title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2613/99 υποβολή: Horst Schnellhardt (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Φάρμακα στον τομέα της κτηνιατρικής.

eurovoc_concepts:
EU policy
veterinary drug

text: 3. 10. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 280 E/81 Se poio· sta·dio eyri·sketai h diadikasi·a; Poioi· sygkekrime·noi lo·goi odhgoy·n thn Epitroph· na ori·sei aysthro·tera krith·ria pare·mbashw; Gnvri·zei h Epitroph· o·ti se perioxe·w me dysmenei·w klimatike·w synuh·kew (cid:129) paradei·gmatow xa·rin stiw para·ktiew perioxe·w (cid:129) ta h·dh isxy·onta krith·ria pare·mbashw mporoy·n na thrhuoy·n mo·non me thn xrh·sh apaithtikv·n texnikv·n me·svn kai epome·nvw me ejairetika· ychlo·tero ko·stow paragvgh·w; Gnvri·zei h Epitroph· o·ti, ea·n kauorisuoy·n aysthro·tera krith·ria, oi agro·tew stiw proanafero·menew perioxe·w ua eyri·skontai moni·mvw se meionektikh· ue·sh kai ua yfi·stantai zhmi·ew, an kai ta proi¤o·nta toyw den ua ei·nai katv·terhw poio·thtaw; Sxedia·zei h Epitroph· na efarmo·sei mhxanismoy·w perifereiakh·w diaba·umishw h· ryumi·seiw gia perioxe·w me dysmenei·w klimatike·w synuh·kew gia thn antista·umish klimatikv·n meionekthma·tvn; Apa·nthsh toy k. Fischler ej ono·matow thw Epitroph·w (7 Febroyari·oy 2000) H Epitroph· prov·uhse syzh·thsh gia thn ela·xisth poio·thta tvn sithrv·n poy prosfe·ruhkan sthn pare·mbash prokeime·noy na antapokri·nontai ta sithra· poy bri·skontai ypo· kauestv·w apouematopoi·hshw sth zh·thsh eidiko·tera prow ejagvgh·. H syzh·thsh ayth· jeki·nhse ton mh·na Oktv·brio toy 1999 kai synexi·zetai epi· toy paro·ntow. Anaforika· me to pososto· ygrasi·aw tvn sithrv·n, pre·pei na shmeivuei· o·ti ayto· to krith·rio e·xei skopo· thn ejasfa·lish ikanopoihtikoy· apoue·matow sthn pare·mbash gia sxetika· makra· peri·odo, ej oy kai o kauorismo·w toy posostoy· aytoy· se 14,5 % epi· toy paro·ntow. Parekkli·seiw thw ta·jhw toy 15 % e·xoyn symfvnhuei· kata· tiw teleytai·ew perio·doyw. Apo· thn pleyra· thw h eley·uerh agora· apaitei· genika· katv·tera pososta· ygrasi·aw, to·so gia thn esvterikh· agora· o·so kai gia tiw ejagvge·w. Kai ayto· prokeime·noy na apofeyxuei· o ki·ndynow ypoba·umishw thw poio·thtaw me·sv thw ana·ptyjhw tojinv·n. H agora· den de·xetai ychlo·tero pososto· ygrasi·aw para· mo·no gia a·mesh xrh·sh, h· me mei·vsh thw timh·w, dedome·nhw thw ana·gkhw na pragmatopoihuei· apojh·ransh. Den yfi·stantai lo·goi diaforetikh·w prose·ggishw sthn pare·mbash, h opoi·a, aw shmeivuei·, den apotelei· dynato·thta dia·ueshw sthn agora·, alla· mo·no e·na endia·meso sta·dio me dhmo·sia dapa·nh. Eja·lloy, o·poia kai na ei·nai h perioxh· paragvgh·w h· oi klimatologike·w synuh·kew sygkomidh·w, o paragvgo·w mporei· na brei vw agora· gia ta sithra· toy ypo· thn proy¤ po·uesh na ikanopoiei· ta apaitoy·mena poiotika· krith·ria thw agora·w kai, endexome·nvw, probai·nontaw se apojh·ransh ea·n to pososto· ygrasi·aw ei·nai yperbolika· ychlo·. Pro·keitai mo·no gia klimatika· apro·opta symfyh· se ka·ue fytikh· paragvgh·. (2000/C 280 E/084) GRAPTH ERVTHSH E-2613/99 ypobolh·: Horst Schnellhardt (PPE-DE) prow thn Epitroph· (12 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Fa·rmaka ston tome·a thw kthniatrikh·w Sto plai·sio thw nomouetikh·w diadikasi·aw gia thn e·kdosh kanonismoy· toy Eyrvpai¤koy· Koinoboyli·oy kai toy Symboyli·oy sxetika· me fa·rmaka gia spa·niew asue·neiew, me to prokei·meno kei·meno mpo·rese na epiteyxuei· apote·lesma ikanopoihtiko· gia o·loyw toyw endiaferome·noyw. Ston tome·a thw anurv·pinhw iatrikh·w, o kanonismo·w dhmioyrgei· e·na plai·sio to opoi·o ua dieykoly·nei shmantika· ton agv·na kata· tvn spa·nivn asueneiv·n. Me ton tro·po ayto· h EE kaly·ptei e·na keno· poy ypa·rxei se sxe·sh me tiw HPA kai thn Iapvni·a oi opoi·ew mpo·resan poly· nvri·tera na uespi·soyn paro·moia nomouesi·a. Vsto·so, pistey·v o·ti paro·moiew proy¤ poue·seiw ua e·prepe na dhmioyrghuoy·n kai se a·lloyw tomei·w thw farmakeytikh·w, kai sygkekrime·na sthn kthniatrikh·. pvw gnvri·zv, ta teleytai·a xro·nia e·xoyn ejafanisuei· apo· thn agora· orisme·na kthniatrika· fa·rmaka, me apote·lesma na ei·nai sh·mera dynath· mia eidikh· prolhptikh· h· C 280 E/82 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 3. 10. 2000 uerapeytikh· prose·ggish mo·non ypo· o·royw. Ayth· h kata·stash e·xei proky·cei apo· kauara· oikonomikoy·w lo·goyw. H eje·lijh thw eyrvpai¤kh·w agora·w farma·kvn ston tome·a thw kthniatrikh·w pre·pei, kata· thn a·poch· moy, na ejetasuei· me kritiko· ma·ti kai na sygkriuei· me thn kata·stash tvn orfanv·n farma·kvn sthn anurv·pinh iatrikh·. 1. Symfvnei· h Epitroph· me ayth·n thn ajiolo·ghsh thw agora·w farma·kvn ston tome·a thw kthniatrikh·w; Proti·uetai h Epitroph· na anala·bei nomouetikh· prvtoboyli·a; Poia· bh·mata mporoy·n na aname·nontai prow 2. ayth·n thn katey·uynsh; Pv·w dikaiologei· h Epitroph· thn sta·sh thw sthn peri·ptvsh poy den analhfuoy·n nomouetike·w prvtoboy- 3. li·ew; Apa·nthsh toy k. Liikanen ej ono·matow thw Epitroph·w (22 Febroyari·oy 2000) H Epitroph· anagnvri·zei o·ti ypa·rxoyn orisme·new omoio·thtew metajy· tvn problhma·tvn diauesimo·thtaw iatrikv·n kai kthniatrikv·n farma·kvn kai o·ti se polle·w periptv·seiw h e·lleich diauesimo·thtaw kthniatrikv·n farma·kvn gia thn antimetv·pish «h·ssonow shmasi·aw eidv·n» omoia·zei prow th diauesimo·thta farma·kvn gia th uerapei·a ato·mvn poy pa·sxoyn apo· «spa·niew asue·neiew». Kai sta dy·o ayta· tmh·mata tvn agorv·n, h e·reyna, h ana·ptyjh kai h dia·uesh tvn aparai·thtvn iatrofarmakeytikv·n proi¤o·ntvn parempodi·zetai lo·gv thw e·lleichw prooptikv·n ke·rdoyw kai vw ek toy·toy lo·gv thw aprouymi·aw thw farmakobiomhxani·aw na pragmatopoih·sei sxetike·w ependy·seiw. Sthn idiai·terh peri·ptvsh tvn kthniatrikv·n farma·kvn, to pro·blhma epideinv·netai lo·gv thw y·parjhw diafore- tikv·n zvikv·n eidv·n gia ta opoi·a apaitoy·ntai pro·sueta episthmonika· dedome·na. Epiple·on, sthn peri·ptvsh tvn zv·vn poy xrhsimopoioy·ntai gia thn paragvgh· trofi·mvn, h ajiolo·ghsh tvn dedome·nvn sxetika· me ta kata·loipa synepa·getai sobare·w symplhrvmatike·w ependy·seiw ek me·royw thw biomhxani·aw. Epi· toy paro·ntow den yfi·stantai sxetika· ki·nhtra. H Epitroph· ekponei· pro·tash gia thn tropopoi·hsh toy kanonismoy· toy Symboyli·oy (EOK) ariu. 2377/90 thw 26hw Ioyni·oy 1990 gia th ue·spish koinotikh·w diadikasi·aw sxetika· me ton kauorismo· anv·tatvn ori·vn kataloi·pvn kthniatrikv·n farma·kvn sta tro·fima zvikh·w proe·leyshw (1) kai gia thn tropopoi·hsh thw odhgi·aw toy Symboyli·oy 81/851/EOK thw 28hw Septembri·oy 1981 peri· proseggi·sevw tvn nomouesiv·n tvn kratv·n melv·n sxetika· me ta kthniatrika· farmakeytika· proi¤o·nta (2), prokeime·noy na antimetvpistei· to pro·blhma thw e·lleichw kthniatrikv·n farma·kvn gia h·ssonow shmasi·aw ei·dh kai gia orisme·new xrh·seiw (h·ssonow shmasi·aw xrh·seiw). H pro·tash ayth· ua ypoblhuei· to taxy·tero dynato· sto Symboy·lio kai to Koinoboy·lio. Symplhrvmatikh· nomouesi·a eidika· gia thn peri·ptvsh tvn alo·gvn proble·pei kata·llhlo mhxanismo· diaxvrismoy· tvn ippoeidv·n poy proori·zontai gia sfagh· kai anurv·pinh katana·lvsh, epeidh· ta zv·a ayta· ypo·keintai stoyw farmakeytikoy·w kano·new gia ta zv·a apo· ta opoi·a para·gontai ei·dh anurv·pinhw diatrofh·w, kai ta ippoeidh· ta opoi·a stigmati·zontai ei·te prokeime·noy na ejaireuoy·n oristika· apo· thn trofikh· alysi·da ei·te prokeime·noy na epitrapei· h sfagh· toyw ypo· thn proy¤ po·uesh o·ti kataxvrei·tai se eidiko· tmh·ma eno·w «diabathri·oy toy i·ppoy» kai o·ti threi·tai en ge·nei eja·mhnh peri·odow apo·syrshw. Te·low, sto plai·sio thw genikh·w ajiolo·ghshw toy systh·matow e·gkrishw tvn kthniatrikv·n farma·kvn, h Epitroph· pro·sfata ane·uese se tri·toyw na ejeta·soyn to sy·sthma xorh·ghshw adeiv·n kai epoptei·aw tvn iatrikv·n proi¤o·ntvn synolika· sthn Koino·thta. Ba·sei thw ajiolo·ghshw ayth·w ua ypoblhuei· pro·tash gia ne·o sy·sthma sto Symboy·lio kai to Koinoboy·lio kata· to 2001. (1) (2) EE L 224 thw 18. 8. 1990. EE L 317 thw 6. 11. 1981


title: Règlement (CE) n° 64/2000 de la Commission, du 12 janvier 2000, modifiant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état

eurovoc_concepts:
export refund
raw sugar
white sugar

formats: pdf print

text: L 9/6 FR Journal officiel des Communautés européennes 13. 1. 2000 RÈGLEMENT (CE) No 64/2000 DE LA COMMISSION du 12 janvier 2000 modifiant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté européenne, (CE) no 2038/1999 du Conseil, du 13 vu le règlement septembre 1999, portant organisation commune des marchés dans le secteur du sucre (1), et notamment son article 18, paragraphe 5, troisième alinéa, (1) (2) considérant que les restitutions applicables à l'exporta- tion pour le sucre blanc et le sucre brut ont été fixées par le règlement (CE) no 14/2000 de la Commission (2); considérant que l'application des modalités rappelées dans le règlement (CE) no 14/2000 aux données dont la Commission a connaissance conduit à modifier les resti- tutions à l'exportation actuellement en vigueur, confor- mément à l'annexe du présent règlement, A ARRÊTÉ LE PRÉSENT RÈGLEMENT: Article premier Les restitutions à l'exportation des produits visés à l'article 1er paragraphe 1 point a) du règlement (CE) no 2038/1999, en l'état et non dénaturés, fixées à l'annexe du règlement (CE) no 14/2000, sont modifiées conformément aux montants repris en annexe. Le présent règlement entre en vigueur le 13 janvier 2000. Article 2 Le présent règlement est obligatoire dans tous ses éléments et directement applicable dans tout État membre. Fait à Bruxelles, le 12 janvier 2000. Par la Commission Margot WALLSTRÖM Membre de la Commission (1) JO L 252 du 25. 9. 1999, p. 1. (2) JO L 3 du 6. 1. 2000, p. 4. 13. 1. 2000 FR Journal officiel des Communautés européennes L 9/7 du règlement de la Commission, du 12 janvier 2000, modifiant les restitutions à l'exportation du sucre blanc et du sucre brut en l'état ANNEXE Code produit Montant de la restitution 1701 11 90 9100 1701 11 90 9910 1701 11 90 9950 1701 12 90 9100 1701 12 90 9910 1701 12 90 9950 — EUR/100 kg — 43,38 43,72 43,38 43,72 (1) (1) (2) (1) (1) (2) — EUR/1 % de saccharose × 100 kg — 1701 91 00 9000 0,4716 1701 99 10 9100 1701 99 10 9910 1701 99 10 9950 — EUR/100 kg — 47,16 49,75 47,53 — EUR/1 % de saccharose × 100 kg — 1701 99 90 9100 0,4716 (1) Le présent montant est applicable au sucre brut d'un rendement de 92 %. Si le rendement du sucre brut exporté s'écarte de 92 %, le montant de la restitution applicable est calculé conformément aux dispositions de l'article 19 paragraphe 4 du règlement (CE) no 2038/1999. (2) Fixation suspendue par le règlement (CEE) no 2689/85 de la Commission (JO L 255 (CEE) no 3251/85 (JO L le règlement du 26. 9. 1985, p. 12), modifié par 309 du 21. 11. 1985, p. 14)


