgang til dokumenter, hvis udbre- delse kunne v(cid:230)re til betydelig skade for: a) beskyttelsen af offentlighedens interesse, navnlig med hensyn til: (cid:151) offentlig sikkerhed (cid:151) forsvar og internationale forbindelser (cid:151) forbindelser mellem og/eller med medlemsstaterne eller institutioner og organer i eller uden for f(cid:230)llesskabsregi a) »dokument«: ethvert indhold uanset medium (skrevet p(cid:229) papir eller opbevaret elektronisk, lyd- eller billedoptagelser, (cid:151) finansielle eller łkonomiske interesser (1) EFT L 340 af 31. 12. 1993, s. 43, (cid:230)ndret ved beslutning 96/705/EF, EKSF, Euratom (EFT L 325 af 14. 12. 1996, s. 19). (2) EFT L 46 af 18. 2. 1994, s. 58, (cid:230)ndret ved beslutning 96/567/EF, EKSF, Euratom (EFT L 247 af 28. 9. 1996, s. 45). (cid:151) valutastabilitet (cid:151) stabiliteten i F(cid:230)llesskabets retssystem (3) EFT L 263 af 25. 9. 1997, s. 27. (cid:151) retlige procedurer C 177 E/72 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende 27. 6. 2000 (cid:151) inspektioner, undersłgelser og revision (cid:151) gennemfłrelsen af overtr(cid:230)delsesprocedurer, herunder de forberedende stadier (cid:151) institutionernes mulighed for at fungere effektivt b) beskyttelsen af enkeltpersoner og af privatlivets fred, navnlig med hensyn til: (cid:151) personlige aktmapper m(cid:229)ned efter modtagelsen af svaret, kan bekr(cid:230)fte sin beg(cid:230)ring over for institutionen med henblik p(cid:229) at f(cid:229) denne til at tage beg(cid:230)ringen op til fornyet behandling; i modsat fald formodes han at have frafaldet sin oprindelige beg(cid:230)ring. I undtagelsestilf(cid:230)lde kan den i stk. 2 n(cid:230)vnte frist 4. forl(cid:230)nges med en m(cid:229)ned, forudsat at den, der har fremsat beg(cid:230)ringen, p(cid:229) forh(cid:229)nd underrettes herom og gives en n(cid:230)rmere begrundelse. Er der ikke afgivet svar inden for den fastsatte frist, anses dette som afslag. (cid:151) oplysninger, udtalelser og bedłmmelser afgivet i fortro- lighed med henblik p(cid:229) ans(cid:230)ttelser eller udn(cid:230)vnelser Artikel 6 (cid:151) personoplysninger eller dokumenter, hvis udbredelse kunne skade privatlivets fred eller głre det lettere at f. eks. oplysninger omfattet af skade privatlivets fred, l(cid:230)gers tavshedspligt c) beskyttelsen af forretnings- og erhvervshemmeligheder og juridisk persons beskyttelsen af en bestemt łkonomiske interesser, navnlig med hensyn til: fysisk eller (cid:151) forretnings- og erhvervshemmeligheder (cid:151) intellektuel og industriel ejendomsret (cid:151) erhvervs-, finans-, bank- og forretningsoplysninger, herunder oplysninger vedrłrende forretningsforbindelser og kontrakter (cid:151) oplysninger om omkostninger og bud i forbindelse med udbud d) beskyttelsen af den fortrolighed, som kr(cid:230)ves af den tredje- mand, hvorfra dokumentet eller oplysningerne hidrłrer, eller som kr(cid:230)ves ifłlge lovgivningen i den p(cid:229)g(cid:230)ldende medlems- stat. Artikel 5 Behandling af oprindelige beg(cid:230)ringer Beg(cid:230)ring om aktindsigt skal 1. indgives skriftligt og v(cid:230)re affattet tilstr(cid:230)kkelig pr(cid:230)cist til, at institutionen kan identificere det łnskede dokument. Institutionen kan anmode den, der har fremsat beg(cid:230)ringen, om at pr(cid:230)cisere den. I tilf(cid:230)lde af gentagne beg(cid:230)ringer og/eller beg(cid:230)ringer vedrł- rende stłrre dokumenter, bestr(cid:230)ber institutionen sig p(cid:229), sammen med den, der har fremsat beg(cid:230)ringen, i mindelighed at n(cid:229) frem til en rimelig lłsning. Behandling af bekr(cid:230)ftende beg(cid:230)ringer og klageadgang I tilf(cid:230)lde, hvor den, der har fremsat beg(cid:230)ringen, indgiver 1. en bekr(cid:230)ftende beg(cid:230)ring, har institutionen en frist p(cid:229) en m(cid:229)ned regnet fra registreringen af sidstn(cid:230)vnte beg(cid:230)ring til at give vedkommende et skriftligt svar. Hvis institutionen beslutter fortsat at afsl(cid:229) at give adgang til det łnskede dokument, skal den p(cid:229) behłrig vis begrunde afslaget og oplyse den, der har fremsat beg(cid:230)ringen, om klagemulighederne, nemlig domstols- prłvelse og klage til ombudsmanden, efter reglerne i EF-trak- tatens artikel 230 og 195. I undtagelsestilf(cid:230)lde kan den i stk. 1 n(cid:230)vnte frist 2. forl(cid:230)nges med en m(cid:229)ned, forudsat at den, der har fremsat beg(cid:230)ringen, p(cid:229) forh(cid:229)nd underrettes herom og gives en n(cid:230)rmere begrundelse. Er der ikke afgivet svar inden for den fastsatte frist, anses dette som imłdekommelse af beg(cid:230)ringen. Artikel 7 Udłvelse af retten til aktindsigt Aktindsigten udłves enten ved l(cid:230)sning p(cid:229) stedet eller ved 1. udlevering af en kopi. Ansłgeren kan betale omkostningerne ved aktindsigten. 2. Dokumenterne leveres i en af de eksisterende sprog- udgaver, idet der tages hensyn til, hvad den, der har fremsat beg(cid:230)ringen, foretr(cid:230)kker. Der gives adgang til en besk(cid:229)ret udgave af dokumentet, hvis en del af dokumentet er d(cid:230)kket af en af de undtagelser, der er n(cid:230)vnt i artikel 4. 2. Institutionen meddeler den, der har fremsat beg(cid:230)ringen, om beg(cid:230)ringen kan imłdekommes eller ej; det sker ved, at den inden en m(cid:229)ned efter registreringen af beg(cid:230)ringen sender ham et skriftligt og behłrigt begrundet svar. 3. Hvis institutionen giver den, der har fremsat beg(cid:230)ringen, et negativt svar, oplyser den ham samtidig om, at han, inden en Reproduktion i kommercielt łjemed samt anden łkonomisk udnyttelse En person, der har f(cid:229)et et dokument udleveret, m(cid:229) ikke repro- ducere det i kommercielt łjemed eller p(cid:229) anden m(cid:229)de udnytte det łkonomisk uden forudg(cid:229)ende tilladelse fra rettigheds- haveren. Artikel 8 27. 6. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 177 E/73 Artikel 9 Information og registre melserne tr(cid:230)der i kraft senest. [tre m(cid:229)neder efter vedta- gelsen af denne forordning]. Hver institution tr(cid:230)ffer de nłdvendige foranstaltninger til at fłlger af informere offentligheden om de rettigheder, der denne forordning. For at głre det lettere at udnytte disse rettig- heder giver hver institution desuden adgang til et register over dokumenter. Artikel 10 Gennemfłrelse Artikel 11 Ikrafttr(cid:230)delse Denne forordning tr(cid:230)der i kraft p(cid:229) tredjedagen efter offentlig- głrelsen i De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende. Den g(cid:230)lder fra. [tre m(cid:229)neder efter vedtagelsen af denne forordning]. Hver institution fasts(cid:230)tter i sin forretningsorden de nłdvendige bestemmelser til gennemfłrelse af denne forordning. Bestem- Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og g(cid:230)lder umiddelbart i hver medlemsstat


