title: 2000/524/EY: Komission päätös, tehty 18 päivänä tammikuuta 2000, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Linde AG:lle (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 64) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen)

eurovoc_concepts:
Germany
State aid
control of State aid
energy industry
exchange of information
gas

text: 22. 8. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 211/7 II (Säädökset, joita ei tarvitse julkaista) KOMISSIO KOMISSION PÄÄTÖS, tehty 18 päivänä tammikuuta 2000, valtiontuesta, jonka Saksa on myöntänyt Linde AG:lle (tiedoksiannettu numerolla K(2000) 64) (Ainoastaan saksankielinen teksti on todistusvoimainen) (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti) (2000/524/EY) EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO, joka ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 88 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan, on mainitun artiklan mukaisesti kehottanut asianomaisia esittä- mään huomautuksensa (1), sekä katsoo seuraavaa: I MENETTELY (1) (2) Ollessaan yhteydessä Saksan viranomaisiin komissio sai toukokuussa 1998 tietää useista liiketoimista, joissa Treuhandanstalt (THA) ja sen seuraaja Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS) sekä yritykset UCB Chemie GmbH (UCB) ja Linde AG (Linde) olivat osallisina. Liiketoimet koskivat pääasiassa Leuna Werke GmbH:lta (LWG) yksityistämisen yhteydessä UCB:lle siir- tyneessä amiinituotannossa tarvittavan hiilimonoksidin (CO) toimitusehtoja. Sittemmin Saksan viranomaiset ovat kertoneet 7 päivänä elokuuta 1998 päivätyssä kirjeessä (A/36142) näiden liiketoimien taustausta sekä ilmoittaneet niihin liittyvistä tukitoimenpiteistä. Komissio on pyytänyt 18 päivänä syyskuuta 1998 päivätyssä kirjeessä (D/16578) lisätie- toja, jotka se sai 3 päivänä joulukuuta 1998 päivätyssä kirjeessä (A/38804). Asia rekisteröitiin 10 päivänä helmikuuta 1999 numerolla NN 16/99. (3) Komissio on ilmoittanut Saksalle 30 päivänä maalis- kuuta 1999 päivätyllä kirjeellä (SG (99)D/2353, EYVL C 194, 10. 7. 1999, s. 15) päätöksestään aloittaa EY:n (1) EYVL C 194, 10. 7. 1999, s. 15. perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoi- tettu menettely seuraavien toimenpiteiden osalta: — Lindelle myönnetty 9 miljoonan Saksan markan avustus uuden hiilimonoksidin tuotantolaitoksen rakentamiseen — ehdot, joilla hiilimonoksidia toimitetaan UCB:lle. Saksan viranomaiset ovat esittäneet huomautuksensa 25 päivänä (A/ 33985). toukokuuta 1999 päivätyssä kirjeessä Komissio ei ole saanut huomautuksia muilta asianomai- silta. II TOIMENPITEIDEN KUVAUS II. 1 Tuensaaja Linde on osa Linde-konsernia, joka on yli 120 tytär- yhtiön ja yli 32 000 työntekijän maailmanlaajuinen yritysrypäs. Linde-konsernin liikevaihto oli vuonna 1998 10 738 000 000 Saksan markkaa ja taseen loppusumma 9 371 000 000 Saksan markkaa. Konsernin päätoimialat ovat laitosrakentaminen, kuljetustekniikka, jäähdytystek- niikka ja teollisuuskaasut. Linden päätoimipaikka on Höllriegelskreuthissa Münche- nissä. Vuonna 1998 sen liikevaihto oli 4 554 000 000 Saksan markkaa ja se työllisti 12 499 henkeä. Yritys on tällä hetkellä Euroopan toiseksi suurin teollisuuskaasujen (4) (5) (6) (7) L 211/8 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 8. 