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2675/99 esittäjä(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle. Yritysostotarjouksia koskeva komission politiikka.

eurovoc_concepts:
company law
competence of the Member States
proposal (EU)
shareholder
takeover bid

formats: html pdf print

text: C 225 E/190 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/212) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2671/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Italian EU:n kansalaisilta vaatima maahantulolupa Saksalaisten matkailijoiden oli leimautettava oranssinv(cid:228)rinen maahantulolupa 15. marraskuuta 1999 Tunisiasta Italiaan (Livornoon) matkalla olleella aluksella. Italian viranomaisten mukaan heilt(cid:228) olisi muussa tapauksessa ev(cid:228)tty p(cid:228)(cid:228)sy Italiaan. Tulliviranomaisten mukaan he eiv(cid:228)t olisi saaneet poistua aluksesta ilman kyseist(cid:228) leimaa. Matka pitkittyi t(cid:228)st(cid:228) syyst(cid:228) useita tunteja, ja matkailijat pitiv(cid:228)t menettely(cid:228) t(cid:246)rke(cid:228)n(cid:228). Mist(cid:228) syyst(cid:228) EU:n kansalaisten on esitett(cid:228)v(cid:228) erityinen maahantulolupa Italiaan? Mit(cid:228) Euroopan komissio aikoo tehd(cid:228) asian suhteen, jos luvan esitt(cid:228)minen ei ole perusteltua? Antonio Vitorinon komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Komissio ottaa yhteytt(cid:228) Italian viranomaisiin saadakseen tarkempaa tietoa arvoisan parlamentin j(cid:228)senen mainitsemasta tapauksesta. Tarvittaessa k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) asian johdosta EY:n perustamissopimuksen 226 artik- lassa (entinen 169 artikla) m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tyn menettelyn. (2000/C 225 E/213) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2675/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Theresa Villiers (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Yritysostotarjouksia koskeva komission politiikka Komission j(cid:228)sent(cid:228) Montia siteerattiin brittil(cid:228)isess(cid:228) sanomalehdess(cid:228) sen j(cid:228)lkeen, kun Vodaphonen Mannes- mannille tekem(cid:228)st(cid:228) tarjouksesta oli ilmoitettu. Sitaatin mukaan kiista, jonka t(cid:228)m(cid:228) tarjous aiheutti, toi esiin tarpeen p(cid:228)(cid:228)st(cid:228) sopimukseen ehdotetusta yritysostotarjousdirektiivist(cid:228) (kolmastoista direktiivi yhti(cid:246)oikeu- dellisista yritysostotarjouksista). Ison-Britannian liiketoimintayhteis(cid:246) on vastustanut ehdotettua direktiivi(cid:228) sill(cid:228) perusteella, ett(cid:228) se merkitsisi liiketoiminnalle kalliiksi k(cid:228)yvi(cid:228) lakis(cid:228)(cid:228)teisi(cid:228) taakkoja ja syrj(cid:228)ytt(cid:228)isi Yhdistyneen kuningaskunnan yritysosto- paneelin (Takeover Panel), joka on todistetusti onnistunut hoitamaan yritysostokysymyksi(cid:228) ei-lakis(cid:228)(cid:228)teiselt(cid:228) pohjalta. Kuinka komission ehdotuksilla ratkaistaan n(cid:228)m(cid:228) kysymykset ja taataan, ett(cid:228) yritysostoja kontrolloidaan tehokkaasti j(cid:228)senvaltioissa tai koko EU:ssa? Frederik Bolkesteinin komission puolesta antama vastaus (17. helmikuuta 2000) Kolmanneksitoista Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi yhti(cid:246)oikeudellisista yritysostotarjouk- sista esitetyn muutetun ehdotuksen (1) tavoitteena on varmistaa yhdenvertainen v(cid:228)hemmist(cid:246)osakkaiden v(cid:228)himm(cid:228)issuoja kun m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)ysvalta yrityksess(cid:228) on siirtym(cid:228)ss(cid:228). Ehdotetussa direktiiviss(cid:228) edellytet(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) j(cid:228)senvaltiot nimitt(cid:228)v(cid:228)t v(cid:228)hint(cid:228)(cid:228)n yhden viranomaisen valvomaan tarjousmenettelyn kulkua. Oikeusk(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)jen erilaisuuden vuoksi kysymys valvontaviranomaisen p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)sten 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/191 valituskelpoisuudesta j(cid:228)tet(cid:228)(cid:228)n j(cid:228)senvaltioille. Ehdotetussa direktiiviss(cid:228) on kuitenkin ohjeita siit(cid:228), kuinka yritysostotarjouksia valvotaan tapauksissa, joissa valvontaviranomaisia on useammasta kuin yhdest(cid:228) j(cid:228)sen- valtiosta. (1) EYVL C 378, 13. 12. 1997. (2000/C 225 E/214) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2681/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Espanjan hallituksen lausumat s(cid:228)hk(cid:246)teollisuudelle my(cid:246)nnett(cid:228)vist(cid:228) tuista Espanjan hallitus ja erityisesti teollisuusministeri ja hallituksen tiedottaja Josep PiquØ ovat ilmoittaneet useaan kertaan, ett(cid:228) komissio aikoo tehd(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen Espanjan s(cid:228)hk(cid:246)alalle my(cid:246)nnett(cid:228)vist(cid:228) valtiontuista kustannuksiin, joita kilpailun avaaminen aiheuttaa. Voiko komissio vahvistaa n(cid:228)m(cid:228) Espanjan hallituksen v(cid:228)itteet? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2000) Espanjan ministerin ja kilpailupolitiikasta vastaavan komissaarin v(cid:228)lisiss(cid:228) neuvotteluissa on sovittu, ett(cid:228) kyseist(cid:228) tapausta koskeva p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tehd(cid:228)(cid:228)n ennen vuoden 1999 loppua. Puolueettoman konsultin etsiminen ja tapauksen monitahoisuus ovat kuitenkin viiv(cid:228)stytt(cid:228)neet tavoitteen saavuttamista. Komissio toivoo kaikesta huolimatta voivansa tehd(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mahdollisimman pikaisesti. (2000/C 225 E/215) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2682/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Luis Berenguer Fuster (PSE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s valtiontukia koskevasta asiasta Espanjan lehdist(cid:246)ss(cid:228) on kerrottu teollisuusministeri(cid:246)n tiedotteessa (cid:148)Bolet(cid:237)n de Energ(cid:237)a ElØctrica(cid:148) julkais- tuista tiedoista, joiden mukaan s(cid:228)hk(cid:246)yhti(cid:246)t ovat jo saaneet 387 223 miljoonaa pesetaa valtion tukia. Espanjan kuluttajat maksavat t(cid:228)st(cid:228) korkeampina s(cid:228)hk(cid:246)n hintoina. Vastauksessaan esitt(cid:228)m(cid:228)(cid:228)ni kysymykseen komissio ilmoitti, ett(cid:228) se ei ole pit(cid:228)nyt aiheellisena p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) tukien maksamisen keskeytt(cid:228)misest(cid:228), koska komission mielest(cid:228) ei ole aikaisempaa toimintamallia, koska asia on joita monimutkainen ja koska asiasta k(cid:228)yd(cid:228)(cid:228)n neuvotteluja. Samalla kuluttajat maksavat valtiontuista, pidet(cid:228)(cid:228)n periaatteessa laittomina ja yritykset ovat saaneen noin 30 prosenttia tukien kokonaism(cid:228)r(cid:228)st(cid:228). Maksettuja tukia on vaikea saada takaisin, jos asiasta tehd(cid:228)(cid:228)n siihen velvoittava p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s. Onko komission mielest(cid:228) jo aika tehd(cid:228) p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)s tukien maksamisen keskeytt(cid:228)mist(cid:228)?


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2687/99 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission. Organisationsplan und Finanzierung des Kommunikationsteams des Kommissionspräsidenten.

eurovoc_concepts:
Community budget
President of the Commission
administration of the Institutions
communications policy
information policy

text: C 225 E/192 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 Antwort von Herrn Monti im Namen der Kommission (8. Februar 2000) Falls erforderlich, d(cid:252)rfte die Kommission in der Lage sein, die bereits ausgezahlten Beihilfen auf Grundlage des Artikels 14 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. M(cid:228)rz 1999 (cid:252)ber besondere Vorschriften f(cid:252)r die Anwendung von Artikel 93 des EG-Vertrags (1) zur(cid:252)ckzufordern. Aus den in der Antwort auf die schriftliche Anfrage E-2681/99 (2) erl(cid:228)uterten Gr(cid:252)nden erachtet es die Kommission vorerst nicht f(cid:252)r angebracht, da(cid:223) in dem anstehenden Fall von der Artikel 11 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 gebotenen M(cid:246)glichkeit Gebrauch gemacht wird. (1) ABl. L 83 vom 27. 3. 1999. (2) Siehe Seite 191. (2000/C 225 E/216) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2684/99 von Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Luftverkehr Welche Bedingungen m(cid:252)ssen nach Ansicht der Europ(cid:228)ischen Kommission die Regionalfl(cid:252)ge zwischen Inseln f(cid:252)r die Erkl(cid:228)rung (cid:252)ber die Verpflichtung zur (cid:246)ffentlichen Dienstleistung erf(cid:252)llen? Was ist der generelle Standpunkt der Europ(cid:228)ischen Kommission zu dieser Art von Erkl(cid:228)rungen? Antwort von Frau de Palacio im Namen der Kommission (1. Februar 2000) Gem(cid:228)(cid:223) Artikel 4 der Verordnung (EWG) Nr. 2408/92 des Rates vom 23. Juli 1992 (cid:252)ber den Zugang von Luftfahrtunternehmen der Gemeinschaft zu Strecken des innergemeinschaftlichen Flugverkehrs (1) kann ein Mitgliedstaat im Linienflugverkehr zu einem Flughafen, der ein Rand- oder ein Entwicklungsgebiet seines Hoheitsgebiets bedient, oder auf einer wenig frequentierten Strecke zu einem Regionalflughafen seines Hoheitsgebiets (cid:129) wobei die jeweilige Strecke f(cid:252)r die wirtschaftliche Entwicklung des Gebiets, in dem der Flughafen liegt, als unabdingbar gilt (cid:129) gemeinwirtschaftliche Verpflichtungen auferlegen. Der Flugverkehr zu Inselgebieten eignet sich besonders f(cid:252)r die Anwendung dieser Bestimmungen. So befinden sich Inseln h(cid:228)ufig in Rand- oder Entwicklungsgebieten. Zudem handelt es sich oft um wenig frequentierte Strecken. Die betreffenden Strecken gelten in der Regel als unabdingbar f(cid:252)r die wirtschaftliche Entwicklung der betreffenden Inselgebiete. Spanien, Frankreich, Portugal und das Vereinigte K(cid:246)nigreich haben auf der Grundlage dieser Bestimmun- gen f(cid:252)r mehrere Flugverbindungen mit Inselgebieten im Atlantik oder im Mittelmeer gemeinwirtschaftliche Verpflichtungen auferlegt. (1) ABl. L 240 vom 24. 12. 1992. (2000/C 225 E/217) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2687/99 von Bart Staes (Verts/ALE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Organisationsplan und Finanzierung des Kommunikationsteams des Kommissionspr(cid:228)sidenten Der Pr(cid:228)sident der Kommission nimmt die Dienste eines echten Kommunikationsteams in Anspruch, um seine politische Botschaft zu verbreiten. Diese Strategie weist (cid:129) nicht zuf(cid:228)llig (cid:129) viele ˜hnlichkeiten mit der Methode des britischen Premierministers auf. Einer der Berater Prodis soll ein Pressesekret(cid:228)r von Tony Blair sein. 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/193 Der Journalist Dorien Presser hat diese Arbeitsmethode in de Volkskrant als Propaganda bezeichnet. (cid:132)Er [der britische Premierminister] schert sich wenig um das Parlament oder um die kritische Presse. Demokratie ist f(cid:252)r Blair vor allem Propagandatechnik. Er beherrscht diese Technik in einer Weise, auf die Goebbels neidisch gewesen w(cid:228)re. Mit raffinierten Kommunikationsstrategien wendet er sich unmittelbar an das Volk. (cid:147) 1. Seit wann wird der Pr(cid:228)sident der Kommission von einem Kommunikationsteam unterst(cid:252)tzt? 2. Wer ist Mitglied, Berater usw. des Kommunikationsteams? 3. Unter wessen Einsatzleitung steht das Kommunikationsteam? 4. Welche Aufgabenverteilung und welcher Organisationsplan wurden innerhalb des Kommunikations- team festgelegt? 5. Wie stehen die Mitglieder des Kommunikationsteams mit der Europ(cid:228)ischen Kommission in Verbin- dung? 6. Ist das Kommunikationsteam von der Dienststelle Presse und Kommunikation abh(cid:228)ngig? In welcher H(cid:246)he werden j(cid:228)hrlich Haushaltsmittel zur Finanzierung des Kommunikationsteams 7. bereitgestellt? 8. Welche Ziele hat das Kommunikationsteam in seinem Aktionsplan festgelegt? Antwort von Herrn Prodi im Namen der Kommission (21. Februar 2000) Weder die Kommission noch ihr Pr(cid:228)sident verf(cid:252)gen (cid:252)ber ein (cid:132)Kommunikationsteam(cid:147) au(cid:223)erhalb des Presse- und Kommunikationsdienstes. Diesem Dienst, dessen Organisationsplan dem Herrn Abgeordneten und dem Generalsekretariat des Parlaments direkt zugeht, geh(cid:246)ren weder ein Berater noch ein ehemaliger Berater des britischen Premierministers an. Der Presse- und Kommunikationsdienst, in dem die Funktionen des ehemaligen Dienstes des Sprechers und ein Teil der T(cid:228)tigkeiten der ehemaligen Generaldirektion Information, Kommunikation, Kultur, audiovisu- elle Medien zusammengefa(cid:223)t sind, ist ein Dienst der Kommission wie alle anderen Generaldirektionen. Er wird von einem Dienstleiter geleitet und untersteht (cid:129) wie der Sprecher der Kommission, der ebenfalls dem Dienst zugeordnet ist (cid:129) dem Pr(cid:228)sidenten. Der Presse- und Kommunikationsdienst wird aus Teil A des Gemeinschaftshaushalts finanziert. F(cid:252)r ihn gelten die gleichen Haushaltsregeln wie f(cid:252)r alle Generaldirektionen der Kommission. Nicht Propaganda ist das Ziel des Presse- und Kommunikationsdienstes, sondern vielmehr eine ersch(cid:246)p- fende, transparente und offene Information und Kommunikation (cid:252)ber die T(cid:228)tigkeiten der Kommission. (2000/C 225 E/218) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-2692/99 von Ursula Stenzel (PPE-DE) an die Kommission (11. Januar 2000) Betrifft: Umwandlung des Nie(cid:223)brauchrechtes in Eigentum Im Rahmen der Privatisierung in Polen wurden die zu einem Unternehmen geh(cid:246)renden Liegenschaften in vielen F(cid:228)llen nicht sofort ins Privateigentum (cid:252)bergeben, sondern der Erwerber des Unternehmens wurde mit einem gesetzlichen Nie(cid:223)brauchrecht ausgestattet. Seitdem wurde in Polen mehrmals eine Umwandlung dieses Nie(cid:223)brauchrechtes in ein volles Eigentumsrecht diskutiert. Wird diese Diskussion m(cid:246)glicherweise auch Gegenstand der Beitrittsverhandlungen, und wenn ja, welcher Form? in Kann die Kommission jedenfalls Auskunft (cid:252)ber den aktuellen Stand dieser Diskussion geben, die letzt- endlich auch Auswirkungen auf in Polen t(cid:228)tige Unionsunternehmen hat?