title: QUESTION ÉCRITE E-0109/00 posée par Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) et Nelly Maes (Verts/ALE) à la Commission. Efficacité de la recherche effectuée au titre du 5e Programme-cadre.

eurovoc_concepts:
EU financing
EU research policy
cost-effectiveness analysis
evaluation method
impact study
management
research programme

text: C 330 E/84 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/092) QUESTION (cid:201)CRITE E-0109/00 posØe par Kathalijne Buitenweg (Verts/ALE) et Nelly Maes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: EfficacitØ de la recherche effectuØe au titre du 5e Programme-cadre (26 janvier 2000) Il n(cid:146)a jamais ØtØ procØdØ (cid:224) une recherche approfondie de l(cid:146)efficacitØ des programmes antØrieurs au 5e Programme de recherche. Les donnØes de dØpart sont bien analysØes et il existe un tableau des projets qui ont abouti. Mais les Øtudes relatives au rendement social de ces projets font dØfaut. Le Bureau central du plan des Pays-Bas, (document de travail 111, juillet 1999) a rØcemment proposØ une mØthodologie de recherche simple. Il s(cid:146)agit de vØrifier dans quelles mesures les projets de recherche qui n(cid:146)ont pas ØtØ Øligibles (cid:224) un cofinancement dans le cadre du 5e Programme ont tout de mŒme ØtØ exØcutØs. l(cid:146)objectif du 5e Programme-cadre consiste (cid:224) favoriser la recherche que les acteurs C(cid:146)est pourquoi Øconomiques ne pourraient exØcuter en toute autonomie. S(cid:146)il appara(cid:238)t maintenant que les projets rejetØs ont toutefois ØtØ exØcutØs dans leur totalitØ, cela tend (cid:224) indiquer que le 5e Programme-cadre manque son objectif. La Commission a-t-elle eu connaissance de la mØthodologie de recherche mise au point par le Bureau 1. central du plan? 2. Estime-t-elle que cette mØthodologie donne un indice de l(cid:146)efficacitØ du 5e Programme-cadre? Dans la nØgative, pour quelle raison? Dans l(cid:146)affirmative, envisage-t-elle de recourir (cid:224) cette mØthodo- 3. logie? RØponse donnØe par M. Busquin au nom de la Commission (3 mars 2000) La Commission a connaissance de la mØthodologie proposØe par le Bureau central du Plan (CPB) 1. nØerlandais. 2. (cid:192) la lumiŁre de ses propres sØries d(cid:146)Øtudes en la matiŁre, la Commission est d(cid:146)avis que l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)efficacitØ du programme-cadre est une t(cid:226)che complexe et qu(cid:146)il n(cid:146)existe pas de mesure isolØe de son impact global. La mØthode proposØe par le CPB n(cid:146)est qu(cid:146)une des nombreuses solutions qui peuvent Œtre envisagØes. Elle prØsente le dØsavantage d(cid:146)Œtre basØe uniquement sur des projets rejetØs et de partir du principe que le r(cid:244)le du programme-cadre consiste exclusivement (cid:224) soutenir des recherches qui, autrement, n(cid:146)auraient pas lieu. le projet aurait ØtØ rØalisØ en l(cid:146)absence de financements, mais aussi si La valeur du soutien communautaire accordØ aux projets devrait Œtre ØvaluØe en dØterminant non les subventions seulement si publiques ont amØliorØ la fa(cid:231)on dont le projet a ØtØ menØ (cid:224) bien, par exemple, en augmentant sa qualitØ, en l(cid:146)Ølargissant, en l(cid:146)accØlØrant ou en renfor(cid:231)ant les collaborations mises en (cid:156)uvre. En outre, les raisons motivant le financement d(cid:146)un projet devraient Œtre ØvaluØes par rapport (cid:224) la valeur ajoutØe europØenne (VAE) de celui-ci, un concept qui dØcoule de l(cid:146)application du principe de subsidiaritØ. Les critŁres utilisØs pour Øvaluer les programmes sont aussi liØs (cid:224) cette «valeur ajoutØe communautaire» qui couvre notamment l(cid:146)Øtablissement d(cid:146)une «masse critique» par la combinaison des ressources disponibles au niveau national, la contribution (cid:224) la mise en (cid:156)uvre des politiques communautaires et la rØsolution des problŁmes qui se posent au niveau communautaire. Pour dØterminer l(cid:146)efficacitØ du programme-cadre, il est essentiel de considØrer non seulement les projets isolØs mais aussi d(cid:146)Øvaluer, dans leur ensemble, les projets financØs en vertu d(cid:146)un programme. Cela implique de tenir compte du fait que l(cid:146)impact des programmes est supØrieur (cid:224) la somme des impacts des diffØrents projets. Pour ces motifs, l(cid:146)efficacitØ des programmes-cadres et des programmes spØcifiques ne peut Œtre ØvaluØe en analysant uniquement les projets rejetØs qui, par dØfinition, ne sont pas censØs satisfaire aux objectifs des programmes communautaires de recherche et de dØveloppement technologique (RDT). 