2000 toimittaja. Kaasuja toimitetaan käyttäjille suhteellisen suuria määriä suoraan valmistajalta usein putkea pitkin. Kaasuja käytetään monien kemikaalien valmistuksessa välituotteina sekä lääketieteessä ja tutkimus- ja kehittä- mistarkoituksiin. (13) (8) (9) II. 2 Leunan (Sachsen-Anhalt) kemianteollisuuden yksityistäminen THA päätti vuonna 1993 LWG:n Leunassa sijaitsevan amiinituotannon myymisestä UCB:lle, joka on ympäri maailmaa toimivan belgialaisen lääke- ja kemianteolli- suuden konsernin Union Chimique Belgen tytäryhtiö. Union Chimique Belgellä on yli 8 000 työntekijää, joista työskentelee lääketeollisuudessa ja loput noin puolet kemianteollisuudessa. Noin kolmannes työntekijöistä työskentelee Belgiassa. UCB:llä oli vuonna 1998 työnte- kijöitä 79 ja sen liikevaihto oli 66,9 miljoonaa Saksan markkaa. Amiinituotanto on vain pieni osa Leunan kemianteolli- suusryppäästä. Saksan viranomaisten mukaan tämä tuotannonala myytiin Saksan yhdistymisen yhteydessä julkisessa johon ei periaatteessa liittynyt ehtoja. UCB, joka oli ainoa tarjouk- sentekijä, maksoi yrityksestä 6,6 miljoonaa Saksan markkaa. THA otti hoitaakseen maaperän saastumisesta ja sen puhdistamisesta aiheutuvat kustannukset (2). tarjouskilpailussa, avoimessa ja (10) Kuten monien muiden kemian tuotteiden valmistuk- sessa, myös amiinien tuotannossa tarvitaan hiilimonok- sidia. Tämän takia UCB asetti tuotannonalan oston ehdoksi, että THA takaa hiilimonoksiditoimitukset. (11) sitoutui toimittamaan hiilimonoksidia kym- THA (3) menen vuoden ajan markkinahintaan sillä ehdolla, että UCB — ei tee hiilimonoksidin toimituksesta sopimusta minkään muun valmistajan kanssa — ei rakenna hiilimonoksidin tuotantolaitosta omaan käyttöönsä. Tätä tarkoitusta varten THA asettaisi käyttöön 5 miljoonan Saksan markan avustuksen yksityistämissopimuksen mukaisesti. toimitussopimuksia (12) Markkinahinnan määrittelytapaa ei ole kerrottu. On kuitenkin huomattava, että THA teki tuohon aikaan sijoittajien pitkäaikaisia kanssa, koska kemianteollisuuden huoltotilanne oli ilmeisesti suhteellisen epävarma. Saksan viranomaisilta saatujen tietojen mukaan useimmat valmistajat eivät olisi olleet valmiita sijoittumaan kyseiselle alueelle ilman tällaisia toimitustakuita, eikä THA olisi näin ollen voinut hoitaa yksityistämistehtäväänsä. uusien (2) Komissio on tekemissään päätöksissä (ks. päätökset asioissa NN 108/91, E 15/92 ja NN 768/94 — Saksa — Treuhand) tunnustanut THA:n toiminnan taustalla olevan ainutkertaisen, ainutlaatuisen siir- tymisen suunnitelmataloudesta markkinatalouteen. Komissio katsoo, että ennen 1. 7. 1990 syntyneiden ympäristövahinkojen korjaamisessa ei ole kyse valtiontuesta. (3) Tällä päätöksellä vaikutusta 22. 4. 1993 tehdyn yksityistämissopimuksen yhteydessä myönnet- tyihin tukiin. ennakkopäätöksen omaista ei ole Kun THA teki UCB:n kanssa sopimuksen amiinintuotan- tolaitoksesta, se toivoi löytävänsä sijoittajan, joka ottaisi hiilimonoksidin tuotantolaitoksen haltuunsa. Näin ei kuitenkaan tapahtunut. Koska hiilimonoksidin tuotanto- laitoksessa ei ollut toteutettu rakenneuudistuksia eikä sitä ollut uudenaikaistettu, tuotantokustannukset olivat selvästi markkinatasoa korkeammat. Näin ollen valtiolle aiheutui yrityksen toiminnassa pitämisestä vuosittain tappiota noin 3,5 miljoonaa Saksan markkaa. BvS päätti vuonna 1996 irtisanoa tappiollisen hiilimonoksidin toimitussopimuksen ja ehdotti UCB:lle, että se valmistaisi itse amiinituotantoon tarvittavan hiilimonoksidin. UCB saisi tätä varten yksityistämissopimuksen mukaisesti 5 miljoonan Saksan markan avustuksen. (14) UCB torjui ehdotuksen. Näin ollen BvS:n täytyi etsiä uusi sijoittaja. Ainoa yritys, joka ilmaisi olevansa kiinnos- tunut ottamaan tuotannon haltuunsa, oli Linde, joka oli toiminut alueella jo vuodesta 