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2618/99 från Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen. Grundläggande rättigheter.

eurovoc_concepts:
EU policy
ownership

text: C 280 E/84 Europeiska gemenskapernas officiella tidning SV 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/086) SKRIFTLIG FR¯GA E-2618/99 fr(cid:229)n Michl Ebner (PPE-DE) till kommissionen (12 januari 2000) ˜mne: Grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter 1. Enligt artikel 295 i EG-f(cid:246)rdraget (f(cid:246)re detta artikel 222) skall (cid:228)renden som g(cid:228)ller (cid:228)gander(cid:228)tt p(cid:229) grundval av subsidiaritetsprincipen behandlas av medlemsstaterna. I artikel 6. 1 i EG-f(cid:246)rdraget ges det emellertid vissa n(cid:246)dv(cid:228)ndiga garantier som har samband med de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och d(cid:228)rmed med erk(cid:228)nnandet av (cid:228)gander(cid:228)tten. Ett stort antal f(cid:246)rordningar inom EU f(cid:229)r f(cid:246)ljder f(cid:246)r (cid:228)gander(cid:228)tten d(cid:229) de till(cid:228)mpas. Detta g(cid:228)ller bland annat f(cid:229)geldirektivet, livsmilj(cid:246)direktivet och nitratdirektivet. Det finns en risk f(cid:246)r att vissa f(cid:246)rordningar som h(cid:229)ller p(cid:229) att utarbetas kommer att f(cid:229) liknande negativa f(cid:246)ljder n(cid:228)r det g(cid:228)ller (cid:228)gande av mark (ansvar avseende milj(cid:246) och produkter m. m. ). Hur avser kommissionen att genom sitt (cid:228)gander(cid:228)tten, eftersom skydd av de grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheterna (cid:228)ven inneb(cid:228)r skydd av (cid:228)gander(cid:228)tten? lagstiftande arbete s(cid:228)kerst(cid:228)lla en tillr(cid:228)cklig skyddsniv(cid:229) f(cid:246)r P(cid:229) r(cid:229)dets m(cid:246)te i K(cid:246)ln p(cid:229)b(cid:246)rjade man arbetet med att utarbeta en stadga om grundl(cid:228)ggande 2. r(cid:228)ttigheter. Enligt Europeiska konventionen om de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna (cid:228)r (cid:228)gander(cid:228)tten en grund- l(cid:228)ggande r(cid:228)ttighet. Kommer (cid:228)gander(cid:228)tten att ing(cid:229) i stadgan? N(cid:228)r stadgan har slutf(cid:246)rts, hur kommer den att till(cid:228)mpas i praktiken? Svar fr(cid:229)n Ant(cid:243)nio Vitorino p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (14 februari 2000) ˜gander(cid:228)tten (cid:228)r en grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttighet som garanteras genom artikel 1 i till(cid:228)ggsprotokollet till 1. konventionen ang(cid:229)ende skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna och genom medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner. ˜gander(cid:228)tten (cid:228)r inte absolut, utan kan underkastas begr(cid:228)nsningar. S(cid:229)ledes f(cid:229)r egendom rentav exploateras, om det sker i det allm(cid:228)nnas intresse. I artikel 1 i till(cid:228)ggsprotokollet f(cid:246)reskrivs n(cid:228)mligen att (cid:148)envar fysisk eller juridisk persons r(cid:228)tt till sin egendom skall l(cid:228)mnas okr(cid:228)nkt. Ingen m(cid:229) ber(cid:246)vas sin egendom annat (cid:228)n i det allm(cid:228)nnas intresse och under de f(cid:246)ruts(cid:228)ttningar som angivas i lag och av folkr(cid:228)ttens allm(cid:228)nna grundsatser. Ovanst(cid:229)ende best(cid:228)mmelser inskr(cid:228)nka likv(cid:228)l icke en stats r(cid:228)tt att genomf(cid:246)ra s(cid:229)dan lagstiftning som staten finner erforderlig f(cid:246)r att reglera nyttjandet av viss egendom i (cid:246)verensst(cid:228)mmelse med det allm(cid:228)nnas intresse eller f(cid:246)r att s(cid:228)kerst(cid:228)lla betalning av skatter och andra p(cid:229)lagor eller av b(cid:246)ter och viten(cid:148). Enligt artikel 295 (tidigare artikel 222) i EG-f(cid:246)rdraget skall f(cid:246)rdraget (cid:148)inte i n(cid:229)got h(cid:228)nseende ingripa i medlemsstaternas egendomsordning(cid:148), men enligt artikel 6. 2 i F(cid:246)rdraget om Europeiska unionen skall unionen (cid:148)som allm(cid:228)nna principer f(cid:246)r gemenskapsr(cid:228)tten respektera de grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheterna, s(cid:229)som de garanteras i Europakonventionen om skydd f(cid:246)r de m(cid:228)nskliga r(cid:228)ttigheterna och de grundl(cid:228)ggande friheterna, undertecknad i Rom den 4 november 1950, och s(cid:229)som de f(cid:246)ljer av medlemsstaternas gemensamma konstitutionella traditioner(cid:148). Kommissionen respekterar f(cid:246)r sin del proportionalitetsprincipen i alla f(cid:246)rslag, f(cid:246)r att (cid:228)gander(cid:228)tten inte skall p(cid:229)verkas annat (cid:228)n n(cid:228)r det allm(cid:228)nnas intresse absolut kr(cid:228)ver det. 2. Eftersom stadgan om grundl(cid:228)ggande r(cid:228)ttigheter (cid:228)r under utarbetande och m(cid:229)nga hith(cid:246)rande fr(cid:229)gor fortfarande (cid:228)r obesvarade, kan kommissionen inte l(cid:228)mna n(cid:229)gra uppgifter om stadgans inneh(cid:229)ll eller om hur den i praktiken kommer att till(cid:228)mpas. Det beror p(cid:229) dess juridiska karakt(cid:228)r och dess inneh(cid:229)ll. Med tanke p(cid:229) (cid:228)gander(cid:228)ttens betydelse st(cid:229)r det dock klart att stadgan m(cid:229)ste inneh(cid:229)lla regler om (cid:228)gander(cid:228)tten


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2684/99 di Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) alla Commissione. Trasporti aerei.

eurovoc_concepts:
air transport
economic development
peripheral region
public service
regulation (EU)

text: C 225 E/192 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 8. 8. 2000 Risposta data dal sig. Monti in nome della Commissione (8 febbraio 2000) La Commissione considera che, se fosse necessario, potrebbe procedere al recupero degli aiuti gi(cid:224) versati, conformemente all(cid:146)articolo 14 del regolamento (CE) no 659/1999 del Consiglio del 22 marzo 1999 recante modalit(cid:224) di applicazione dell(cid:146)articolo 93 del trattato CE (1). Nell(cid:146)immediato, per le stesse ragioni gi(cid:224) esposte nella risposta all(cid:146)interrogazione scritta E-2681/99 (2) dell(cid:146)onorevole parlamentare, la Commissione rimane dell(cid:146)avviso che nella fattispecie non Ł pertinente avvalersi della facolt(cid:224) di cui all(cid:146)articolo 11 del regolamento (CE) n. 659/1999 succitato. (1) GU L 83 del 27. 3. 1999. (2) V. pag. 191. (2000/C 225 E/216) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2684/99 di Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Trasporti aerei Pu(cid:242) la Commissione europea indicare quali condizioni ritiene che debbano soddisfare i voli regionali tra isole ai fini della dichiarazione di obbligo di servizio pubblico, e qual Ł in generale la sua posizione in merito a questo tipo di dichiarazioni? Risposta data dalla sig. ra de Palacio in nome della Commissione (1o febbraio 2000) Secondo le disposizioni dell(cid:146)articolo 4 del regolamento del Consiglio (CEE) n. 2408/92, del 23 luglio 1992, sull(cid:146)accesso dei vettori aerei della Comunit(cid:224) alle rotte intracomunitarie (1), uno Stato membro pu(cid:242) imporre oneri di servizio pubblico su servizi aerei di linea verso un aeroporto che serve una regione periferica o in via di sviluppo situata sul suo territorio o su rotte a bassa densit(cid:224) di traffico verso un aeroporto regionale situato sul suo territorio, se tali rotte sono considerate vitali per lo sviluppo economico della regione nella quale Ł situato l(cid:146)aeroporto. Le rotte che servono le isole si prestano particolarmente bene all(cid:146)applicazione di queste disposizioni. Infatti, le isole risultano in molti casi essere zone periferiche o in via di sviluppo. Inoltre, si tratta spesso di rotte a debole intensit(cid:224) di traffico e considerate di norma essenziali per lo sviluppo economico delle isole in questione. Sulla base delle suddette disposizioni, la Spagna, la Francia, il Portogallo e il Regno Unit hanno imposto oneri di servizio pubblico su molte rotte che collegano isole situate nell(cid:146)Atlantico o nel Mediterraneo. (1) GU L 240 del 24. 12. 1992. (2000/C 225 E/217) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2687/99 di Bart Staes (Verts/ALE) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Organigramma e finanziamento della squadra di comunicazioni del Presidente della Commissione Il Presidente della Commissione fa ricorso ad una vera e propria squadra di comunicazioni per trasmettere il suo messaggio politico. Tale approccio mostra, non a caso, notevoli somiglianze con la tecnica adottata dal Primo Ministro britannico. Uno dei consiglieri del sig. Prodi sarebbe il segretario di stampa di Tony Blair


title: QUESTION ÉCRITE E-2676/99 posée par Malcolm Harbour (PPE-DE) à la Commission. Aides d'État à l'industrie automobile.

eurovoc_concepts:
State aid
common commercial policy
control of State aid
motor vehicle industry
restriction on competition
third country