3. Le groupe d(cid:146)experts Øminents en matiŁre d(cid:146)Øvaluation des programmes de recherche, mis sur pied l(cid:146)an dernier par la Commission en vue d(cid:146)examiner la question de l(cid:146)Øvaluation des rØsultats et de l(cid:146)impact de la RDT, a confirmØ qu(cid:146)il importe de mettre l(cid:146)accent sur la valeur ajoutØe europØenne. Le rapport rØdigØ par le 21. 11. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 330 E/85 intitulØ «Options et limites de l(cid:146)Øvaluation de l(cid:146)impact socio-Øconomique des programmes groupe, europØens de RDT», est envoyØ directement (cid:224) l(cid:146)Honorable Parlementaire et au secrØtariat du Parlement. Les recommandations du groupe d(cid:146)experts sont actuellement prises en compte dans le cadre du contr(cid:244)le et de l(cid:146)Øvaluation du programme-cadre. (2000/C 330 E/093) QUESTION (cid:201)CRITE E-0110/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: DØcentralisation des liaisons aØriennes (26 janvier 2000) Dans le cadre des prØvisions dont le commissaire compØtent pour les transports a fait part au sujet de l(cid:146)europØanisation de l(cid:146)espace aØrien communautaire aprŁs la situation chaotique de ces derniŁres annØes, la Commission entend-elle favoriser la dØcentralisation des liaisons aØriennes en dØveloppant de nouveaux aØroports internationaux, comme celui de Santiago de Compostelle, en Galice (Espagne), pour Øviter les encombrements dus (cid:224) une concentration irrationnelle des vols (cid:224) Madrid, oø le gouvernement espagnol entend axer les investissements aØroportuaires sur l(cid:146)amØnagement de nouvelles pistes et mŒme d(cid:146)un nouvel aØroport? RØponse donnØe par Mme de Palacio au nom de la Commission (8 mars 2000) En vertu de la lØgislation communautaire existante en matiŁre de transport aØrien intracommunautaire, les transporteurs aØriens prennent les dØcisions nØcessaires concernant la structure de leur rØseau, notamment la frØquence des vols et la localisation des points de connexion, sur la base de leurs propres considØrations la disponibilitØ de commerciales, en tenant compte de facteurs tels que les redevances aØroportuaires, crØneaux horaires et la taille des marchØs (cid:224) desservir. Cependant, en ce qui concerne les vols depuis et vers les pays tiers, la plupart des accords bilatØraux sur les services aØriens conclus individuellement par les (cid:201)tats membres comprennent des rŁgles qui restreignent la capacitØ des aØroports rØgionaux (cid:224) attirer du trafic supplØmentaire. La Commission est d(cid:146)avis que les interventions publiques directes dans les dØcisions commerciales des transporteurs aØriens quant (cid:224) la localisation des opØrations devraient Œtre limitØes (cid:224) des situations particuliŁres, telles que la sauvegarde des opØrations de service public ou la rØpartition du trafic au sein d(cid:146)un systŁme aØroportuaire sur la base des rŁgles spØcifiques Øtablies par la lØgislation communautaire. Des interventions plus gØnØrales visant (cid:224) orienter le trafic d(cid:146)un aØroport vers un autre sont incompatibles avec les rŁgles et les objectifs de la libØralisation du transport aØrien. la Commission Øtudie actuellement Nonobstant ces principes gØnØraux, la concentration croissante des opØrations de transport aØrien vers quelques aØroports de premiŁre catØgorie pourrait Œtre attØnuØe par des mesures de soutien adØquates destinØes (cid:224) renforcer le r(cid:244)le des aØroports rØgionaux (secondaires) dans l(cid:146)ensemble du systŁme aØroportuaire. Elle a l(cid:146)intention de prØsenter les rØsultats de cet examen en 2001. En outre, la Commission poursuivra et renforcera ses efforts en vue de conclure, au nom de l(cid:146)ensemble de la CommunautØ, des accords de transport aØrien avec des pays tiers afin d(cid:146)amØliorer la possibilitØ pour les aØroports rØgionaux d(cid:146)attirer davantage de trafic. la question de savoir si (2000/C 330 E/094) QUESTION (cid:201)CRITE E-0111/00 posØe par Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: Pollution du fleuve Tea, en Galice (26 janvier 2000) Selon des organisations Øcologistes, le fleuve Tea qui traverse les terres de Condado, en Galice, et se jette dans le Minho, subit actuellement de graves dommages, dßs (cid:224) des travaux de remembrement dans la