1994. Kesäkuussa 1997 tehtiinkin BvS:n, LWG:n, UCB:n ja Linden välillä sopimus hiilimonoksidin toimittamisesta. (15) (16) (17) II. 3 BvS:n, LWG:n, UCB:n ja Linden välinen sopimus Sopimuksen perusteella Linde rakentaisi puolessatoista vuodessa uuden hiilimonoksidin tuotantolaitoksen. Uusi laitos tulisi Linden Leunassa olevan laitoksen yhteyteen. Rakennuskustannukset olisivat 12 miljoonaa Saksan markkaa, joista 3 miljoonaa Saksan markkaa olisi Linden omia varoja. Rakennusaikana Linde käyttäisi olemassa olevia laitoksia ja toimittaisi UCB:lle hiilimonoksidia samoin ehdoin kuin THA ja UCB olivat vuoden 1993 yksityistämissopimuksessa sopineet. Sopimuksen perusteella BvS osallistui uuden laitoksen rakennuskustannuksiin 9 miljoonalla Saksan markalla. Saksan viranomaisten tietojen mukaan summaan sisältyi THA:n ja UCB:n yksityistämissopimuksessa sopima 5 miljoonan Saksan markan avustus, johon lisättiin vielä 4 miljoonaa Saksan markkaa. Koska komissiolla oli vakavia epäilyksiä, että i) Lindelle hiilimonoksidituotantoon myönnetty 9 miljoonan Saksan markan avustus ja ii) UCB:n ja Linden välillä sovittu ”markkinahinta” voivat sisältää valtiontukea, se päätti aloittaa näiden toimenpiteiden vuoksi EY:n perus- tamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn. III SAKSAN VASTAUS PÄÄTÖKSEEN ALOITTAA EY:N PERUSTAMISSOPIMUKSEN 88 ARTIKLAN 2 KOH- DAN MENETTELY (18) Saksan viranomaiset reagoivat menettelyn aloittamiseen 25 päivänä toukokuuta 1999 päivätyllä kirjeellä seuraa- vasti: — Hiilimonoksidin erityisluonteen takia kyseistä kaasua on valmistettava siellä, missä se käytetään. Näin ollen tällaisen tuotteen kohdalla ei voi olla kyse kaupan- käynnin haittaamisesta. 22. 8. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 211/9 — Koska hiilimonoksidimarkkinoita ei perinteisessä mielessä ymmärrettynä ole, ostohinta voi perustua vain olemassa olevien laitosten juokseviin kustan- nuksiin. — Seuraavista syistä Linden ei voida katsoa saaneen erityiskohtelua: i) Vanhaa hiilimonoksidilaitosta Se kuuluu edelleen LWG:lle. Näin ollen tarjouskil- pailuvelvoitetta ei syntynyt. Koska Linde rakensi oman hiilimonoksidilaitoksen, silloinkaan syntynyt tarjouskilpailuvelvoitetta. ei myyty. ei ii) Linden hinnat perustuvat investointikustannuk- siin ja kohtuulliseen tuottoon. iii) Koska Linden ei tarvinnut rakentaa uutta hiilimo- noksidilaitosta ja koska tarjolla ei ollut muita kiinnostuneita, ei voida puhua erityiskohtelusta. — UCB:n suosimisesta ei myöskään voida puhua, koska se maksaa Lindelle korkeamman hinnan hiilimonok- sidista kuin BvS:lle. Hinta on joka tapauksessa alhai- sempi kuin muissa maissa (USA) (4). — Toimitustakuu oli edellytys sille, että UCB osti amii- nituotannon. Tämän takuun ansiosta hiilimonoksidin hinnan oli määrä olla kymmenen vuoden ajan muut- tumatta […] (*). Hinta muodostui BvS:lle taloudelli- sesti kestämättömäksi. Ainoa — LWG tutki mahdollisuutta omaan hiilimonoksidin tuotantoon, mutta investointikustannukset osoittau- tuivat liian korkeiksi. Hiilimonoksidin valmistuksessa joka on puhdistettava käytetään synteesikaasua, höyryreformointilaitoksessa. vaihtoehto omalle tuotannolle oli lähistöllä sijaitsevan höyryre- formointilaitoksen käyttö. Koska Linde oli aiemmin se hankkinut höyryreformointilaitoksen LWG:ltä, ehdotti BvS:lle ja UCB:lle, että se ryhtyisi toimitta- maan UCB:lle hiilimonoksidia […] (*) hintaan. Hinta olisi voimassa BvS:n, UCB:n ja Linden välisen sopi- muksen 1997) Linden uuden hiilimonoksidilaitoksen käyttöönot- toon, jonka jälkeen hinta olisi […] (*). Hintaa tarkis- tetaan tavanomaiseen tapaan. Saksan viranomaisten mukaan (25 päivänä toukokuuta 1999 päivätty kirje A/33985, joka saapui 28 päivänä toukokuuta 1999) UCB päätti hyväksyä Linden tarjouksen, koska Linde pystyisi uuden tuotantolaitoksensa ansiosta toimitta- maan enemmän hiilimonoksidia kuin LWG. Mahdol- lisuus lisätä tuotantoa tulevaisuudessa oli UCB:lle tärkeä näkökohta. Näin ollen Linde tarjosi UCB:lle […] (*) sopimusta. allekirjoittamisesta (kesäkuusta (4) Tuoreehkon selvityksen mukaan hiilimonoksidin hinnat ovat Yhdys- valloissa tällä hetkellä 250 DEM/1000 Nm3 (ks. European Chemical News, 29. 3. 1999, s. 28—29). (*) Tarkemmat tiedot ovat luottamuksellisia. — […] (*) hinnasta ajaksi. Koska kyseessä ei ole varsinainen markkinahinta, hinnantar- kistustavasta ei ole sovittu. sovittiin […] (*) — Linde on sijoittanut 12,586 miljoonaa Saksan joista 9 miljoonaa oli peräisin valtiolta markkaa, (0,45 miljoonaa Saksan markkaa investointitukea ja loput BvS:n myöntämää tukea). Investointikustannukset aiheutuivat pääasiassa uuden hiilimonoksidin tuotantolaitoksen rakentamisesta. tapauskohtaista IV TOIMENPITEIDEN ARVIOINTI IV. 1 Markkinat (19) Asian kannalta merkityksellisillä markkinoilla toimite- taan teollisuuskaasuja, erityisesti vetyä, happea ja typpeä, putkia pitkin tehtaille tai tehtaiden läheisyyteen. Suora- toimituksissa on kyse erillisistä markkinoista, koska suurkuluttajille ei yleensä pystytä toimittamaan riittävästi kaasua tankkialuksilla tai pulloissa. (20) (21) Kaasukeskuksia voidaan rakentaa minne tahansa. Suur- tällä toimialalla maailmanlaajuisesti. tuottajat ainakin yhteisön Maantieteellisesti markkinat ovat markkinoiden laajuiset. toimivat Linde toimittaa teollisuuskaasuja suoraan asiakkaille. Tuotteet myydään Seuraavista luvuista käy ilmi, että markkinoilla on myös kilpailijoita: sisällä (5). yhteisön Yritys Markkinaosuus Linde Messer Griesheim Air Liquide BOC Air Products 18 % 6 % 50 % 8 % 15 % (22) Hiilimonoksidi on kemianteollisuudessa käytettävä erit- täin myrkyllinen kaasu. UCB:n tarvitsema hiilimonoksi- dimäärä voidaan toimittaa ainoastaan putkea pitkin tai toimittajalta suoraan tehtaalle. Kuljettaminen on kallista, ja siksi hiilimonoksidi on tuotettava lähellä asiakasta. (5) Yhteisön sisäinen teollisuuskaasujen kauppa (NACE 24. 11) oli vuonna 1997 arvoltaan 244 749 400 euroa (Eurostat). L 211/10 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 8. 2000 (23) vihki 1994 Linde Leunassa käyttöön Vuonna suurimman teollisuuskaasukeskuksensa ja otti vuonna 1998 hoitaakseen teollisuuskaasutoimitukset Leunassa sijaitsevalle Mitteldeutsche Erdölraffinerielle (MIDER). MIDER, joka kuuluu ranskalaiseen Elf Aquitaine -kiven- näisöljykonserniin, ostaa Lindeltä vetyä, happea ja typpeä. Toimitussopimus on arvoltaan yli miljardi Saksan markkaa. (24) Uuden erillisen laitoksen rakentamisesta aiheutuu ylimääräisiä kustannuksia. Linde oli kuitenkin siinä mielessä edullisessa asemassa, että se saattoi yhdistää hiilimonoksidin tuotannon olemassa olevaan MIDERiin yhteydessä olevaan vedyntuotantolaitokseensa. (25) Vaikka UCB on tällä hetkellä Linden ainoa hiilimonoksi- diasiakas, on mahdollista, että Linde tulevaisuudessa toimittaa hiilimonoksidia muillekin samassa ”teollisuus- kolmiossa” sijaitseville yrityksille. Tässä yhteydessä on mainittava, että Buna, Leuna ja Bitterfeld pyrkivät saamaan investointeja. Alueelle jo asettautuneita yrityksiä ovat UCB:n, Linden ja Elf Aquitainen lisäksi Elf Atochem SA, Rhône-Poulenc SA ja Domo SA. kemianteollisuuden alueelle (26) Linde pystyy toimittamaan kaasua järkevään hintaan, ja on mahdollista, että yritykset pitävät sitä luotettavuuden ja taloudellisuuden vuoksi muita toimittajia parempana. (27) Näistä syistä Lindelle uuden hiilimonoksidin tuotantolai- toksen rakentamiseen myönnettävä tuki on omiaan vääristämään kilpailua. IV. 2 Toimenpiteet, joissa on kyse valtiontuesta: 9 miljoonan Saksan markan avustus Lindelle IV. 2. 