text: C 280 E/100 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/102) QUESTION (cid:201)CRITE P-2670/99 posØe par Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: DØmission du directeur gØnØral de la DG Emploi et affaires sociales (11 janvier 2000) Selon nos informations, le directeur gØnØral de la DG Emploi et affaires sociales vient de prØsenter sa dØmission. La Commission pourrait-elle donner des informations sur les raisons de cette dØmission ainsi que sur l(cid:146)impact qu(cid:146)elle aura sur la dØfinition de sa position pendant les prØparatifs du Conseil europØen de Lisbonne sur «l(cid:146)Emploi et la compØtitivitØ en Europe»? RØponse donnØe par M. Kinnock au nom de la Commission (24 janvier 2000) Allan Larsson, directeur gØnØral de la DG Emploi et affaires sociales, n(cid:146)a pas prØsentØ sa dØmission. Il a annoncØ son intention dans le courant de l(cid:146)annØe de quitter la Commission, comme il en a le droit, aprŁs avoir passØ cinq ans (cid:224) ce poste. La Commission travaille (cid:224) la prØparation du Conseil europØen de Lisbonne. Tous les services apportent normalement leur contribution. (2000/C 280 E/103) QUESTION (cid:201)CRITE E-2676/99 posØe par Malcolm Harbour (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Aides d(cid:146)(cid:201)tat (cid:224) l(cid:146)industrie automobile (12 janvier 2000) La Commission a indiquØ que les aides d(cid:146)(cid:201)tat (cid:224) l(cid:146)industrie automobile feront l(cid:146)objet d(cid:146)une Øtude spØcifique. (cid:192) quelle date cette Øtude sera-t-elle terminØe et comment la Commission pourra-t-elle garantir que les entreprises du secteur automobile qui souhaitent Øtablir de nouvelles unitØs dans l(cid:146)Union europØenne ne seront pas dØsavantagØes sur le plan de la concurrence par rapport aux offres d(cid:146)aides Ømanant de pays tiers, les incitant (cid:224) transfØrer leurs activitØs en dehors de l(cid:146)Union? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (8 fØvrier 2000) La Commission a instaurØ en 1989 un encadrement communautaire des aides d(cid:146)(cid:201)tat dans le secteur automobile (ci-aprŁs dØnommØ «l(cid:146)encadrement automobile»), avec le double objectif d(cid:146)assurer la transpa- rence des flux d(cid:146)aide et d(cid:146)imposer une discipline stricte dans l(cid:146)octroi de ces aides, pour limiter au maximum les distorsions de concurrence. L(cid:146)encadrement actuel est entrØ en vigueur le 1er janvier 1998 pour une durØe de 3 ans. Il prØvoit qu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)issue de cette pØriode, la Commission examinera sa prorogation Øventuelle, en particulier au regard de l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement de l(cid:146)encadrement multisectoriel. La Commission a rØcemment commencØ (cid:224) examiner l(cid:146)Øvolution future de l(cid:146)encadrement automobile. Une entreprise de conseil indØpendante a ØtØ engagØe pour lui prŒter assistance. Des discussions approfondies auront lieu avec les (cid:201)tats membres et les reprØsentants du secteur automobile. La Commission devrait Œtre en mesure d(cid:146)adopter une dØcision finale sur l(cid:146)avenir de l(cid:146)encadrement automobile en juillet 2000. En ce qui concerne la concurrence dØloyale pratiquØe par des pays tiers qui offrent des rØgimes d(cid:146)aide dans le but d(cid:146)obtenir un transfert d(cid:146)activitØs vers leur territoire, des cas rØcents montrent que souvent, quand un constructeur automobile cherche un site d(cid:146)implantation pour un projet d(cid:146)investissement (dont les marchØs cibles se trouvent en Europe occidentale), deux possibilitØs se prØsentent: soit investit dans la CommunautØ, soit il crØe de nouvelles usines dans les pays candidats. il 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/101 Les accords europØens prØvoient que ces pays mettent en (cid:156)uvre l(cid:146)acquis communautaire dans le domaine des aides d(cid:146)(cid:201)tat, ce qui signifie que les pays candidats ne peuvent pas octroyer des rØgimes d(cid:146)aides contraires aux rŁgles de concurrence (cid:224) une sociØtØ qui investit sur leur territoire. La Commission enquŒte actuellement sur des cas d(cid:146)aides publiques concernant des constructeurs automobiles en Pologne, en Roumanie, en Hongrie et en Slovaquie. Une coopØration exemplaire a eu lieu cette annØe entre la RØpublique tchŁque et la Commission lors de l(cid:146)examen par les autoritØs tchŁques d(cid:146)une proposition d(cid:146)aide (cid:224) Skoda (une filiale du groupe Volkswagen). Les rŁgles communautaires ont ØtØ appliquØes et le montant total de l(cid:146)aide a ØtØ ramenØ de 130 (cid:224) 22 millions d(cid:146)euros. (2000/C 280 E/104) QUESTION (cid:201)CRITE E-2683/99 posØe par Luis Berenguer Fuster (PSE) (cid:224) la Commission Objet: Droit de concurrence et secteur de l(cid:146)ØlectricitØ en Espagne (12 janvier 2000) Le gouvernement espagnol a dØclarØ en octobre dernier qu(cid:146)en cas de refus d(cid:146)une aide aux compagnies d(cid:146)ØlectricitØ destinØe (cid:224) couvrir le coßt du transfert (cid:224) la concurrence, la facture (cid:224) rØgler par le consommateur s(cid:146)en trouverait alourdie. RØcemment, l(cid:146)association des compagnies d(cid:146)ØlectricitØ a tenu des propos identiques en insistant sur le caractŁre positif de ces mesures, que la Commission europØenne examine actuellement (cid:224) titre d(cid:146)aide publique. Cette information est non seulement difficile (cid:224) comprendre mais rØvŁle, que malgrØ l(cid:146)instauration de la libØralisation du secteur de l(cid:146)ØlectricitØ, les entreprises dØtiennent une position dominante dans la mesure oø elles peuvent fixer leur prix avec le gouvernement sans tenir compte des concurrents dŁs lors qu(cid:146)il n(cid:146)y en a pas. La Commission n(cid:146)estime-t-elle pas que ces dØclarations du gouvernement espagnol et des compagnies d(cid:146)ØlectricitØ sont la preuve de l(cid:146)absence de concurrence au sein du secteur de l(cid:146)ØlectricitØ en Espagne? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (25 fØvrier 2000) Le gouvernement espagnol a notifiØ (cid:224) la Commission son intention d(cid:146)accorder une compensation financiŁre aux entreprises du secteur de l(cid:146)ØlectricitØ afin de les aider (cid:224) s(cid:146)adapter (cid:224) la concurrence gØnØrØe par la libØralisation de ce secteur en application de la directive 96/92/CE du Parlement europØen et du Conseil du 19 dØcembre 1996 concernant des rŁgles communes pour le marchØ intØrieur de l(cid:146)ØlectricitØ (1). La Commission examine actuellement cette notification avec soin. Elle n(cid:146)a pas encore terminØ son examen et ne peut donc pas en communiquer les rØsultats. La Commission n(cid:146)a pas menØ rØcemment d(cid:146)autre enquŒte sur la concurrence dans le secteur de l(cid:146)ØlectricitØ en Espagne et n(cid:146)est par consØquent pas actuellement en mesure de rØpondre (cid:224) la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire. (1) JO L 27 du 30. 1. 1997. (2000/C 280 E/105) QUESTION (cid:201)CRITE E-2685/99 posØe par Roberta Angelilli (UEN) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: DØtØrioration du littoral pontin (Italie) par les autoritØs rØgionales du Latium Il y a quelques mois, des opØrations «d(cid:146)assainissement de l(cid:146)environnement» ont ØtØ rØalisØes, (cid:224) l(cid:146)initiative des autoritØs du Latium, prŁs de Porto Badino, dans la commune de Terracina. (cid:192) cette occasion, des graviers ont ØtØ rØpandus sur l(cid:146)avant-plage, ce qui a endommagØ plusieurs kilomŁtres de plage, l(cid:146)accumulation de


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2628/99 esittäjä(t): Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) ja Gian Gobbo (TDI) komissiolle. Komission puheenjohtajan Romano Prodin osallistuminen vaalikampanjaan Italiassa.

eurovoc_concepts:
Italy
President of the Commission
election campaign
freedom of expression
freedom of opinion
political figure
political morality

text: C 225 E/138 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/148) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2459/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Antonio Tajani (PPE-DE), Giorgio Lisi (PPE-DE), Raffaele Costa (PPE-DE), Mario Mauro (PPE-DE), Stefano Zappal(cid:224) (PPE-DE), Raffaele Fitto (PPE-DE), Renato Brunetta (PPE-DE), Enrico Ferri (PPE-DE) ja Amalia Sartori (PPE-DE) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Ristiriita komission puheenjohtajan teht(cid:228)vien ja vaalikampanjaan osallistumisen v(cid:228)lill(cid:228) Italian lehdist(cid:246)n (Messageron artikkeli 15. 11. 1999) antamien tietojen mukaan Euroopan komission puheenjohtaja Romano Prodi osallistui henkil(cid:246)kohtaisesti vaalikampanjaan tukeakseen ehdokas Parisia 28. marraskuuta 1999 pidett(cid:228)viss(cid:228) vaaleissa, joissa valitaan vaalipiirin 12 (Bologna) edustajat. Mik(cid:228)li n(cid:228)m(cid:228) tiedot pit(cid:228)v(cid:228)t paikkansa, eik(cid:246) komission puheenjohtajan mielest(cid:228) h(cid:228)nen toimintansa riko Euroopan yhteis(cid:246)n perustamissopimusta ja erityisesti sen 213 artiklan (ent. 157 artikla) 2 kohtaa, jonka mukaan (cid:148)komission j(cid:228)senet hoitavat teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) t(cid:228)ysin riippumattomina yhteis(cid:246)n yleisen edun mukaisesti. Teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) hoitaessaan he eiv(cid:228)t pyyd(cid:228) eiv(cid:228)tk(cid:228) ota ohjeita milt(cid:228)(cid:228)n hallitukselta tai muultakaan taholta. He pid(cid:228)ttyv(cid:228)t kaikesta, mik(cid:228) on ristiriidassa heid(cid:228)n teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) kanssa. Jokainen j(cid:228)senvaltio sitoutuu kunni- oittamaan t(cid:228)t(cid:228) periaatetta ja pid(cid:228)ttym(cid:228)(cid:228)n yrityksist(cid:228) vaikuttaa komission j(cid:228)seniin heid(cid:228)n hoitaessaan teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)ns(cid:228). (cid:148)? (2000/C 225 E/149) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2600/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Bart Staes (Verts/ALE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Komission j(cid:228)senten osallistuminen omien puolueiden ja vaaliliittojen suoraan poliittiseen toimintaan Jo aikaisemmin komission j(cid:228)senet Neil Kinnock, Jacques Delors ja Emma Bonino osallistuivat toimikau- tensa aikana aktiivisesti omien poliittisten puolueidensa vaalikampanjoihin ja poliittiseen toimintaan samalla tavalla kuin komission puheenjohtaja Romano Prodi osallistui 26. marraskuuta 1999 Bolognan kaupungissa Emilia-Romagnan alueella ehdokas Arturo Parisin vaalikampanjan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)stilaisuuteen nousten puhujanaitioon julistamaan tukensa kyseiselle ehdokkaalle. N(cid:228)in kerrottiin 26. marraskuuta 1999 Italian lehtitalojen Ansan, And Kronosin, Diren ja Agin julkaisuissa ja seuraavana p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) monissa p(cid:228)iv(cid:228)lehdiss(cid:228) alkaen Resto del Carlinosta, jota kustannetaan Bolognassa ja levitet(cid:228)(cid:228)n koko Emilia-Romagnan alueelle. Eik(cid:246) komission mielest(cid:228) olisi suotavampaa, ett(cid:228) komission j(cid:228)senet eiv(cid:228)t osallistu toimikautensa aikana suoraan poliittiseen toimintaan tai omien puolueiden tai vaaliliittojen vaalikampanjoihin? Eiv(cid:228)tk(cid:246) komis- sion j(cid:228)senet komission mielest(cid:228) pystyisi paremmin edustamaan kaikkia Euroopan unionin kansalaisia pid(cid:228)tt(cid:228)ytym(cid:228)ll(cid:228) osallistumasta omien puolueidensa ajamaan suoraan poliittiseen toimintaan? (2000/C 225 E/150) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2628/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Francesco Speroni (TDI), Umberto Bossi (TDI) ja Gian Gobbo (TDI) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Komission puheenjohtajan Romano Prodin osallistuminen vaalikampanjaan Italiassa Komission puheenjohtaja Romano Prodi osallistui perjantaina 26. marraskuuta 1999 Bolognassa Ulivo- puolueen (keskusta(cid:129)vasemmisto) ehdokkaan edustajainhuoneen t(cid:228)ytevaalien johdosta j(cid:228)rjest(cid:228)m(cid:228)n vaali- kampanjan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)stilaisuuteen. 8. 8. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 225 E/139 tunnettuja hallituskoalition j(cid:228)seni(cid:228) kuten vasemmistodemokraattien Vaalitilaisuuteen osallistui my(cid:246)s puheenjohtaja Walter Veltroni. Samassa tilaisuudessa puheenjohtaja Prodi ilmaisi tukensa Ulivo-puolueen ehdokkaalle Parisille. Eik(cid:246) komission mielest(cid:228) ole sopimatonta, ett(cid:228) sen j(cid:228)senet (ja etenkin komission puheenjohtaja Prodi) 1. osallistuvat julkisesti vaalitilaisuuksiin, kuten edell(cid:228) kuvatussa tapauksessa? Eik(cid:246) t(cid:228)llainen toiminta riko selv(cid:228)sti Amsterdamin sopimuksen 213 artiklan m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)yksi(cid:228) ja henke(cid:228) teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228)ns(cid:228) t(cid:228)ysin jossa m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) (cid:148)komission j(cid:228)senet hoitavat 2. sek(cid:228) erityisesti sen 2 kohtaa, riippumattomina yhteis(cid:246)n yleisen edun mukaisesti(cid:148)? Aikooko puheenjohtaja Prodi osallistua vastaisuudessakin samankaltaisiin vaalitilaisuuksiin Italiassa, 3. ehk(cid:228)p(cid:228) seuraavaksi kahden muun vaaliliiton tilaisuuksiin? Romano Prodi komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2459/99, E-2600/99 ja E-2628/99 (7. helmikuuta 2000) Kuten komissiolla on ollut useaan otteeseen tilaisuus muistuttaa vastauksena parlamentin j(cid:228)senten kirjalli- jotka siin ja suullisiin kysymyksiin (1), komission j(cid:228)senet ovat poliittista teht(cid:228)v(cid:228)(cid:228) hoitavia poliitikkoja, teht(cid:228)v(cid:228)ns(cid:228) velvoitteita noudattaen s(cid:228)ilytt(cid:228)v(cid:228)t vapautensa ilmaista t(cid:228)ysin itsen(cid:228)isesti ja omalla vastuullaan henkil(cid:246)kohtaisen mielipiteens(cid:228). (1) Ks. esim. puheenjohtaja Reyn vastaus Habib-Delonclen suulliseen kysymykseen nro 10/68 ja komission vastaukset Gendebienin kirjalliseen kysymykseen nro 44/83 (cid:129) EYVL C 197, 25. 7. 1983, Vandemeulebroucken kirjalliseen kysymykseen nro 1682/85 (cid:129) EYVL C 55, 10. 3. 1986, Pastyn kirjalliseen kysymykseen E-1404/97 (cid:129) EYVL C 391, 23. 12. 1997 ja Wiben kirjalliseen kysymykseen E-2617/98 (cid:129) EYVL C 96, 8. 4. 1999. (2000/C 225 E/151) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2468/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Daniela Raschhofer (NI) komissiolle (16. joulukuuta 1999) Aihe: Direktiivin 91/174 ETY t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)npano It(cid:228)vallan mehil(cid:228)ishoitajien ammattiliitto on j(cid:228)tt(cid:228)nyt vuonna 1997 komissiolle valituksen siit(cid:228), ett(cid:228) direktii- vi(cid:228) 91/174/ETY (1) ei ole pantu t(cid:228)yt(cid:228)nt(cid:246)(cid:246)n. (cid:129) Onko komissio aloittanut asiaa koskevat tutkimukset? (cid:129) Onko It(cid:228)valta antanut asiaa koskevan lausunnon? (cid:129) Onko komission tutkimukset saatettu p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen? (cid:129) Mitk(cid:228) ovat tutkimuksen tulokset? (1) EYVL L 85, 5. 4. 1991, s. 37. David Byrnen komission puolesta antama vastaus (9. helmikuuta 2000) Komissio on todella saanut It(cid:228)vallan mehil(cid:228)ishoitajien liitolta ((cid:214)sterreichischer Imkerbund) valituksen siit(cid:228), ett(cid:228) Nieder(cid:246)sterreichin, K(cid:228)rntenin ja Steiermarkin alueviranomaiset kielt(cid:228)v(cid:228)t Buckfast-mehil(cid:228)isten kasva- tuksen. Valituksessa kysyttiin lis(cid:228)ksi, ovatko n(cid:228)m(cid:228) toimenpiteet kotiel(cid:228)injalostusta ja polveutumista koskevista vaatimuksista puhdasrotuisten el(cid:228)inten kaupassa ja direktiivien 77/504/ETY ja 90/425/ETY muuttamisesta 25 p(cid:228)iv(cid:228)n(cid:228) maaliskuuta 1991 annetun neuvoston direktiivin 91/174/ETY mukaisia