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0092/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Pohjois-Portugalin ja Galician välinen suurnopeusrata.

eurovoc_concepts:
Galicia
Northern Portugal
high-speed transport
regional development
trans-European network
transport infrastructure

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/81 (2000/C 330 E/087) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0088/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle (26. tammikuuta 2000) Aihe: Galician integroiminen Euroopan laajuiseen suurnopeusrataverkkoon 2000(cid:129)2006 Onko Espanjan valtio esitt(cid:228)nyt komissiolle ehdotuksen Galician integroimisesta Euroopan laajuiseen suurnopeusrataverkkoon, joka liittyy suhteista parlamenttiin sek(cid:228) matkailu- ja liikenneasioista vastaavan komission j(cid:228)senen tammikuussa esittelem(cid:228)(cid:228)n t(cid:228)n(cid:228) vuonna toteutettavaan uudistukseen? (2000/C 330 E/088) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0092/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle Aihe: Pohjois-Portugalin ja Galician v(cid:228)linen suurnopeusrata (26. tammikuuta 2000) Galician tiedotusv(cid:228)lineiss(cid:228) on (cid:228)skett(cid:228)in esiintynyt tietoja aikeista arvioida mahdollisuutta rakentaa suurno- peusjunarata, josta Portugalin pohjoisen alueen koordinointikomitea ja Galician hallitus ovat tehneet p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen. Arviointitutkimukseen saadaan 50 prosentin rahoitus Euroopan unionista. Galician parlamen- tissa kuullusta Espanjan hallituksen vastauksesta BNG-ryhm(cid:228)n edustajalle k(cid:228)y kuitenkin ilmi, ett(cid:228) kyseiset suunnitelmat ovat melko rajalliset, koska aikomuksena on rakentaa rata, jolla on mahdollista liikenn(cid:246)id(cid:228) ainoastaan 160 km:n tuntivauhtia. My(cid:246)s Portugalin hallituksen edustajat ovat vahvistaneet t(cid:228)m(cid:228)n tiedon ja ilmoittaneen aikomuksestaan j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) Corunha(cid:129)Setœbalin -suurnopeusradan v(cid:228)hemm(cid:228)lle huomiolle ja kes- kitty(cid:228) Porto-Lissabon-radan ja Madridin v(cid:228)lisen yhteyden rakentamiseen. ja jos ovat, miksi Galician ja Portugalin v(cid:228)lisen Voiko komissio vahvistaa, ovatko n(cid:228)m(cid:228) v(cid:228)itteet totta, rataosuuden nopeus on niin v(cid:228)h(cid:228)inen? Milloin rakennusty(cid:246)t on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) saada p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen ja milloin t(cid:228)m(cid:228) kummankin raja-alueen kehitykselle v(cid:228)ltt(cid:228)m(cid:228)t(cid:246)n rautatie aloittaa toimintansa? (2000/C 330 E/089) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0093/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle Aihe: Investoinnit Galician rautateihin vuosina 2000(cid:129)2006 (26. tammikuuta 2000) Espanjan hallituksen ministeri Mariano Rajoy ja Galician hallituksen taloudellinen neuvonantaja XosØ Ant(cid:243)n Orza ovat ilmoittaneet, ett(cid:228) Espanjan valtio sijoittaa Galician rautateihin 150 000 miljoonaa pesetaa (901,5 miljoonaa euroa) vuosina 2000(cid:129)2006. Voiko komissio vahvistaa n(cid:228)m(cid:228) luvut ja sen, ett(cid:228) n(cid:228)in taataan Galician liitt(cid:228)minen Euroopan laajuiseen suurnopeusrataverkkoon sek(cid:228) Galician sis(cid:228)isen rataverkon uudenaikaistaminen? julkisesti Loyola de Palacion komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-0088/00, E-0092/00 ja E-0093/00 (13. maaliskuuta 2000) Euroopan laajuisten liikenneverkkojen suuntaviivojen (neuvoston ja Euroopan parlamentin 23. hein(cid:228)kuuta 1996 tekem(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s N:o 1692/96/EY (1)) uudelleentarkastelun valmistelun nykyisess(cid:228) vaiheessa komissio ei ole tietoinen uusista konkreettisista suurten nopeuksien junia koskevista hankkeista Espanjassa. Arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemat m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t koskevat p(cid:228)(cid:228)osin Galiciaan viev(cid:228)n tavanomaisen rautatien muuttamista siten, ett(cid:228) sill(cid:228) voidaan saavuttaa 200 kilometrin tuntinopeus Madridin ja Monforte de


title: Kommissionens forordning (EF) nr. 180/2000 af 26. januar 2000 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 22/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 27. 1. 2000 KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 180/2000 af 26. januar 2000 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 2038/1999 af 13. september 1999 om den fælles markedsordning for sukker (1), særlig artikel 18, stk. 5, tredje afsnit, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) Eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker er fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 113/ 2000 (2); anvendelsen af de bestemmelser, der er nævnt i forord- ning (EF) nr. 113/2000 på de oplysninger, som Kommissionen har kendskab til, fører til at ændre de for tiden gældende eksportrestitutioner i overensstemmelse med bilaget til nærværende forordning — UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: Artikel 1 De i bilaget til forordning (EF) nr. 113/2000 fastsatte eksportre- stitutioner for de produkter, som er nævnt i artikel 1, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 2038/1999, i uforarbejdet stand og ikke denaturerede, ændres til de beløb, der er angivet i bilaget. Denne forordning træder i kraft den 27. januar 2000. Artikel 2 Denne medlemsstat. forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver Udfærdiget i Bruxelles, den 26. januar 2000. På Kommissionens vegne Franz FISCHLER Medlem af Kommissionen (1) EFT L 252 af 25. 9. 1999, s. 1. (2) EFT L 14 af 20. 1. 2000, s. 6. 27. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 22/41 til Kommissionens forordning af 26. januar 2000 om ændring af eksportrestitutionerne for hvidt sukker og råsukker i uforarbejdet stand BILAG Produktkode 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 Restitutionsbeløb — EUR/100 kg — 43,38 43,33 43,38 43,33 (1) (1) (2) (1) (1) (2) 1701 91 00 9000 0,4716 — EUR/1 % sakkarose × 100 kg — 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 47,16 49,32 47,10 1701 99 90 9100 0,4716 — EUR/1 % sakkarose × 100 kg — (1) Dette beløb anvendes for råsukker med et udbytte på 92 %. Såfremt det udførte råsukkers udbytte ikke udgør 92 %, beregnes størrelsen af den restitution, der skal anvendes, i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 19, stk. 4, i forordning (EF) nr. 2038/1999. (2) Denne fastsættelse blev forordning (EØF) nr. 2689/85 (EFT L 255 af 26. 9. 1985, s. 12), ændret ved forordning (EØF) nr. 3251/85 (EFT L 309 af 21. 11. 1985, s. 14). ved Kommissionens suspenderet


title: Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta "Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 selventämisestä verojen ja sosiaaliturvamaksujen kirjaamiseen liittyvien periaatteiden osalta"

eurovoc_concepts:
EU Member State
European Commission
exchange of information
national tax
tax collection
tax harmonisation