1 Valtiontuen olemassaolo (28) BvS:n Lindelle myöntämässä 9 miljoonan Saksan markan avustuksessa on kyse EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtion- tuesta, koska sen avulla yrityksen on ollut mahdollista täydentää vetylaitostaan hiilimonoksidin tuotantolaitok- sella ilman kustannuksia. Vaikka olisikin niin, että hiili- monoksidia pitää tietyistä syistä tuottaa samassa paikassa kuin se käytetään, on kuitenkin niin, että Linde saa uuden hiilimonoksidin tuotantolaitoksen rakentamisessa parempien investointiehtojen ansiosta etua kilpailijoi- hinsa nähden ja että edellä mainituista syistä Leunan ainoan hiilimonoksiditoimittajan tukeminen vaikuttaa suoraan muiden valmistajien lopputuotteisiin, joiden valmistamiseen tarvitaan hiilimonoksidia (esim. UCB:n amiinituotanto). Näillä lopputuotteilla käydään yhtei- sössä kauppaa. (29) Saksan viranomaiset väittävät, että UCB:lle annettu takuu hiilimonoksidin toimittamisesta oli ainoa tapa saada amiinituotanto myytyä. (30) (31) (32) Tällainen oli 1990-luvun alussa tavallista, koska vain siten saatiin myytyä osia täysin integroiduista yritysryp- päistä, joiden yksityistäminen kokonaisuudessaan ei ollut mahdollista. Huoltotilanne olisi kemianteollisuuspaikka- kunnilla ollut muuten liian epävarma. Ilman tällaisia takuita useimmat valmistajat eivät olisi olleet valmiita ottamaan haltuunsa osaa tuotantolaitoksesta eikä THA olisi näin ollen pystynyt suoriutumaan yksityistämisteh- tävästään. Vuonna 1993 UCB:lle annettu toimitustakuu ei kuiten- kaan oikeuta myöntämään vuonna 1997 valtiontukea Lindelle uuden hiilimonoksidin tuotantolaitoksen raken- tamisen yhteydessä. Lisäksi 5 miljoonan Saksan markan avustuksen myöntä- mistä (vuoden 1993 yksityistämissopimuksen mukai- sesti) on vaikeaa nähdä osana toimitustakuuta. Avustus ei nimittäin kuulunut UCB:n vaatimuksiin THA:n antaman toimitustakuun yhteydessä. Sopimus velvoitti ilman asianmukaiseen hiilimonoksidihuoltoon myös tällaista avustusta. Lindelle myönnettyä 9 miljoonan Saksan markan avustusta voidaan vielä vähemmän perustella toimitustakuulla. Sitä paitsi alkuperäiseen sopimukseen vuodelta 1993 ei ollut kirjattu sellaista mahdollisuutta, että uuden laitoksen rakentaminen annettaisiin kolmannelle osapuolelle ja myönnettäisiin tähän 9 miljoonan Saksan markan avustus. Itse asiassa sopimuksessa määrättiin pelkästään, että UCB:llä olisi sekä edullisempia oikeus rakentaa oma laitos. Missään tapauksessa ei kuitenkaan ollut ajateltu kolmatta vaihtoehtoa, jota Saksan viran- omaiset aivan oikein kutsuivatkin vararatkaisuksi ottaes- saan kantaa EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn aloittamiseen. Tämä kolmas vaihtoehto olisi ollut, että jokin kolmas yritys saa tukea uuden hiilimonoksidilaitoksen rakentamiseen. Näin ollen BvS:n, LWG:n, UCB:n ja Linden välillä kesä- kuussa 1997 tehtyä sopimusta on pidettävä uutena, vuoden 1993 yksityistämissopimuksesta erillisenä sopi- muksena. toimitusehtoja tiedustella (33) Lopuksi on todettava, että Saksan viranomaiset eivät ole esittäneet riittäviä, konkreettisia todisteita siitä, ettei mikään muu yritys kuin Linde olisi ollut valmis toimitta- maan hiilimonoksidia UCB:lle. IV. 2. 