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2639/99 esittäjä(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle. Komission ehdotukset puuvilla-alan yhteiseksi markkinajärjestelyksi.

eurovoc_concepts:
Greece
agri-monetary policy
agricultural production
common organisation of markets
cotton
producer co-responsibility
production quota
reform of the CAP

text: 21. 11. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 330 E/31 (2000/C 330 E/033) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2639/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Alexandros Alavanos (GUE/NGL) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Komission ehdotukset puuvilla-alan yhteiseksi markkinaj(cid:228)rjestelyksi Kreikan puuvillan tuotanto on jo vuosien ajan ylitt(cid:228)nyt 782 000 tonnin j(cid:228)senvaltiokohtaisen taatun enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n, mink(cid:228) seurauksena Kreikalle on m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)tty suuria (cid:148)sakkoja(cid:148) ja tuottajien tulot ovat pienentyneet olennaisesti. Komission uusissa ehdotuksissa puuvilla-alan uudelleenj(cid:228)rjest(cid:228)miseksi on s(cid:228)ilytetty taattu enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) ja yhteis(cid:246)n talousarviosta my(cid:246)nnett(cid:228)vien kokonaiskustannusten m(cid:228)(cid:228)r(cid:228) (770 miljoonaa euroa) entisen suu- ruisina sek(cid:228) ehdotetaan (cid:148)yhteisvastuullisuuden(cid:148) lis(cid:228)(cid:228)mist(cid:228) vuotuisen talousarvion ylittymisen varjolla. Koska puuvillanviljely on eritt(cid:228)in t(cid:228)rke(cid:228) elinkeino Kreikassa (noin 450 000 hehtaaria viljelyalaa; alkutuo- tannon sek(cid:228) toisen ja kolmannen asteen tuotannon parissa ty(cid:246)skentelee yli 200 000 perhekuntaa; suuret investoinnit) ja EU:n tuotanto on erityisen alij(cid:228)(cid:228)m(cid:228)inen, kysyn komissiolta seuraavaa: 1. Aikooko se k(cid:228)sitell(cid:228) uudelleen ehdotuksiaan nostaakseen taattua enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228)(cid:228) ja lis(cid:228)t(cid:228)kseen vastaavia talousarvion m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)rahoja, jotta ne vastaisivat tuotannon todellista tasoa? 2. Aikooko se pid(cid:228)tt(cid:228)yty(cid:228) viitem(cid:228)(cid:228)r(cid:228)n ylittymisest(cid:228) aiheutuvien v(cid:228)hennysten kasvattamisesta? 3. Ryhtyyk(cid:246) se toimiin varmistaakseen, ett(cid:228) puuvillan pientuottajat saavat my(cid:246)nnetyn tuen kokonaisuu- dessaan ilman (cid:148)yhteisvastuullisuudesta(cid:148) koituvia leikkauksia? 4. Mihin muihin toimiin se aikoo ryhty(cid:228) tukeakseen pientuottajia, joille korkeat (cid:148)sakot(cid:148) aiheuttavat erityist(cid:228) haittaa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (10. helmikuuta 2000) Kauden 1998(cid:129)1999 hintapakettia koskevan kompromissin yhteydess(cid:228) neuvosto ilmoitti haluavansa keskustella joistakin painopisteist(cid:228) j(cid:228)rjestelm(cid:228)(cid:228) tarkasteltaessa. T(cid:228)m(cid:228)n seurauksena komissio ehdotti puu- villan yhteisen markkinaj(cid:228)rjestelyn uudistamista. Ehdotuksessa yksinkertaistetaan lains(cid:228)(cid:228)d(cid:228)nt(cid:246)(cid:228) huomattavasti, mutta s(cid:228)ilytet(cid:228)(cid:228)n ennallaan sek(cid:228) hallinnolliset hinnat ja taatut kansalliset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ett(cid:228) tasaushyvitysj(cid:228)rjestelm(cid:228), johon koko tukij(cid:228)rjestelm(cid:228) perustuu. Taatut kansalliset m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t ja siten my(cid:246)s taattu enimm(cid:228)ism(cid:228)(cid:228)r(cid:228) halutaan s(cid:228)ilytt(cid:228)(cid:228) ennallaan etenkin ymp(cid:228)rist(cid:246)n(cid:228)k(cid:246)kohtien vuoksi. N(cid:228)in estet(cid:228)(cid:228)n niiden viljelyalojen laajeneminen, joita vedensaanti rajoittaa jo nyt. Alan nykyiset menot ovat yli 900 miljoonaa euroa. T(cid:228)m(cid:228) osoittaa, ett(cid:228) tietyiss(cid:228) olosuhteissa kokonaisbud- jettikurin noudattaminen voi olla vaikeaa. Puuvillan viljelij(cid:246)iden, joilla on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ainoina t(cid:228)ydellinen suoja maailmanmarkkinahintojen vaihtelua vastaan, on puolestaan pyritt(cid:228)v(cid:228) olemaan pahentamatta talous- arviotilannetta pysym(cid:228)ll(cid:228) taattujen kansallisten m(cid:228)(cid:228)rien rajoissa. V(cid:228)hennysprosenttia korottamalla pyrit(cid:228)(cid:228)n siis lis(cid:228)(cid:228)m(cid:228)(cid:228)n maanviljelij(cid:246)iden vastuuta kokonaistuotannosta. N(cid:228)in ollen olisi ep(cid:228)johdonmukaista vapauttaa puuvillan pientuottajat yhteisvastuuj(cid:228)rjestelm(cid:228)st(cid:228). Komissio ei my(cid:246)sk(cid:228)(cid:228)n aio ottaa k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n heit(cid:228) koskevia erityisi(cid:228) tukitoimenpiteit(cid:228). Parlamentin j(cid:228)sen muistanee, ett(cid:228) puuvillan pientuottajien kiinte(cid:228) hehtaarituki poistettiin markkinointivuoden 1995(cid:129)1996 aikana yhteis(cid:246)n varojen tehottoman ja ei-toivotun k(cid:228)yt(cid:246)n lopettamiseksi. N(cid:228)m(cid:228) varat sis(cid:228)llytettiin kuitenkin alan nykyiseen kokonaistalousarvioon


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2616/99 esittäjä(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle. Maatalouden ympäristökustannukset.

eurovoc_concepts:
EU Member State
agricultural expenditure

text: 3. 10. 2000 FI Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti C 280 E/83 (2000/C 280 E/085) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2616/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Chris Davies (ELDR) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Maatalouden ymp(cid:228)rist(cid:246)kustannukset Mik(cid:228) prosenttiosuus yhteisen maatalouspolitiikan kustannuksista on omistettu maatalouden ymp(cid:228)rist(cid:246)oh- jelmille (jotka on tarkoitettu takaamaan, ett(cid:228) maatalouden toimet ovat yhteensopivia maisemien, lajien ja luontotyyppien yll(cid:228)pidon kanssa) kussakin 15 j(cid:228)senvaltiossa? Franz Fischlerin komission puolesta antama vastaus (7. helmikuuta 2000) Ymp(cid:228)rist(cid:246)n suojelu ja sen laadun parantaminen kuuluvat yhteisen maatalouspolitiikan t(cid:228)rkeimpiin tavoit- teisiin. Ne olivat olemassa jo ennen vuoden 1999 uudistusta, mutta Agenda 2000:n my(cid:246)t(cid:228) niist(cid:228) on tullut entist(cid:228) keskeisempi(cid:228). Esimerkkein(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n kannalta keskeisist(cid:228) toimista mainittakoon ep(cid:228)suotuisilla alueilla toimivien maataloustuottajien tukeminen sek(cid:228) s(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)kset, jotka mahdollistavat suorien tukien jos he noudattavat tiettyj(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)velvoitteita. T(cid:228)llaisista toimista my(cid:246)nt(cid:228)misen maataloustuottajille, aiheutuvia menoja ei kuitenkaan merkit(cid:228) talousarvioon ymp(cid:228)rist(cid:246)menoiksi, koska ymp(cid:228)rist(cid:246)nsuojelu on vain yksi n(cid:228)iden toimien monista tavoitteista. Varsinaisista ymp(cid:228)rist(cid:246)toimista aiheutuvat menot, joista s(cid:228)(cid:228)det(cid:228)(cid:228)n tietyiss(cid:228) s(cid:228)(cid:228)d(cid:246)ksiss(cid:228) ja jotka rahoitetaan yksinomaan Euroopan maatalouden ohjaus- ja tukira- haston (EMOTR) tukiosastosta, olivat 1951 miljoonaa euroa varainhoitovuonna 1999. T(cid:228)m(cid:228) vastaa 4,93 prosenttia varainhoitovuoden menoista, jotka olivat yhteens(cid:228) 39 524 miljoonaa euroa, ja menot lis(cid:228)(cid:228)ntyi- v(cid:228)t yli nelj(cid:228)nneksell(cid:228) kauden 1996(cid:129)1999 keskiarvoon verrattuna. On kuitenkin ilmeist(cid:228), ett(cid:228) ymp(cid:228)rist(cid:246)n- suojeluun ja ymp(cid:228)rist(cid:246)n laadun parantamiseen k(cid:228)ytet(cid:228)(cid:228)n muitakin varoja kuin t(cid:228)m(cid:228) prosenttiosuus yhteisen maatalouspolitiikan menoista. Komissio haluaa huomauttaa parlamentin j(cid:228)senelle, ett(cid:228) EMOTR:n lis(cid:228)ksi my(cid:246)s j(cid:228)senvaltiot rahoittavat maatalouden ymp(cid:228)rist(cid:246)politiikkaa. Tavoite 1 -alueiden ulkopuolella niiden rahoitusosuus yht(cid:228) suuri kuin EMOTR:n ja tavoite 1 -alueilla niiden osuus on 25 prosenttia ja yhteis(cid:246)n osuus 75 prosenttia. Itse asiassa maatalouden ymp(cid:228)rist(cid:246)politiikkaan liittyvien hankkeiden kokonaismenot ovat siis suuremmat kuin alla olevassa taulukossa esitetyt EMOTR:n ymp(cid:228)rist(cid:246)menot. Alla olevasta taulukosta ilmenee varsinaisten ymp(cid:228)rist(cid:246)menojen keskim(cid:228)(cid:228)r(cid:228)inen jakautuminen j(cid:228)senvalti- oittain varainhoitovuosina 1996(cid:129)1999 (miljoonaa euroa). Valtio EMOTR:n tukiosaston menot Ymp(cid:228)rist(cid:246) Ymp(cid:228)rist(cid:246)/EMOTR (%) (miljoonaa euroa) B DK D EL E F IRL I L NL A P FIN S UK 992,7 1 250 5 775 2 664 4 789 9 260 1 761,5 4 507,5 20,7 1 491,1 938 643,7 587,7 669,5 4 002,7 2,07 7,67 275,3 6,17 50,2 114,7 99,25 275,65 3,27 11,2 336,6 57,2 166,6 86,02 41,9 Yhteens(cid:228) 39 450,8 1 534,2 0,21 0,61 4,76 0,23 1,05 1,24 5,63 6,11 15,78 0,75 35,89 8,89 28,34 12,84 1,04 3,88


title: PREGUNTA ESCRITA E-2644/99 de Carlos Ripoll y Martínez de Bedoya (PPE-DE) a la Comisión. Programa URBAN.