text: 15. 3. 2000 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti C 75/19 3. 3. 5. Myös auditointiprosessia olisi tarkasteltava uudel- leen, painottaen nykyistä voimakkaammin – alusta pitäen – tietojen täsmällisyyttä ja tarkkuutta sekä yhteisten järjestelmien hyödyntämistä nykyisen ”tapauskohtaisesti kehitettävän” lähestymistavan sijasta. Y h t e i s ö n a l o i t e o h j e l m a a k o s k e v i e n s u u n n i - t e l m i e n t o i m i t t a m i s e n j a n i i s t ä p ä ä t t ä m i - s e n m ä ä r ä a j a t 3. 3. 6. Suunnitelmien toimittamista ja niiden hyväksymistä (kohta 52) (ja muitakin vaiheita) koskevia määräaikoja olisi arvioitava uudelleen sen perusteella, mitä todennäköisesti tulee tapahtumaan. Tämä tulisi ottaa huomioon myös ohjelmassa. Nykyisten ohjelmien määräajat ovat liian usein kuvitteellisia ja osapuolet tietävät niiden noudattamisen mahdottomaksi. Tämä heikentää ohjelmien tehoa ja vahingoittaa niiden mai- netta. J ä s e n v a l t i o i d e n o h j e l m i e n s e u r a n t a j a a r - v i o i n t i Seurantakomiteoiden asemaa olisi vahvistettava 3. 3. 7. (kohta 55) joilla varmistetaan laadukas osallistuminen ja tehokkaiden yhteyksien luominen muihin elimiin. luomalla lisää järjestelmiä, 3. 3. 8. Kuten edellä mainittiin, ohjelmatasolla tapahtuvaa arviointia (kohta 56) tulisi tarkastella uudelleen ja muuttaa sitä nykyistä paremmin ohjelman innovatiivista ja kansainvälistä luonnetta vastaavaksi sekä karkean tuloskirjanpidon sijaan ”pehmeitä” tuloksia ja oppimista mittaavaksi. 3. 3. 9. Sekä EU:n että jäsenvaltioiden ohjelmien arviointiai- kataulun tulisi varmistaa, että tulevaan kehitykseen vaikuttami- seksi on saatavilla oikea-aikaista tietoa. Bryssel 26. tammikuuta 2000. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI Talous- ja sosiaalikomitean lausunto aiheesta ”Ehdotus: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus neuvoston asetuksen (EY) N:o 2223/96 selventämisestä verojen ja sosiaaliturvamaksujen kirjaamiseen liittyvien periaatteiden osalta” (2000/C 75/08) Neuvosto päätti 14. tammikuuta 2000 Euroopan yhteisön perustamissopimuksen 262 artiklan nojalla pyytää talous- ja sosiaalikomitean lausunnon edellä mainitusta ehdotuksesta. Talous- ja sosiaalikomitea päätti nimetä Vasco Calin lausunnon yleisesittelijäksi. ja 27. tammikuuta 2000 pitämässään 369. täysistunnossa Talous- ja sosiaalikomitea hyväksyi 26. (tammikuun 26. päivän kokouksessa) seuraavan lausunnon äänin 79 puolesta, kolme pidättyi äänestyk- sestä. 1. Johdanto 1. 1. Euroopan unionin kansantalouden tilinpitojärjes- telmässä (EKT) määritellään jäsenvaltioiden julkishallinnon rahoitustarve tai julkistalouden alijäämä. Tämä käsite on tärkeä liiallisia alijäämiä koskevasta menettelystä tehdyssä pöytäkirjassa, johon vakaus- ja kasvusopimus olennaisesti perustuu. Pöytäkirjan soveltaminen edellyttää, että kaikkien jäsenvaltioiden julkistalouden alijäämät voidaan laskea nopeas- ti ja että luvut ovat julkisia ja vertailukelpoisia. Tietyt jäsenvaltiot ilmoittavat (veroluettelojen ja veroil- 1. 2. moitusten mukaan) tosiasiallisesti kerätyt verot ja maksut, kun taas toiset ilmoittavat tosiasiallisesti saadut maksut. Viimeksi mainitut saapuvat paljon ensiksi mainittuja myöhemmin, ja joita ei koskaan saada ensiksi mainitut sisältävät summia, perittyä. Ne ovat esimerkiksi maksukyvyttömyyden tai kon- kurssin takia maksamatta jääneitä veroja. 1. 3. Komissio ehdottaa näin ollen, että ”järjestelmään kirjat- tavien verojen ja sosiaaliturvamaksujen ei pitäisi sisältää sum- mia, joita ei todennäköisesti tulla perimään” ja että ”että tämän järjestelmään suoriteperusteen mukaisesti kirjattavat vuoksi C 75/20 FI Euroopan yhteiso¨ jen virallinen lehti 15. 3. 2000 verot ja sosiaaliturvamaksut olisivat kohtuullisella ajanjaksolla vastaavan suuruiset kuin tosiasiallisesti perityt vastaavat summat”. 1. 4. Komissio ehdottaa käytännössä, että kunkin kirjatun vero- ja sosiaaliturvamaksuluokan summat oikaistaan korjaus- kertoimella sellaisten summien poistamiseksi, jotka ovat van- hastaan jääneet perimättä. Perittyjen maksujen perusteella tehtävien ilmoitusten osalta komissio kehottaa pitämään huol- ta siitä, että summat katsotaan kuuluviksi asianomaiseen jaksoon ja toimintaan. 2. Talous- ja sosiaalikomitean huomiot Komitea kannattaa asetusehdotukseen sisältyvää peri- 2. 1. aatetta ja toivoo neuvoston hyväksyvän sen nopeasti ja mikäli mahdollista Portugalin puheenjohtajakauden aikana. 2. 2. Komitea korostaa, että perimättä jäävien verojen ja maksujen osuus BKT:sta on noin kaksi prosenttia, mikä ei ole kovin paljon. Näiden määrien merkitys kasvaa kuitenkin verrattaessa niitä alijäämiin, jotka jäsenvaltioiden odotetaan vähentävän vakaus- ja kasvuohjelmiensa puitteissa: niidenkin osuus on suunnilleen kaksi prosenttia. 2. 3. Komitea esittää painokkaasti, että kertoimia sovelletaan tinkimättömästi vero- ja sosiaaliturvamaksuluokittain. Yleis- kerroin vaarantaa esitettävien lukujen julkisuuden ja eri jäsen- Bryssel 26. tammikuuta 2000. valtioista saatavien lukujen vertailukelpoisuuden sekä vaikeut- taa lisäksi sellaisten selvitysten tekoa, joita tarvitaan vero- lainsäädännön vähittäisen lähentämisen aloittamiseksi Euroo- pan unionissa. 3. Erityistä 3. 1. 3 artiklan a kohdasta Komitea esittää painokkaasti, että kertoimia ei arvioitaisi vain aiemman kokemuksen perusteella, vaan niissä otettaisiin huomioon myös odotettavissa olevat tapahtumat, jotka saatta- vat vaikuttaa makrotalouteen. 3. 2. 3 artiklan b kohdasta Komitea on hyvillään tästä säännöksestä, jonka avulla valvo- taan verojen ja sosiaaliturvamaksujen tinkimätöntä jaottelua ajanjakson ja toiminnan mukaan. Jatkuvuus on hyvin tärkeää ilmoitettujen periaatteiden soveltamisessa. 3. 3. Täytäntöönpanosta Osa jäsenvaltioista ei vielä sovella 3 artiklan säännöksiä, ja niiden saamat tulokset eroavat niistä luvuista, jotka ne olisivat saaneet tätä artiklaa soveltamalla. Niille on varattava enintään kahden vuoden pituinen siirtymäkausi. Talous- ja sosiaalikomitean puheenjohtaja Beatrice RANGONI MACHIAVELLI


title: Reglamento (CE) nº 184/2000 de la Comisión, de 26 de enero de 2000, relativo a la clasificación de ciertas mercancías en la nomenclatura combinada