2 Valtiontukitoimenpiteiden soveltuvuuden arviointi (34) Todettuaan, että Linden saamassa 9 miljoonan Saksan markan avustuksessa on kyse EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta valtion- tuesta, komission on tutkittava, voidaanko toimenpide EY:n perustamissopimuksen nojalla hyväksyä. 22. 8. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 211/11 (35) Tavasta, jolla tuki on Lindelle myönnetty, on todettava, että 0,45 miljoonan Saksan markan investointitukea lukuun ottamatta ei ole käytetty mitään komission jo hyväksymää tukiohjelmaa vaan kansallisia toimenpiteitä, joita komissio ei ole hyväksynyt ja joista olisi EY:n perustamissopimuksen 88 artiklan 3 kohdan mukaan pitänyt ilmoittaa ennakolta. Näin ollen on kyse sääntö- jenvastaisesta tuesta. (36) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdassa määrätään, että siihen kirjatut arviointiperusteet täyttävä tuki ei yleensä sovellu yhteismarkkinoille. (37) (38) (39) (40) Käsiteltävänä olevassa tapauksessa ei voida soveltaa EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 kohdan poikkeus- määräyksiä, koska tuella ei pyritä mihinkään kyseisessä kohdassa esitetyistä tavoitteista. Saksan viranomaiset eivät ole myöskään vedonneet näihin poikkeusmääräyk- siin. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdassa mainitaan tuet, joita voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvina. Soveltuvuudessa on otettava huomioon koko yhteisö eikä ainoastaan yksi jäsenvaltio tai jäsen- valtion alue. Jotta voitaisiin taata yhteismarkkinoiden tavanomainen toiminta ja noudattaa EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan g alakohtaan kirjattua periaatetta, tukiohjelmaa tai yksittäistä tukea tutkittaessa on EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 3 kohdassa määrättyjä poikkeuksia tulkittava tiukasti. Poikkeukset pätevät nimittäin vain silloin, kun voidaan todistaa, että tuensaajayritysten ei olisi ollut mahdollista toteuttaa poikkeusmääräyksissä mainittuja tavoitteita pelkkien markkinavoimien avulla ilman tukea. Käsiteltävää tukea ei ole tarkoitettu EY:n perustamissopi- muksen 87 artiklan 3 kohdan b ja alakohdassa mainit- tuun Euroopan yhteistä etua koskevan tärkeän hankkeen edistämiseen eikä d alakohdassa mainittuun Saksan ta- loudessa olevan vakavan häiriön poistamiseen eikä se täytä tällaista tunnusmerkistöä. Ei sitä ole myöskään tarkoitettu kulttuurin eikä kulttuuriperinnön edistämi- seen. (41) Sachsen-Anhalt ei ole EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan poikkeukseen oikeutettu alue. (42) EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan c alakohdan nojalla komissio voi tietyin edellytyksin hyväksyä vaikeuksissa oleville yrityksille myönnettävän pelastamis- ja rakenneuudistustuen sen myöntämisajan- kohtana voimassa olleiden, valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenneuudistukseksi annettujen yhteisön suuntaviivojen (6) mukaisesti. Linde ei ole näissä suuntaviivoissa tarkoitettu vaikeuksissa oleva yritys, eikä 9 miljoonan Saksan markan avustuk- sessa ole kyse pelastamis- ja rakenneuudistustuesta. (43) (44) Jäsenvaltion tukialueet ja kullakin tukialueella suurimmat sallitut alkuinvestointeihin ja työpaikkojen luomiseen myönnettävän tuen intensiteetit näkyvät kunkin jäsen- valtion tukialuekartasta. Saksan tukialuekartan mukaan Sachsen-Anhalt on EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdassa tarkoitettu