eurovoc_concepts:
EU initiative
Structural Funds
housing
housing policy
urban area

text: C 330 E/34 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/036) PREGUNTA ESCRITA E-2644/99 de Carlos Ripoll y Mart(cid:237)nez de Bedoya (PPE-DE) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Programa URBAN El programa URBAN no prevØ la subvenci(cid:243)n de programas espec(cid:237)ficos sobre la vivienda, siendo esta una de las primeras necesidades sociales. ¿Existe la posibilidad de crear, en el marco del nuevo programa URBAN, la subvenci(cid:243)n de programas espec(cid:237)ficos sobre la vivienda? ¿QuØ otras l(cid:237)neas alternativas se pueden dar al problema social de la vivienda? Respuesta del Sr. Barnier en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de marzo de 2000) los Los Fondos Estructurales no subvencionan programas relacionados con la vivienda. As(cid:237) pues, programas espec(cid:237)ficos en materia de vivienda no pueden incluirse en la iniciativa comunitaria URBAN, financiada por estos Fondos. No obstante, en su comunicaci(cid:243)n de 13 de octubre de 1999, en la que se fijan los proyectos de la orientaciones de la nueva iniciativa comunitaria URBAN (1), y, mÆs particularmente, en su anexo I, Comisi(cid:243)n reconoce que la cuesti(cid:243)n de la vivienda puede ser en algunos casos un elemento importante de una problemÆtica urbana global cuyo objetivo es la cohesi(cid:243)n social. La Comisi(cid:243)n seæala que la cuesti(cid:243)n de la vivienda deberÆ tenerse en cuenta en los documentos de programaci(cid:243)n, cuando represente una dimensi(cid:243)n importante de la reestructuraci(cid:243)n de la zona urbana. No obstante, serÆn las autoridades locales, regionales o nacionales, en funci(cid:243)n del pa(cid:237)s, quienes deberÆn asumir totalmente la carga financiera, sin intervenci(cid:243)n de los Fondos Estructurales. (1) COM(1999) 477 final. (2000/C 330 E/037) PREGUNTA ESCRITA E-2646/99 de Reinhold Messner (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (12 de enero de 2000) Asunto: Enlace E-78 (cid:129) E-45 Val del Cerfone La Azienda nazionale autonoma strade (ANAS), secci(cid:243)n regional de la viabilidad para Toscana, tiene la intenci(cid:243)n de construir un enlace de cuatro v(cid:237)as entre las carreteras E78 Grosseto-Fano y E45 Cesena-Orte entre las localidades Le Ville (Monterchi, Arezzo) y Selci Lama (San Giustino, Perugia). En la fase de anteproyecto (versi(cid:243)n final del estudio: 5 de febrero de 1999), se hizo una evaluaci(cid:243)n del impacto ambiental y se tomaron en consideraci(cid:243)n tres posibilidades de trazado: uno que pasa por el valle del torrente Sovara y los otros dos por el valle del torrente Cerfone. Los parÆmetros que se tomaron en consideraci(cid:243)n durante la evaluaci(cid:243)n del impacto ambiental fueron el uso del suelo, el sistema f(cid:237)sico, el sistema natural, la flora y la vegetaci(cid:243)n, el componente paisaj(cid:237)stico y, por œltimo, el elemento ruido. Se omitieron, sin embargo, factores como la fauna, el aire, el clima, los bienes materiales, el patrimonio cultural y la interacci(cid:243)n entre estos factores, todo ello en contradicci(cid:243)n con lo dispuesto en el art(cid:237)culo 3 de la Directiva 85/337/CEE (1) modificada por la Directiva 97/11/CE (2). El hecho es especialmente grave si se tiene en cuenta que en el valle del Cerfone se encuentra una de las obras de arte de mayor prestigio de la historia mundial, la Virgen del Parto, de Piero della Francesca, y que toda la zona afectada por el posible paso de la carretera E78 se caracteriza por la presencia de obras de arte y elementos hist(cid:243)ricos importantes, vinculados en particular a la obra de arte anteriormente mencionada. La elecci(cid:243)n del trazado es motivo de conflicto entre los propios municipios interesados en la obra. ¿No considera la Comisi(cid:243)n que ser(cid:237)a necesario revisar la evaluaci(cid:243)n del impacto ambiental con el fin de tomar en consideraci(cid:243)n los bienes materiales, el patrimonio cultural y la interacci(cid:243)n con otros factores, de conformidad con lo previsto en las Directivas comunitarias? (1) DO L 175 de 5. 7. 1985, p. 40. (2) DO L 73 de 14. 3. 1997, p. 5


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2703/99 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen. Bomuldsproduktion i Asien.

eurovoc_concepts:
Asia
EU aid
cotton

text: 28. 12. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 374 E/11 f. eks. R(cid:229)dets direktiv 92/43/E(cid:216)F af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (2) og R(cid:229)dets direktiv 79/409/E(cid:216)F af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle (3). (1) EFT C 267 af 22. 9. 1999, s. 2. (2) EFT L 206 af 22. 7. 1992, s. 7. (3) EFT L 103 af 25. 4. 1979, s. 1. (2000/C 374 E/013) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2703/99 af Chris Davies (ELDR) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Bomuldsproduktion i Asien Ifłlge en »News Summary«-notits offentliggjort af FN(cid:146)s informationscenter tidligere p(cid:229) (cid:229)ret har FAO planer om et stłrre projekt vedrłrende miljłvenlig bomuldsproduktion i Asien finansieret af EU til fordel for Bangladesh, Kina, Indien, Pakistan, Filippinerne og Vietnam. Form(cid:229)let med projektet er at begr(cid:230)nse landm(cid:230)ndenes brug af insekticider og samtidig łge produktionen. Vil Kommissionen forel(cid:230)gge n(cid:230)rmere oplysninger om dette projekt og bekr(cid:230)fte, at det hverken vil involvere brug af genetisk modificerede organismer eller true den biologiske mangfoldighed? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (25. februar 2000) Form(cid:229)let med dette regionale projekt er at udvikle en b(cid:230)redygtig, rentabel og miljłm(cid:230)ssigt forsvarlig produktion af bomuld i de seks deltagerlande (Indien, Pakistan, Kina, Bangladesh, Vietnam og Filippinerne). Dette foreg(cid:229)r gennem udvikling, fremme og brug af integreret skadedyrsbek(cid:230)mpelse (IPM) hos landbrugere og konsulenter. Integreret skadedyrsbek(cid:230)mpelse (Agenda 21), som kombinerer biologisk kontrol og v(cid:230)rtsplanteresistens med velegnede landbrugsmetoder, mindsker anvendelsen af pesticider, garanterer udbyttet og reducerer udgifterne, er miljłvenligt og bidrager til et b(cid:230)redygtigt landbrug. Ved IPM l(cid:230)gges der fłlgelig stor v(cid:230)gt p(cid:229) sikring af biodiversitet og st(cid:230)rk nedsat brug af pesticider, hvilket kan ske uden brug af genetisk modificerede organismer (GMO). Strategien i projektet, der netop er blevet p(cid:229)begyndt ( november 1999), vil fłlge retningslinjerne i dokumentet »Control of Pesticides and IPM«, og vil best(cid:229) i progressiv skadedyrsbek(cid:230)mpelse p(cid:229) basis af tre overordnede principper: indfłrelse af kontrol med anvendelse af pesticider, mindskelse af afh(cid:230)ngigheden af pesticider og aktioner til fremme af integreret skadedyrsbek(cid:230)mpelse. Kommissionen er bekendt med, at organisationer i den offentlige sektor i Kina siden 1988 har foretaget betydelige investeringer i vegetabilsk bioteknologi, og at genetisk modificeret bomuld er blevet dyrket i kommercielt łjemed i visse egne af Kina siden 1998. Kommissionen har stłttet udsendelsen af et hold af eksperter i biosikkerhed for at undersłge sikkerhedsforholdene, og de kinesiske myndigheder har opstillet biosikkerhedsforskrifter, som svarer til de internationale standarder. Anvendelsen af transgene planter i landbruget har fundet hurtig udbredelse, men der er endnu ikke foretaget evalueringer af integreringen af transgene afgrłder i IPM-systemer og virkningerne heraf. Det vides endnu ikke, om s(cid:229)danne afgrłder kan indg(cid:229) som sikre og virkningsfulde komponenter i b(cid:230)redygtige IPM-systemer. Alt dette vil indg(cid:229) i drłftelserne med de kinesiske myndigheder om den kinesiske del af dette regionale EU-projekt, ligesom der vil blive taget hensyn til de sociale, kulturelle og miljłm(cid:230)ssige faktorer, der har s(cid:230)rlig betydning for Kina. Dette vil v(cid:230)re en god lejlighed til at drłfte de forskellige synspunkter og n(cid:229) til enighed om dyrkningsomr(cid:229)der og bomuldsvarieteter, som hverken strider mod Kinas eller EU(cid:146)s indstilling til anvendelsen af genetisk modificerede planter


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2663/99 von Glenys Kinnock (PSE) an die Kommission. Liberalisierung des öffentlichen Auftragswesens.

eurovoc_concepts:
application of EU law
development aid
liberalisation of the market
public contract
tariff negotiations

text: C 374 E/8 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/008) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2661/99 von Glenys Kinnock (PSE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Entwicklungsl(cid:228)nder und Welthandel Die meisten Entwicklungsl(cid:228)nder haben nicht die menschlichen Ressourcen und technischen M(cid:246)glichkeiten, um mit der bestehenden WTO-Tagesordnung zuwege zu kommen und an der freiwilligen GPA-Arbeits- gruppe teilzunehmen. Stellt die Kommission daher irgendeine Art von Unterst(cid:252)tzung bereit, die es den Entwicklungsl(cid:228)ndern erm(cid:246)glichen w(cid:252)rde, an dieser Debatte teilzunehmen? (2000/C 374 E/009) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2662/99 von Glenys Kinnock (PSE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Auswirkung der Liberalisierung des (cid:246)ffentlichen Auftragswesens auf Entwicklungsl(cid:228)nder Hat die Kommission eine Studie erstellt, aus der die Auswirkung der Liberalisierung des (cid:246)ffentlichen Auftragswesens auf Entwicklungsl(cid:228)nder hervorgeht? Wenn nicht, hat sie vor, dies zu tun? (2000/C 374 E/010) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2663/99 von Glenys Kinnock (PSE) an die Kommission (12. Januar 2000) Betrifft: Liberalisierung des (cid:246)ffentlichen Auftragswesens Deutet das EU-Verhandlungsmandat darauf hin, da(cid:223) die EU vorhat, die Liberalisierung des (cid:246)ffentlichen Auftragswesens in die n(cid:228)chste WTO-Runde einzubringen? Wenn ja, wie beabsichtigt die Kommission, dieses Ziel mit ihrer insbesondere in Artikel 178 des Amsterdamer Vertrags verankerten Verpflichtung gegen(cid:252)ber Entwicklungsl(cid:228)ndern in Einklang zu bringen, derzufolge ihre Au(cid:223)enpolitik koh(cid:228)rent sein soll und die Anstrengungen zur Unterst(cid:252)tzung von Entwick- lungsl(cid:228)ndern nicht untergraben darf? Wie wird die Liberalisierung des (cid:246)ffentlichen Auftragswesens nach Ansicht der Kommission in Anbetracht dieser rechtlichen Verpflichtung den armen L(cid:228)ndern n(cid:252)tzen? Gemeinsame Antwort von Herrn Lamy im Namen der Kommission auf die Schriftlichen Anfragen E-2661/99, E-2662/99 und E-2663/99 (8. Februar 2000) In den meisten L(cid:228)ndern belaufen sich die Ausgaben im Bereich (cid:246)ffentliches Beschaffungswesen (ohne Verteidigungsk(cid:228)ufe) auf mindestens 10-15 % des Bruttoinlandsprodukts (BIP). Die Tatsache, da(cid:223) f(cid:252)r die Verwendung dieser Mittel keine multilateralen Regelungen existieren, hat zur Folge, da(cid:223) die Regierungen diskriminierende und handelsverzerrende Beschaffungspolitiken und -praktiken beibehalten k(cid:246)nnen. Undurchsichtige und/oder diskriminierende Beschaffungsverfahren wirken sich nachteilig aus auf die l(cid:228)ngerfristigen Entwicklungsziele dieser L(cid:228)nder, da auf diese Weise unrentable Wirtschaftszweige sub- ventioniert werden und f(cid:252)r Korruption und Bestechung ein N(cid:228)hrboden geschaffen wird. Von anderen L(cid:228)ndern und Organisationen durchgef(cid:252)hrte empirische Studien best(cid:228)tigen dies. Zudem wird der von der 28. 12. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 374 E/9 Welthandelsorganisation (WTO) und ihrem Vorg(cid:228)nger, dem Allgemeinen Zoll- und Handelsabkommen (GATT), erzielte Effekt der Liberalisierung des Handels verringert, da ein wesentlicher Anteil des poten- tiellen Handels nicht in den Geltungsbereich der WTO-Regeln f(cid:228)llt. Mit einem offenen Beschaffungsmarkt soll der beste Gegenwert f(cid:252)r das Geld der Steuerzahler erzielt werden. Dadurch ergeben sich bedeutende Kosteneinsparungen. Die hierbei eingesparten Mittel k(cid:246)nnen f(cid:252)r entwicklungspolitische und andere Ziele verwendet werden. Daher unterst(cid:252)tzt die Gemeinschaft Bem(cid:252)- hungen innerhalb der Vereinten Nationen und anderer internationaler Organisationen, um die L(cid:228)nder davon zu (cid:252)berzeugen, da(cid:223) sie bei der Beschaffung auf bew(cid:228)hrte Praktiken zur(cid:252)ckgreifen und da(cid:223) sie die wirtschaftlich g(cid:252)nstigsten Angebote ber(cid:252)cksichtigen. Die multilaterale Liberalisierung des Beschaffungswesens ist das langfristige Ziel der Gemeinschaft im Rahmen der WTO und ist als Erg(cid:228)nzung zu diesen anderen Initiativen sowie zu der in Artikel 178 (ex Artikel 130 r) EG-Vertrag enthaltenen Verpflichtung zu sehen, die Bem(cid:252)hungen zur Unterst(cid:252)tzung der Entwicklungsl(cid:228)nder nicht zu untergraben. Die Gemeinschaft ist sich dar(cid:252)ber im klaren, da(cid:223) die Entwick- lung des erforderlichen Rechtsrahmens innerhalb der WTO Zeit und einen pragmatischen Ansatz erfordert. Dieses Ziel kann nur Schritt f(cid:252)r Schritt erreicht werden. Transparenz ist ein elementarer Baustein bei der Schaffung eines stabilen und kalkulierbaren Beschaf- fungsumfelds. Daher bestand der Ansatz der Kommission im Vorfeld der Ministerkonferenz in Seattle darin, die in diesem Bereich bereits unternommenen multilateralen Arbeiten zu vervollst(cid:228)ndigen und sodann in zunehmendem Ma(cid:223)e auf diesen aufzubauen. Die Hauptschwierigkeit, der die WTO gegen(cid:252)bersteht, ist politischer Natur. Die L(cid:228)nder (cid:129) und nicht nur die Entwicklungsl(cid:228)nder (cid:129) m(cid:252)ssen dazu gebracht werden, da(cid:223) sie das Beschaffungswesen nicht mehr zur Erreichung ihrer anderweitigen Ziele benutzen. Dazu m(cid:252)ssen jedoch glaubw(cid:252)rdige Alternativen vorhanden sein, die ein Erreichen dieser Ziele erm(cid:246)glichen. Dies ist eine der gro(cid:223)en Herausforderungen, der sich die Bef(cid:252)rworter einer offenen Beschaffungspolitik derzeit gegen(cid:252)ber sehen. Auf bilateraler Ebene wurden mehrere spezifische L(cid:228)nderstudien durchgef(cid:252)hrt. Au(cid:223)erdem wurden (cid:129) wie bereits erw(cid:228)hnt (cid:129) in anderen internationalen Organisationen wie zum Beispiel den Vereinten Nationen und der Organisation f(cid:252)r wirtschaftliche Zusammenarbeit und Entwicklung (OECD) ebenfalls Arbeiten begonnen. Bisher sieht die Kommission keinen Anla(cid:223) f(cid:252)r die Durchf(cid:252)hrung zus(cid:228)tzlicher Studien (cid:252)ber den Nutzen der Liberalisierung des Beschaffungswesens f(cid:252)r einzelne Entwicklungsl(cid:228)nder oder Entwicklungs- l(cid:228)nder im allgemeinen. Sie ist jedoch bereit, nochmals zu erw(cid:228)gen, ob gewisse zus(cid:228)tzliche Bem(cid:252)hungen angemessen w(cid:228)ren, um die Entwicklungsl(cid:228)nder davon zu (cid:252)berzeugen, da(cid:223) eine (cid:214)ffnung ihrer Beschaf- fungsm(cid:228)rkte in ihrem eigenen Interesse liegt. Die Schwierigkeiten, denen die Entwicklungsl(cid:228)nder und insbesondere die am wenigsten entwickelten L(cid:228)nder bei der Teilnahme an den Genfer Verhandlungen gegen(cid:252)berstehen, gehen (cid:252)ber das Thema Beschaffungswesen hinaus. F(cid:252)r das Beschaffungswesen schlug die Gemeinschaft eine Initiative vor, den am wenigsten entwickelten L(cid:228)ndern Unterst(cid:252)tzung unter dem (cid:220)bereinkommen (cid:252)ber das (cid:246)ffentliche Beschaffungswesen zu gew(cid:228)hren. Zur Zeit wird dieser Vorschlag von den Vertragsparteien des (cid:220)berein- kommens (cid:252)ber das (cid:246)ffentliche Beschaffungswesen gepr(cid:252)ft. In der Praxis sieht das (cid:220)bereinkommen (cid:252)ber das (cid:246)ffentliche Beschaffungswesen technische Hilfe f(cid:252)r Entwicklungsl(cid:228)nder vor. ˜hnliche Bestimmungen wurden im Rahmen der vorgenannten Ma(cid:223)nahmen zur F(cid:246)rderung der Transparenz vorgeschlagen. Die Gemeinschaft hat an einer Reihe von Seminaren und Konferenzen sowohl f(cid:252)r einzelne L(cid:228)nder als auch f(cid:252)r L(cid:228)ndergruppen teilgenommen und sich an deren Organisation beteiligt. Mehrere Mitgliedstaaten sind ebenfalls in diesem Bereich aktiv. Diese technische Arbeit ist zwar wichtig, greift jedoch nicht die oben angesprochenen grundlegenden politischen Schwierigkeiten auf. in das Welthandelssystem unter der WTO zum Ziel hat. Dieses Programm sieht Im gr(cid:246)(cid:223)eren Rahmen betrachtet hat die Kommission ein integriertes Programm entwickelt, das die Unterst(cid:252)tzung der Integration der AKP-Staaten (Staaten in Afrika, im Karibischen Raum und im Pazifischen finanzielle Ozean) Unterst(cid:252)tzung in den Bereichen technische Hilfe, Ausbildung, Verhandlungsf(cid:252)hrung und Aufbau der Verwaltungsstrukturen vor. In einem ersten Schritt unterst(cid:252)tzt die Kommission (cid:252)ber das Generalsekretariat der AKP-Staaten eine bessere Koordinierung in Genf zwischen den AKP-Staaten. Bereits in der Vergangen- heit hat die Kommission mit dem Sekretariat der WTO zusammengearbeitet. Dies geschah bei der Finanzierung und der Bereitstellung von Personal f(cid:252)r Sitzungen und Seminare, deren Ziel es war, eine bessere Kenntnis und ein besseres Verst(cid:228)ndnis der WTO-Regeln und der M(cid:246)glichkeiten, die sich unter dem multilateralen Handelssystem bieten, zu erreichen. Derzeit untersucht die Kommission gemeinsam mit den Sekretariaten der WTO und der AKP-Staaten weitere Aktionen, an denen sie zur Unterst(cid:252)tzung der Entwicklungsl(cid:228)nder teilnehmen kann