eurovoc_concepts:
Combined Nomenclature
micro-computer

text: L 22/48 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27. 1. 2000 REGLAMENTO (CE) No 184/2000 DE LA COMISIÓN de 26 de enero de 2000 relativo a la clasificación de ciertas mercancías en la nomenclatura combinada LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CEE) no 2658/87 del Consejo, de 23 de julio de 1987, relativo a la nomenclatura arancelaria y estadís- tica y a las medidas relativas al arancel aduanero común (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 2626/1999 de la Comisión (2), y, en particular, su artículo 9, Considerando lo siguiente: disposiciones del apartado 6 del artículo 12 del Regla- mento (CEE) no 2913/92 del Consejo, de 12 de octubre de 1992, por el que se aprueba el código aduanero comunitario (3), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 955/1999 del Parlamento Europeo del Consejo (4), durante un período de tres meses. (5) Las medidas previstas en el presene Reglamento se ajustan al dictamen del Comité del código aduanero, (1) (2) (3) (4) Para asegurar la aplicación uniforme de la nomenclatura combinada NC anexa al Reglamento arriba citado, conviene adoptar disposiciones relativas a la clasificación de las mercancías en el anexo del presente Reglamento. El Reglamento (CEE) no 2658/87 establece las reglas generales para la interpretación de la nomenclatura combinada. Dichas reglas también se aplican a cualquier otra nomenclatura que la incluya, bien parcialmente, bien añadiendo subdivisiones y que se haya establecido mediante disposiciones comunitarias específicas, con objeto de aplicar medidas arancelarias o de otra índole en el marco de los intercambios de mercancías. De conformidad con dichas reglas generales, las mercan- cías que se describen en la columna 1 del cuadro anexo al presente Reglamento deben clasificarse en los códigos NC correspondientes, que se indican en la columna 2, por los motivos indicados en al columna 3. Es oportuno que la información arancelaria vinculante facilitada por las autoridades aduaneras de los Estados miembros en materia de clasificación de mercancías en la nomenclatura combinada y que no sea conforme al derecho establecido por el presente Reglamento pueda seguir siendo invocada por su titular, conforme a las HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 La mercancía descrita en la columna 1 del cuadro que figura en el anexo se clasificarán en la nomenclatura combinada en el código NC correspondientes que se indican en la columnna 2 del mencionado cuadro. Artículo 2 La información arancelario vinculante facilitada por las autori- dades aduaneras de los Estados miembros que no sea conforme al derecho establecido por el presente Reglamento podrá seguir siendo invocada conforme a las disposiciones del apartado 6 del artículo 12 del Reglamento (CEE) no 2913/92 durante un período de tres meses. Artículo 3 El presente Reglamento entrará en vigor el vigesimoprimer día siguiente al de su publicación en el Diario Oficial de las Comuni- dades Europeas. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 26 de enero de 2000. Por la Comisión Frederik BOLKESTEIN Miembro de la Comisión (1) DO L 256 de 7. 9. 1987, p. 1. (2) DO L 321 de 14. 12. 1999, p. 3. (3) DO L 302 de 19. 10. 1992, p. 1. (4) DO L 119 de 7. 5. 1999, p. 1. 27. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 22/49 Descripción de la mercancía (1) ANEXO Clasificación Código NC (2) Motivación (3) La clasificación está determinada por lo dispuesto en las reglas generales 1 y 6 para la interpretación de la nomenclatura combi- nada, por la nota 1. p) de la sección XVI, y por el texto de los códigos NC 9503, 9503 90 y 9503 90 32 Aunque en la mayoría de los programas pueden participar dos jugadores y se contabilizan las respuestas correctas, el aparato no puede considerarse un juego de sociedad sino un juguete educa- tivo, dados los numerosos programas de aprendizaje que incor- pora Aparato con caja de plástico, comprende: tipo ordenador portátil, que 9503 90 32 — una unidad de tratamiento electrónico — una pantalla de cristal — un teclado — unos dispositivos que permiten seleccionar las actividades, líquido (LCD) ajustar el volumen de los altavoces y el contraste — un altavoz — conexiones para un ratón y una impresora Se presenta con un ratón Carece de sistema operativo Incorpora los programas siguientes: — más de cuarenta programas fijos para aprender idiomas, a escribir, a leer, calcular aritmética calcular o para realizar ejercicios de lógica — de ofimática, tales como tratamiento de textos y una agenda — para crear y ejecutar programas escritos en BASIC Pueden ampliarse sus funciones mediante cartuchos adicionales Los programas se destinan a niños de más de nueve años


title: Verordening (EG) nr. 183/2000 van de Commissie van 26 januari 2000 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1067/1999, teneinde de hoeveelheid waarop de permanente openbare inschrijving voor de uitvoer van zachte tarwe van bakkwaliteit uit Deense interventievoorraden betrekking heeft, tot 422 709 ton te verhogen

eurovoc_concepts:
Denmark
award of contract
common wheat
export
intervention agency

text: L 22/46 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen 27. 1. 2000 VERORDENING (EG) Nr. 183/2000 VAN DE COMMISSIE van 26 januari 2000 tot wĳziging van Verordening (EG) nr. 1067/1999, teneinde de hoeveelheid waarop de permanente openbare inschrĳving voor de uitvoer van zachte tarwe van bakkwaliteit uit Deense interventie- voorraden betrekking heeft, tot 422 709 ton te verhogen DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE GEMEENSCHAPPEN, Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeen- schap, Gelet op Verordening (EEG) nr. 1766/92 van de Raad van 30 juni 1992 houdende een gemeenschappelĳke ordening der markten in de sector granen (1), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Veror- dening (EG) nr. 1253/1999 (2), en met name op artikel 5, opgeslagen hoeveelheden. Daartoe moet bĳlage I bĳ Verordening (EG) nr. 1067/1999 worden aangepast. (4) De in deze verordening vervatte maatregelen zĳn in overeenstemming met het advies van het Comité van beheer voor granen, Overwegende hetgeen volgt: HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD: (1) (2) In Verordening (EEG) nr. 2131/93 van de Commissie (3), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 39/1999 (4), zĳn de procedures en de voorwaarden voor de verkoop van granen door de interventiebureaus vastgesteld. Artikel 1 Verordening (EG) nr. 1067/1999 wordt als volgt gewĳzigd: van (EG) 1067/1999 interventiebureau. Denemarken Bĳ Verordening de nr. Commissie (5), laatstelĳk gewĳzigd bĳ Verordening (EG) nr. 2050/1999 (6), is een permanente openbare inschrĳ- ving opengesteld voor de uitvoer van 200 000 ton in het bezit van het zachte tarwe van bakkwaliteit de Deense Commissie ervan in kennis gesteld dat haar interventie- bureau voornemens is de hoeveelheid waarvoor de inschrĳving voor uitvoer wordt gehouden, met 222 709 ton te verhogen. De totale hoeveelheid waarop de permanente openbare inschrĳving voor de uitvoer van zachte tarwe van bakkwaliteit uit Deense interventie- voorraden betrekking heeft, moet tot 422 709 ton worden verhoogd. heeft 1. Artikel 2 wordt gelezen: „Artikel 2 1. De inschrĳving heeft betrekking op een hoeveelheid van ten hoogste 422 709 ton zachte tarwe van bakkwaliteit voor uitvoer naar alle derde landen. De gebieden waar de 422 709 ton zachte tarwe van 2. bakkwaliteit is opgeslagen, zĳn vermeld in bĳlage I. ”. 2. Bĳlage I wordt vervangen door de bĳlage bĳ deze verorde- ning. Artikel 2 (3) Het is nodig, wegens de verhoging van de hoeveelheid waarop de inschrĳving betrekking heeft, wĳzigingen aan te brengen in de lĳst betreffende de gebieden en de in werking op de dag van haar Deze verordening treedt bekendmaking in het Publicatieblad van de Europese Gemeen- schappen. Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselĳk in elke lidstaat. Gedaan te Brussel, 26 januari 2000. Voor de Commissie Franz FISCHLER Lid van de Commissie (1) PB L 181 van 1. 7. 1992, blz. 21. (2) PB L 160 van 26. 6. 1999, blz. 18. (3) PB L 191 van 31. 7. 1993, blz. 76. (4) PB L 5 van 9. 1. 1999, blz. 64. (5) PB L 130 van 26. 5. 1999, blz. 9. (6) PB L 255 van 30. 9. 1999, blz. 13. 27. 1. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen L 22/47 BĲLAGE „BĲLAGE I Plaats van opslag Hoeveelheid (in ton) Jylland Sjælland Fyn 237 684 168 000 17 025”