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL E-2642/99 af Andrew Duff (ELDR) til Kommissionen. Fordeling af midler til medlemsstaterne til udvikling af landdistrikter.

eurovoc_concepts:
EAGGF Guarantee Section
eligibility criteria
rural development

text: C 374 E/6 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 28. 12. 2000 bestemmelserne i artikel 55 i Europaaftalen med Estland, artikel 56 i Europaaftalerne med Letland og Litauen, artikel 57 i Europaaftalen med Slovenien, artikel 58 i Europaaftalerne med Ungarn og Polen og artikel 59 i Europaaftalerne med Rum(cid:230)nien, Bulgarien, Den Slovakiske Republik og Den Tjekkiske Republik. 3. Tilsvarende m(cid:229) der ikke stilles krav om s(cid:230)rlige kundskaber udelukkende til den anden parts statsborgere. Det skal imidlertid bem(cid:230)rkes, at den bestemmelse i aftalerne, som głr det muligt at tr(cid:230)ffe foranstaltninger med henblik p(cid:229) gensidig anerkendelse af eksamensbeviser, endnu ikke er gennemfłrt i praksis. 4. P(cid:229) ganske samme m(cid:229)de m(cid:229) der ikke stilles betingelser af łkonomisk art udelukkende over for den anden parts statsborgere for s(cid:229) vidt ang(cid:229)r etablering og udłvelse af en łkonomisk aktivitet. Derimod har visse medlemsstater s(cid:229)danne bestemmelser i forbindelse med tredjelandsstatsborgeres indrejse og ophold p(cid:229) deres omr(cid:229)de. (2000/C 374 E/006) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL E-2642/99 af Andrew Duff (ELDR) til Kommissionen (12. januar 2000) Om: Fordeling af midler til medlemsstaterne til udvikling af landdistrikter Hvilke kriterier blev der anvendt ved den nylige fordeling af midler til medlemsstaterne til udvikling af landdistrikter, og hvor stor v(cid:230)gt blev der lagt p(cid:229) de enkelte kriterier? Hvorfor valgte man disse kriterier? Og ikke mindst: forordninger som en faktor under fordelingen, og i s(cid:229) fald hvorfor? Indgik fordelingen af midler under for(cid:230)ldede Hvordan blev landbefolkningen definereti de enkelte medlemsstater? Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Franz Fischler (24. februar 2000) Ifłlge artikel 46, stk. 2, i R(cid:229)dets forordning (EF) nr. 1257/1999 af 17. maj 1999 om stłtte til udvikling af landdistrikterne fra Den Europ(cid:230)iske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) og om (cid:230)ndring og oph(cid:230)velse af visse forordninger (1), har Kommissionen tildelt medlemsstaterne forelłbige bevillinger som F(cid:230)llesskabet yder til udvikling af landdistrikterne via EUGFL, Garantisektionen, »p(cid:229) grundlag af objektive kriterier under hensyn til s(cid:230)rlige forhold og behov samt s(cid:230)rlige initiativer til fordel for miljł, jobskabelse og landskabsbevaring«. Analysen af medlemsstaternes s(cid:230)rlige forhold og behov er baseret p(cid:229) de finansielle tildelinger for perioden 1994-1999, idet der som reference benyttes den gennemsnitlige tildeling pr. medlemsstat i den n(cid:230)vnte periode. Den samlede rammebevilling for den nye periode er forhłjet med knap 20 %, og de yderligere bevillinger sammenholdt med den foreg(cid:229)ende rammebevilling fordeles mellem medlemsstaterne i forhold til disses behov. Dette er is(cid:230)r sket ved at anvende statistiske kriterier for landdistrikternes betydning i medlemsstaterne (samlet areal, landdistrikternes areal, befolkningen i landdistrikterne) og for landbrugets betydning (udnyttet landbrugsareal, antal bedrifter, besk(cid:230)ftigelsen i landbruget). Kriteriet for et omr(cid:229)des karakter af landdistrikt (landdistriktets areal og befolkning) er fastsat under hensyntagen til en gr(cid:230)nse for befolkningst(cid:230)theden p(cid:229) 100 indbyggere pr. km2 p(cid:229) det kommunale NUTS-niveau 5 (nomenklaturen for statistiske territoriale enheder). (1) EFT L 160 af 26. 6. 1999


title: PERGUNTA ESCRITA E-2675/99 apresentada por Theresa Villiers (PPE-DE) à Comissão. Política da Comissão em matéria de ofertas públicas de aquisição.

text: C 225 E/190 Jornal Oficial das Comunidades Europeias PT 8. 8. 2000 (2000/C 225 E/212) PERGUNTA ESCRITA E-2671/99 apresentada por Klaus-Heiner Lehne (PPE-DE) (cid:224) Comissªo Objecto: Formalidades impostas a cidadªos da UE para entrar em ItÆlia (12 de Janeiro de 2000) Em 15. 11. 1999, turistas alemªes, que viajavam de barco de Tunis para Livorno (ItÆlia), tiveram de se munir de cartıes cor de laranja carimbados pois, de outra forma, ser-lhes-ia, segundo informa(cid:231)ıes das autoridades italianas, recusada a entrada em ItÆlia. As autoridades aduaneiras informaram-nos de que nªo seriam autorizados a deixar o barco se nªo tivessem o referido carimbo. Esta medida, que os turistas consideraram um autŒntico vexame, fez com que a entrada no pa(cid:237)s se processasse com um atraso de vÆrias horas. Existe alguma razªo para que os cidadªos da UE tenham de se munir de bilhetes especiais para poder entrar em ItÆlia? Nªo existindo qualquer razªo, que medidas tenciona a Comissªo Europeia tomar para que tal situa(cid:231)ªo nªo se volte a repetir? Resposta dada por Ant(cid:243)nio Vitorino em nome da Comissªo (17 de Fevereiro de 2000) A Comissªo efectuarÆ os necessÆrios contactos com as autoridades italianas com o fim de obter todos os esclarecimentos sobre os factos denunciados pelo Senhor Deputado. Nªo deixarÆ, se for caso disso, de instruir um dossier no (cid:226)mbito do procedimento previsto no artigo 226o (anterior artigo 169o) do Tratado CE. (2000/C 225 E/213) PERGUNTA ESCRITA E-2675/99 apresentada por Theresa Villiers (PPE-DE) (cid:224) Comissªo (12 de Janeiro de 2000) Objecto: Pol(cid:237)tica da Comissªo em matØria de ofertas pœblicas de aquisi(cid:231)ªo Na sequŒncia do anœncio da oferta pœblica de aquisi(cid:231)ªo da Mannesmann por parte de Vodaphone, um jornal brit(cid:226)nico noticiou que o ComissÆrio Monti dera a entender que a controvØrsia suscitada por esta oferta pœblica de aquisi(cid:231)ªo evidenciava a necessidade de chegar a um acordo sobre a proposta de directiva nesta matØria (13a directiva em matØria de direito das sociedades relativa a ofertas pœblicas de aquisi(cid:231)ªo). A comunidade empresarial brit(cid:226)nica op(cid:244)s-se a esta proposta de directiva, argumentando que implicaria encargos jur(cid:237)dicos onerosos e ignoraria o Painel para as Ofertas Pœblicas de Aquisi(cid:231)ªo do Reino Unido, que se tem distinguido no tratamento bem sucedido de questıes desta natureza numa base nªo regulamentar. De que forma irªo as propostas da Comissªo resolver estas questıes e assegurar que as ofertas pœblicas de aquisi(cid:231)ªo sªo fiscalizadas de forma eficaz a n(cid:237)vel nacional ou europeu? Resposta dada por Frederik Bolkestein em nome da Comissªo (17 de Fevereiro de 2000) A proposta alterada de dØcima terceira directiva do Parlamento Europeu e do Conselho em matØria de direito das sociedades relativa (cid:224)s ofertas pœblicas de aquisi(cid:231)ªo (1) tem como objectivo fixar garantias m(cid:237)nimas equivalentes para a protec(cid:231)ªo dos accionistas minoritÆrios em caso de transferŒncia do controlo da sociedade. A proposta de directiva exige que os Estados-membros designem uma ou vÆrias autoridades de supervisªo da oferta pœblica de aquisi(cid:231)ªo. Devido (cid:224)s diferen(cid:231)as existentes entre as vÆrias tradi(cid:231)ıes jur(cid:237)dicas, cabe aos 8. 8. 2000 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 225 E/191 Estados-membros decidir atØ que ponto Ø poss(cid:237)vel um recurso judicial contra uma decisªo de uma autoridade de supervisªo. No entanto, a proposta de directiva contØm orienta(cid:231)ıes relativamente (cid:224) fiscaliza(cid:231)ªo das ofertas pœblicas de aquisi(cid:231)ªo transfronteiras que implicam a interven(cid:231)ªo de autoridades de supervisªo de mais de um Estado-membro. (1) JO C 378 de 13. 12. 1997. (2000/C 225 E/214) PERGUNTA ESCRITA E-2681/99 apresentada por Luis Berenguer Fuster (PSE) (cid:224) Comissªo (12 de Janeiro de 2000) Objecto: Declara(cid:231)ıes do Governo espanhol relativas (cid:224) questªo das ajudas pœblicas ao sector da energia elØctrica O Governo espanhol e, em especial, o seu Ministro da Indœstria e porta-voz do Governo, Josep PiquØ, anunciaram em vÆrias ocasiıes que, antes de terminar o ano de 1999, a Comissªo adoptarÆ uma decisªo relativa (cid:224) questªo das ajudas pœblicas ao sector da energia elØctrica espanhol no que diz respeito aos custos de transi(cid:231)ªo para a concorrŒncia. EstÆ a Comissªo de acordo com estas afirma(cid:231)ıes do Governo espanhol? Resposta de Mario Monti em nome da Comissªo (8 de Fevereiro de 2000) Aquando dos contactos entre o Ministro espanhol e o Membro da Comissªo responsÆvel pela pol(cid:237)tica da concorrŒncia, foi efectivamente previsto adoptar uma decisªo sobre esta questªo antes do final de 1999. No entanto, a procura de um consultor independente, bem como a complexidade do dossier, nªo permitiram que esse objectivo fosse alcan(cid:231)ado. De qualquer forma, a Comissªo espera poder adoptar uma decisªo nesta matØria o mais rÆpido poss(cid:237)vel. (2000/C 225 E/215) PERGUNTA ESCRITA E-2682/99 apresentada por Luis Berenguer Fuster (PSE) (cid:224) Comissªo Objecto: Decisªo sobre a questªo das ajudas estatais (12 de Janeiro de 2000) A imprensa espanhola faz eco de informa(cid:231)ıes do Bolet(cid:237)n de Energ(cid:237)a ElØctrica do MinistØrio da Indœstria segundo as quais as empresas receberam jÆ um total de 387. 223 milhıes de pesetas a t(cid:237)tulo de ajudas estatais. Este montante estÆ a ser pago pelos consumidores espanh(cid:243)is atravØs de um aumento dos pre(cid:231)os da energia elØctrica. Em resposta a uma pergunta do signatÆrio, a Comissªo afirmou que nªo havia considerado oportuno adoptar uma decisªo de suspensªo do pagamento das ajudas, dada «a ausŒncia de quadro prØ-existente(cid:133), a complexidade deste processo e os contactos em curso». Entretanto, os consumidores continuam a pagar por subven(cid:231)ıes que, em princ(cid:237)pio, sªo considerados como ajudas ilegais e as empresas receberam jÆ aproximadamente 30 % das ajudas totais, que serªo dificilmente reembolsÆveis caso seja tomada uma decisªo nesse sentido. Considera a Comissªo que jÆ estªo reunidas as condi(cid:231)ıes para tomar uma decisªo de suspensªo no que se refere a processo?