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-0111/00 esittäjä(t): Camilo Nogueira Román (Verts/ALE) komissiolle. Tea-joen ympäristön pilaantuminen Galiciassa.

eurovoc_concepts:
EU law
Galicia
environmental impact
environmental protection
impact study
pollution of waterways
reparcelling

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/85 kysyj(cid:228)lle ett(cid:228) parlamentin sihteerist(cid:246)lle. T(cid:228)m(cid:228)n asiantuntijaryhm(cid:228)n suosituksia tutkitaan parhaillaan puite- ohjelman seurannan ja arvioinnin yhteydess(cid:228). (2000/C 330 E/093) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0110/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle Aihe: Lentoliikenneyhteyksien hajauttaminen (26. tammikuuta 2000) Liikenteest(cid:228) vastaava komission j(cid:228)sen on esitt(cid:228)nyt, ett(cid:228) viime vuosina saatujen kaoottisten kokemusten johdosta suunnitellaan Euroopan ilmatilan (cid:148)eurooppalaistamista(cid:148). Aikooko komissio edist(cid:228)(cid:228) lentoyhteyk- sien hajauttamista ja tukea vaihtoehtoisia kansainv(cid:228)lisi(cid:228) lentokentti(cid:228), kuten Santiago de Compostelan kentt(cid:228)(cid:228) Espanjan Galiciassa, ja v(cid:228)ltt(cid:228)(cid:228) n(cid:228)in ylikuormittumisen, jonka aiheuttaa lentojen j(cid:228)rjet(cid:246)n keskitt(cid:228)- minen Madridiin, jonne keskushallinto aikoo keskitt(cid:228)(cid:228) lentoasemainvestoinnit rakentamalla uusia kiitoteit(cid:228) ja jopa uuden lentoaseman? Loyola de Palacion komission puolesta antama vastaus (8. maaliskuuta 2000) tekev(cid:228)t reittiverkkonsa rakennetta, mm. Yhteis(cid:246)n sis(cid:228)ist(cid:228) lentoliikennett(cid:228) s(cid:228)(cid:228)telev(cid:228)n voimassa olevan yhteis(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n nojalla lentoliikenteen harjoittajat lentotiheytt(cid:228) ja liitynt(cid:228)kenttien sijaintia, koskevat p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kset oman kaupallisen harkintansa mukaan ottaen huomioon sellaisia tekij(cid:246)it(cid:228) kuin lentokentt(cid:228)mak- sut, l(cid:228)ht(cid:246)- ja saapumisaikojen saatavuus ja markkinoiden koko. Lentoja yhteis(cid:246)n ulkopuolisten maiden ja yhteis(cid:246)n v(cid:228)lill(cid:228) s(cid:228)(cid:228)telev(cid:228)t kuitenkin kunkin j(cid:228)senvaltion itse tekem(cid:228)t kahdenv(cid:228)liset lentoliikennesopimuk- set, joista useimmat sis(cid:228)lt(cid:228)v(cid:228)t s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)j(cid:228), joilla rajoitetaan alueellisten lentokenttien hoitaman lis(cid:228)liikenteen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228). Komission mielest(cid:228) julkisen vallan suora puuttuminen lentoyhti(cid:246)iden kaupalliseen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksentekoon, joka koskee niiden toimintojen sijoittelua, pit(cid:228)isi rajoittaa erikoistapauksiin, kuten julkisen palvelun turvaami- seen tai liikenteen jakamiseen saman lentokentt(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)n sis(cid:228)ll(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n erityisten s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen pohjalta. Pyrkimys ohjata liikennett(cid:228) lentokent(cid:228)lt(cid:228) toiselle muulla tavoin on ristiriidassa lento- liikenteen vapauttamisen tavoitteiden ja s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen kanssa. N(cid:228)ist(cid:228) yleisist(cid:228) periaatteista huolimatta komissio selvitt(cid:228)(cid:228) parhaillaan, voitaisiinko lentoliikenteen lis(cid:228)(cid:228)nty- v(cid:228)(cid:228) keskittymist(cid:228) muutamiin kansainv(cid:228)lisiin liikennekeskuksiin v(cid:228)hent(cid:228)(cid:228) tarkoituksenmukaisilla tukitoi- milla, joilla parannettaisiin alueellisten lentokenttien asemaa Euroopan lentokentt(cid:228)j(cid:228)rjestelm(cid:228)ss(cid:228). Se aikoo jatkaa ja tehostaa ty(cid:246)t(cid:228)(cid:228)n julkistaa t(cid:228)m(cid:228)n tarkastelun tulokset vuonna 2001. Komissio aikoo lis(cid:228)ksi yhteis(cid:246)n yhteisten lentoliikennesopimusten tekemiseksi yhteis(cid:246)n ulkopuolisten maiden kanssa. N(cid:228)ill(cid:228) sopimuksilla voitaisiin parantaa alueellisten lentokenttien mahdollisuuksia saada hoidettavakseen lis(cid:228)(cid:228) liikennett(cid:228). (2000/C 330 E/094) KIRJALLINEN KYSYMYS E-0111/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Camilo Nogueira RomÆn (Verts/ALE) komissiolle Aihe: Tea-joen ymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantuminen Galiciassa (26. tammikuuta 2000) Ymp(cid:228)rist(cid:246)j(cid:228)rjest(cid:246)jen tietojen mukaan Galician Condadon alueella virtaava ja Minho-jokeen laskeva Tea-joki k(cid:228)rsii vakavasta ymp(cid:228)rist(cid:246)n pilaantumisesta. T(cid:228)m(cid:228) johtuu Covelon kunnassa teht(cid:228)vist(cid:228) maapalstojen C 330 E/86 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 21. 11. 2000 keskitt(cid:228)mist(cid:246)ist(cid:228), joista ei ole tehty mink(cid:228)(cid:228)nlaista ymp(cid:228)rist(cid:246)vaikutusten arviointia. T(cid:246)ist(cid:228) vastuussa oleva Junta de Galiza on itse ehdottanut Tea-joen aluetta sis(cid:228)llytett(cid:228)v(cid:228)ksi Natura 2000 -suojeluverkostoon. Kyseisi(cid:228) t(cid:246)it(cid:228) rahoitetaan EMOTR:n kautta. Voiko komissio tutkia, kuka on vastuussa aiheutetuista ymp(cid:228)rist(cid:246)vahingoista? Margot Wallstr(cid:246)min komission puolesta antama vastaus (7. maaliskuuta 2000) Espanja on esitt(cid:228)nyt Tea-joen 88 hehtaarin aluetta otettavaksi NATURA 2000 -verkostoon luontotyyppien sek(cid:228) luonnonvaraisen el(cid:228)imist(cid:246)n ja kasviston suojelusta 1 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) toukokuuta 1992 annetun neuvoston direktiivin 92/43/ETY (1) mukaiseksi yhteis(cid:246)n t(cid:228)rke(cid:228)n(cid:228) pit(cid:228)m(cid:228)ksi alueeksi. Vastauksena arvoisan parlamentin j(cid:228)senen kysymykseen ja parlamentin vetoomusvaliokunnalle tehtyyn vetoomukseen (2) komissio tekee tutkimuksen arvioidakseen, onko yhteis(cid:246)n ymp(cid:228)rist(cid:246)lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) nou- datettu kyseisess(cid:228) tapauksessa. Lis(cid:228)tietojen saamiseksi komissio on l(cid:228)hett(cid:228)nyt Espanjan viranomaisille kirjeen, jossa se pyyt(cid:228)(cid:228) niiden kommentteja asiasta. Komissio ei ep(cid:228)r(cid:246)i toteuttaa kaikkia toimenpiteit(cid:228) lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nn(cid:246)n noudattamisen varmistamiseksi. T(cid:228)m(cid:228) koskee my(cid:246)s EY:n perustamissopimuksen 226 artiklassa (entinen 169 artikla) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn menettelyn k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:228) tarvittaessa. (1) EYVL L 206, 22. 7. 1992. (2) 365/99. (2000/C 330 E/095) KIRJALLINEN KYSYMYS P-0117/00 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Mathieu Grosch (PPE-DE) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Y(cid:246)lentojen kielt(cid:228)minen Zaventemin kansallisella lentokent(cid:228)ll(cid:228) (B) Belgian varap(cid:228)(cid:228)ministeri ja liikenneministeri antoi 31. joulukuuta 1999 hallinnollisen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysluonnoksen, joka kuitenkin peruutettiin 12. tammikuuta 2000, jotta m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksest(cid:228) voitaisiin k(cid:228)yd(cid:228) lis(cid:228)neuvotteluja. Kyseisell(cid:228) hallinnollisella m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksell(cid:228) belgialaisministeri halusi asettaa (cid:228)(cid:228)nikiinti(cid:246)it(cid:228) ottamalla k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n melurajoihin perustuvan j(cid:228)rjestelm(cid:228)n. T(cid:228)ss(cid:228) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksess(cid:228) sanottiin my(cid:246)s, ett(cid:228) kes(cid:228)st(cid:228) 2003 l(cid:228)htien ei sallittaisi en(cid:228)(cid:228) ainoatakaan kaupallista lentoa aamuisin kello yhden ja viiden v(cid:228)lill(cid:228). T(cid:228)m(cid:228) hallinnollinen m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysluonnos perustuu erityisesti yhteis(cid:246)n lentoliikenteen harjoittajien p(cid:228)(cid:228)syst(cid:228) yhteis(cid:246)n sis(cid:228)isen lentoliikenteen reiteille 23. hein(cid:228)kuuta 1992 annetun neuvoston asetuksen 2408/92/ ETY (1) 9 artiklaan, jossa s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:148)jos ilmaantuu ruuhkaantumiseen tai ymp(cid:228)rist(cid:246)(cid:246)n liittyvi(cid:228) vakavia ongelmia(cid:148), j(cid:228)senvaltiolla on mahdollisuus (cid:148)asettaa liikenneoikeuksien k(cid:228)ytt(cid:228)miselle ehtoja, rajoittaa niiden k(cid:228)ytt(cid:228)mist(cid:228) tai kielt(cid:228)(cid:228) niiden k(cid:228)ytt(cid:228)minen(cid:148). 1. Mill(cid:228) tavalla Belgian liikenneministerin olisi tullut ottaa huomioon neuvoston asetuksen 2408/92/ETY 9 artiklan 3 kohdassa mainittu velvoite (cid:148)sen tulee ilmoittaa muille j(cid:228)senvaltiolle ja komissiolle toimenpi- teist(cid:228)(cid:228)n v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n kolme kuukautta ennen ryhtymist(cid:228)(cid:228)n niihin(cid:148)? Ottaen huomioon, ettei ole olemassa y(cid:246)lentoja kielt(cid:228)v(cid:228)(cid:228) yhteis(cid:246)n lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228), eik(cid:246) kyseisess(cid:228) 2. hallinnollisessa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysluonnoksessa asetettu yksinomaan Zaventemin lentokentt(cid:228)(cid:228) koskeva y(cid:246)lentokielto ole sellainen belgialaisten ja eurooppalaisten lentoliikenteen harjoittajien v(cid:228)list(cid:228) kilpailua v(cid:228)(cid:228)rist(cid:228)v(cid:228) toi- menpide, kuin asetuksen 9 artiklan 2 kohdan nelj(cid:228)nness(cid:228) luetelmakohdassa mainitaan? (1) EYVL L 240, 24. 8. 1992, s. 8