title: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 65/2000 της Επιτροπής, της 12ης Ιανουαρίου 2000, σχετικά με την έκδοση πιστοποιητικών εισαγωγής μπανάνας στο πλαίσιο των δασμολογικών ποσοστώσεων και παραδοσιακών μπανανών ΑΚΕ για το πρώτο τρίμηνο του 2000 (δεύτερη περίοδος) (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ)

eurovoc_concepts:
ACP countries
import licence
tariff quota
tropical fruit

text: L 9/8 EL Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 13. 1. 2000 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΚ) αριθ. 65/2000 ΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ της 12ης Ιανουαρίου 2000 σχετικά µε την έκδοση πιστοποιητικών εισαγωγής µπανάνας στο πλαίσιο των δασµολογικών ποσοστώ- σεων και παραδοσιακών µπανανών ΑΚΕ για το πρώτο τρίµηνο του 2000 (δεύτερη περίοδος) (Κείµενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ) Η ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, Έχοντας υπόψη: τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, τον κανονισµό (ΕΟΚ) αριθ. 404/93 του Συµβουλίου, της 13ης Φεβρουαρίου 1993, για την κοινή οργάνωση της αγοράς στον τοµέα της µπανάνας (1), όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 1257/1999 (2), τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 2362/98 της Επιτροπής, της 28ης Οκτω- βρίου 1998, για τις λεπτοµέρειες εφαρµογής του κανονισµού (ΕΟΚ) αριθ. 404/93 του Συµβουλίου σχετικά µε το καθεστώς εισαγωγής µπανανών στην Κοινότητα (3), όπως τροποποιήθηκε από ιδίως το άρθρο 18 τον κανονισµό (ΕΚ) αριθ. 756/1999 (4), και παράγραφος 2, Εκτιµώντας: ότι το άρθρο 2 και το παράρτηµα του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2697/1999 της Επιτροπής (5), ορίζουν, για το πρώτο τρίµηνο του έτους 2000, τις διαθέσιµες ποσότητες για τη δεύτερη περίοδο υποβολής των αιτήσεων που προβλέπεται από το άρθρο 18 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2362/98· (1) (2) σθούν αµέσως οι ποσότητες, για τις οποίες µπορούν να εκδοθούν τα πιστοποιητικά για τις σχετικές καταγωγές· (3) ότι οι διατάξεις του παρόντος κανονισµού πρέπει να ισχύ- σουν χωρίς καθυστέρηση, ώστε να επιτραπεί η κατά το συνοµότερο δυνατόν έκδοση των πιστοποιητικών, ΕΞΕ∆ΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ: Άρθρο 1 Όσον αφορά τις νέες αιτήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 18 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2362/98, τα πιστοποιητικά εισαγωγής εκδί- δονται στο πλαίσιο του καθεστώτος εισαγωγής µπανάνας, της δασµολογικής ποσόστωσης και των παραδοσιακών µπανανών ΑΚΕ, για το πρώτο τρίµηνο του 2000 (δεύτερη περίοδος): 1. για την ποσότητα που αναφέρεται στην αίτηση για την έκδοση πιστοποιητικού, µε την εφαρµογή του συντελεστή µείωσης, 0,3606 για την καταγωγή «Παναµάς»· 2. για την ποσότητα που αναφέρεται στην αίτηση πιστοποιητικού, για µια άλλη καταγωγή εκτός των αναφερόµενων στο σηµείο 1. Άρθρο 2 ότι, κατ’ εφαρµογή του άρθρου 18 παράγραφος 2 του κανονισµού (ΕΚ) αριθ. 2362/98, βάσει των αιτήσεων που έχουν υποβληθεί κατά τη δεύτερη περίοδο, πρέπει να ορι- Ο παρών κανονισµός αρχίζει να ισχύει από την ηµέρα της δηµο- σίευσής του στην Επίσηµη Εφηµερίδα των Ευρωπαϊκών Κοι- νοτήτων. Ο παρών κανονισµός είναι δεσµευτικός ως προς όλα τα µέρη του και ισχύει άµεσα σε κάθε κράτος µέλος. Βρυξέλλες, 12 Ιανουαρίου 2000. Για την Επιτροπή Franz FISCHLER Μέλος της Επιτροπής (1) ΕΕ L 47 της 25. 2. 1993, σ. 1. (2) ΕΕ L 160 της 26. 6. 1999, σ. 80. (3) ΕΕ L 293 της 31. 10. 1998, σ. 32. (4) ΕΕ L 98 της 13. 4. 1999, σ. 10. (5) ΕΕ L 326 της 18. 12. 1999, σ. 47


title: QUESTION ÉCRITE E-2665/99 posée par Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) à la Commission. Restructuration d'ABB ALSTOM POWER.

eurovoc_concepts:
eligibility criteria
industrial restructuring
job creation
merger

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/97 Deux personnalitØs politiques de premier plan ont disparu ces derniers mois: M. Zakharenko (ancien ministre de l(cid:146)intØrieur) a disparu en mai 1999 et M. Gontchar (Vice-prØsident du 13e Soviet suprŒme) en septembre 1999; nous n(cid:146)avons aucune information concernant l(cid:146)endroit oø ils se trouvent. Le cas d(cid:146)une troisiŁme personnalitØ de premier plan, Mme Vinnikova (ancienne prØsidente de la Banque centrale du BØlarus), est rØsolu. Elle a rejoint son fils au Royaume-Uni, fin 1999. Compte tenu de ces Øvolutions, le Conseil n(cid:146)est pas en mesure de lever les restrictions de 1997. L(cid:146)UE expose clairement sa position au BØlarus (cid:224) chaque fois que l(cid:146)occasion s(cid:146)y prŒte et fait pression pour qu(cid:146)il effectue davantage de rØformes dØmocratiques (dØplacement d(cid:146)une tro(cid:239)ka de hauts fonctionnaires (cid:224) Minsk les 1er et 2 novembre, rencontre entre M. Blomberg, secrØtaire d(cid:146)(cid:201)tat, et M. Latypov, ministre des Affaires ØtrangŁres, (cid:224) Istanbul le 18 novembre et dØmarches des chefs de mission, lorsque cela est nØcessaire). En outre, le programme TACIS de dØveloppement de la sociØtØ civile, signØ rØcemment, contribuera (cid:224) amØliorer le processus de rØforme dØmocratique au BØlarus. Le principal objectif de l(cid:146)UE rØside dans la tenue, sous surveillance internationale, d(cid:146)Ølections libres, rØguliŁres et internationalement reconnues en l(cid:146)an 2000. Le Conseil a pris bonne note de l(cid:146)engagement pris par le PrØsident Loukachenko en faveur de ces Ølections, et ne manquera pas de lui rappeler cet engagement. Afin de lancer le processus Ølectoral, un dialogue entre le gouvernement et l(cid:146)opposition est indispensable. L(cid:146)UE soutient pleinement les efforts de l(cid:146)OSCE en tant que seule enceinte capable d(cid:146)amorcer ce dialogue. (2000/C 280 E/098) QUESTION (cid:201)CRITE E-2665/99 posØe par Yasmine Boudjenah (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Restructuration d(cid:146)«ABB ALSTOM POWER» (12 janvier 2000) La direction du groupe «ABB ALSTOM POWER», qui rØsulte d(cid:146)une fusion rØalisØe le 30 juin dernier, a annoncØ une restructuration. DØj(cid:224) dans certains pays oø l(cid:146)entreprise existe, des annonces de suppression d(cid:146)emplois sont faites. Ce groupe et/ou ceux qui sont (cid:224) la base de cette fusion ont-ils bØnØficiØ d(cid:146)aides de l(cid:146)U. E. ? Dans ce cas, la Commission pourrait-elle en prØciser le montant et les conditions de leur attribution? Ces aides Øtaient-elles conditionnØes (cid:224) la crØation d(cid:146)emplois? La Commission est-elle prŒte (cid:224) en exiger le remboursement? RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (10 fØvrier 2000) La Commission recueille les informations nØcessaires auprŁs des diffØrents (cid:201)tats membres. Elle ne manquera pas de communiquer le rØsultat de ses recherches dans les plus brefs dØlais. (2000/C 280 E/099) QUESTION (cid:201)CRITE E-2667/99 posØe par Olivier Dupuis (TDI) au Conseil (13 janvier 2000) Objet: Perspectives d(cid:146)adhØsion de l(cid:146)Azerba(cid:239)djan au Conseil de l(cid:146)Europe et dØveloppement des relations UE/Azerba(cid:239)djan Le Haut ReprØsentant pour la politique ØtrangŁre et la sØcuritØ commune peut-il donner toutes les informations utiles quant (cid:224) l(cid:146)Øtat d(cid:146)avancement de la procØdure d(cid:146)adhØsion de l(cid:146)Azerba(cid:239)djan au Conseil de l(cid:146)Europe? D(cid:146)une fa(cid:231)on plus gØnØrale, le Haut ReprØsentant peut-il indiquer de quelle fa(cid:231)on l(cid:146)UE entend dØvelopper ses relations avec ce pays?


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2673/99 di Mark Watts (PSE) alla Commissione. Importazione nell'UE di asini destinati alla macellazione provenienti dai PECO.

eurovoc_concepts:
Central and Eastern European Countries
EU statistics
equidae
import (EU)
slaughter animal

text: C 374 E/10 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 28. 12. 2000 (2000/C 374 E/011) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2673/99 di Mark Watts (PSE) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Importazione nell(cid:146)UE di asini destinati alla macellazione provenienti dai PECO Quanti asini vivi provenienti dai paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale sono stati importati nell(cid:146)UE ai fini della macellazione rispettivamente nel 1997 e nel 1998? Risposta data dal sig. Fischler in nome della Commissione (27 gennaio 2000) Le statistiche doganali non fanno alcuna distinzione tra le diverse finalit(cid:224) per le quali gli asini vengono importati nella Comunit(cid:224). Il numero complessivo degli animali importati dai paesi dell(cid:146)Europa centrale e orientale nel 1997 e nel 1998 Ł pari a 4. 715 e 7. 467 rispettivamente. Oltre il 90 % di questi animali era di origine rumena e veniva importato in Italia. (2000/C 374 E/012) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2702/99 di Chris Davies (ELDR) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Procedure di approvazione di progetti per i quali Ł richiesto un sostegno del FESR I richiedenti di fondi FESR a sostegno della costruzione di poligoni industriali argomentano spesso che il loro progetto offrir(cid:224) nuove possibilit(cid:224) di posti di lavoro. Quali misure adotta la Commissione per garantire che tali affermazioni siano giustificate e, in particolare, per verificare che si aggiungano realmente posti di lavoro e non ci si limiti soltanto a trasferirne da altri centri industriali? Per quanto riguarda i parchi industriali costruiti in zone non ancora industriali, quali misure adotta la Commissione per far s(cid:236) che lo sviluppo sia conforme alle richieste UE atte a promuovere la sostenibilit(cid:224) ambientale, per esempio, a) proteggendo gli habitat, b) dando priorit(cid:224) allo sviluppo di centri gi(cid:224) industrializzati e c) scoraggiando un ulteriore utilizzo di trasporto motorizzato? Risposta data dal sig. Barnier in nome della Commissione (10 marzo 2000) La Commissione ha sviluppato un approccio sistematico di valutazione degli obiettivi occupazionali programmati. Tale approccio Ł sintetizzato nell(cid:146)opuscolo «Conteggio dei posti di lavoro» pubblicato nella serie «Documenti di valutazione», che Ł inviato direttamente all(cid:146)onorevole parlamentare ed al Segretariato generale del Parlamento. Il particolare quesito sollevato, secondo il quale i posti di lavori conteggiati consistono in realt(cid:224) in trasferimenti da altre localit(cid:224), Ł un tipo di dislocazione e il problema Ł specificamente affrontato come fattore per il calcolo dei posti di lavoro netti creati. In effetti la maggior parte delle previsioni ex-ante sugli effetti occupazionali sono formulate in termini di creazione lorda di posti di lavoro, ma gli effetti netti sono esaminati nella valutazione intermedia e segnatamente in quella ex- post. Per quanto riguarda lo sviluppo sostenibile, nelle linee direttrici per i programmi del periodo 2000-2006 (1) la Commissione ha sottolineato la necessit(cid:224) di considerare prioritarie le azioni di riconversione dei siti industriali urbani rispetto agli interventi di sviluppo delle aree rurali. Inoltre, la Commissione ha indicato che gli interventi da finanziare nel settore dei trasporti debbono essere integrati in strategie coerenti per la realizzazione di sistemi di trasporto sostenibili. Anche se le linee direttrici non sono giuridicamente