alue. EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaan tukea taloudellisen kehityksen edistä- miseen alueilla, elintaso on poikkeuksellisen alhainen tai joilla vajaatyöllisyys on vakava ongelma, voidaan pitää yhteismarkkinoille soveltuvana. joilla (45) Aluetukien tehokkaan valvonnan takaamiseksi ja EY:n perustamissopimuksen 3 artiklan, ja erityisesti sen g ja k alakohdan, komissio määrittää kullekin jäsenvaltiolle aluetuen enimmäis- määrän. Sachsen-Anhaltissa enimmäismäärä on 35 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista. saavuttamiseksi tavoitteiden (46) Alkuinvestointituki lasketaan prosenttiosuutena inves- toinnin arvosta. Tämä arvo mitataan yhtenäisen kulupe- rustan (vakioperusteen) mukaan, joka vastaa seuraavia investoinnin osatekijöitä: maa, rakennukset ja laitteet. Tämä seuraavan tuloksen: antaa Linden kohdalla laskutapa Rakennukset Laitteet (miljoonaa Saksan markkaa) 1,809 10,777 12,586 Yhteensä (47) (48) Komission on tutkittava, voidaanko tämän suuruista tukimäärää pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan poikkeuksen mukaisena yhteis- markkinoille soveltuvana tukena. Koska 12,586 miljoonan Saksan markan tukikelpoisista investointikustannuksista 9 miljoonaa Saksan markkaa on peräisin Saksan viranomaisilta, sallittu enimmäis- määrä ylettyy selvästi. Saksan hallitukselta saatujen tietojen mukaan 0,45 miljoonaa Saksan markkaa myön- nettiin investointitukilain (Investitionszulagengesetz) (7) nojalla eikä edellytä näin ollen enää komission tutkintaa. Saksan viranomaiset ovat tähdentäneet, että suoraa investointitukea on myönnetty alueellisen talous- rakenteen parantamiseen tarkoitetun yhteisöaloitteen (Gemeinschaftsaufgabe zur Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur) perusteella. Yhteenvetona Saksan hallitus toteaa, että BvS:n investointituet eivät ylitä 8,55:tä miljoonaa Saksan markkaa (9 miljoonaa Saksan markkaa vähennettynä 450 000 Saksan markalla). lisäksi (6) EYVL C 368, 23. 12. 1994, s. 12. (7) Investitionszulagengesetzin nojalla toimenpiteet kuuluvat EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan soveltamisalaan kuuluviin alueellisiin investointitukiin, ja komissio on ne hyväksynyt (tukiohjelma N 494/A/95). toteutetut L 211/12 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 8. 2000 (49) Mainittua 0,45 miljoonan Saksan markan investointi- tukea lukuun ottamatta kyseisiä tukia ei ole myönnetty komission jo hyväksymän alueellisen tukiohjelman perusteella vaan toimivaltaisten viranomaisten tapaus- kohtaisin päätöksin. Näissä tapauksissa on tukien vaiku- tusta tutkittava koko yhteisön kannalta. Euroopan yhteisöjen tuomioistuin on vahvistanut tämän tulkinnan asiassa Hytasa (yhdistetyt asiat C-278/92, C-279/92 ja C-280/92, Espanja v. komissio, tuomio 14. 9. 1994 (8)) ja asiassa Pyrsa (asia C-169/95, Espanja v. komissio, tuomio 14. 1. 1997 (9)). (50) Yksittäinen tuki voidaan luokitella yhteismarkkinoille soveltuvaksi, kun sillä on todellista vaikutusta kyseisen vaikuta alueen pitkäaikaiseen kehitykseen eikä epäedullisesti yhteisiin etuihin eikä kilpailuehtoihin yhteisössä. Tukea voidaan pitää yhteismarkkinoille sovel- tuvana, jos se ei muuta kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kanssa ristiriitaisella tavalla. se (51) Koska Lindelle myönnetty avustus liittyy konkreettiseen hiilimonoksidin investointihankkeeseen eli tuotantolaitoksen rakentamiseen Leunaan, ja koska se edustaa tiettyä prosenttiosuutta tukikelpoisista investoin- tikustannuksista, voidaan sitä pitää investointitukena. uuden (52) alueellisia Investointikustannukset ovat valtiontukea koskevien suuntaviivojen (10) (suuntaviivat) mukaan tuki- kelpoisia, kun ne koskevat alkuinvestointeja ja kun alkuinvestointituki lasketaan prosenttiosuutena inves- toinnin arvosta (11). Linden osuus hankkeen rahoittami- sesta on yli 25 prosenttia hankkeen kokonaiskustannuk- sista. Näin ollen investointi täyttää suuntaviivoissa asetetut kriteerit. (53) Lisäksi komissio on sitä mieltä, että uusi hiilimonoksidin tuotantolaitos vaikuttaa myönteisesti Sachsen-Anhaltin kehitykseen ja erityisesti elvyttää Leunaa, joka yhdessä Bunan ja Bitterfeldin kanssa muodostaa Sachsen- Anhaltin suurimman teollisuusalueen. lisää myös alueen kemianteollisuuden tehokkuutta. Komissio ei ole todennut hiilimonoksidituotannon ylikapasiteettia Investointi (8) Kok. 1994, s. I-4103. (9) Kok. 1997, s. I-0135. (10) EYVL C 74, 10. 3. 1998, s. 9. (11) Ks. alaviite 9, 4. 5 kohta. (54) (55) (56) yhteisön tasolla. Markkinat vetävät ilman muuta Linden hiilimonoksidituotannon. Tästä seuraa, että se osa tarkasteltavana olevasta tuesta, joka kasautumissäännösten (12) mukaisesti ei ylitä 35:tä prosenttia ei muuta tukikelpoisista kustannuksista, kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen edun kannalta risti- ja näin ollen sitä voidaan pitää EY:n riitaisella tavalla, perustamissopimuksen a alakohdan mukaisena. artiklan kohdan 87 3 kokonaisinvestointikustannukset Kun 12,586 miljoonaa Saksan markkaa, investointituen määrä (0,45 miljoonan Saksan markan investointiavustus mukaan luettuna) ei voi olla tästä määrästä yli 35 prosenttia eli yli 4 404 750 Saksan markkaa. Komissio pitää tätä osaa tuesta yhteismarkkinoille soveltuvana. ovat Tuen loppuosa, 4 395 250 Saksan markkaa, joka kasau- tumissäännösten (13) mukaisesti ylittää 35 prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, on yhteismarkkinoille soveltumatonta valtiontukea, johon ei voida soveltaa mitään EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräyksistä. IV. 3 Toimenpiteet, joissa komissio ei ole todennut valtiontuen piirteitä: UCB:n Lindelle maksama ”markkinahinta” (57) UCB:n Lindelle hiilimonoksiditoimituksista maksamasta hinnasta […] (*)5 komissio toteaa, että Saksan hallituk- selta saatujen tietojen mukaan UCB:n maksama hinta perustuu todellisiin kustannuksiin. Hinta on korkeampi kuin hinta, jonka UCB lupasi LWG:lle vuonna 1993 tehdyssä yksityistämissopimuksessa. (58) (59) (60) Lisäksi Saksan hallitus on todennut, että hiilimonoksidin erityisluonteen vuoksi tarkistaa, vastaako hinta markkinahintaa. ei ole mahdollista Saksan viranomaiset viittasivat myös Yhdysvalloissa tuolloin maksettuihin hintoihin (14), jotka ovat selvästi alhaisempia kuin UCB:n ja Linden välillä sovittu hinta. että molempien Tässä yhteydessä on huomattava, yritysten oli täytynyt hyväksyä hinta. Saksan viran- omaiset ovat vahvistaneet, että hinta perustuu tuotanto- kustannuksiin, joihin on lisätty ”tavanomainen voitto- marginaali”. Komission oli yrityksistään huolimatta vaikeaa saada luotettavaa tietoa hiilimonoksidin markki- nahinnasta. Tämän vuoksi komissio pyysi tiedonannos- saan menettelyn aloittamisesta kolmansilta tahoilta tietoja nimenomaan tästä asiasta. Tällaisia lausuntoja ei kuitenkaan saatu. (12) Suuntaviivojen 4. 18 kohdan mukaan tuki-intensiteetin enimmäis- määriä sovelletaan tuen kokonaismäärään, kun tukea myönnetään samanaikaisesti useammasta aluetukiohjelmasta tuen lähteestä riip- pumatta, olipa kysymys sitten paikallisesta, alueellisesta, kansallisesta tai yhteisön myöntämästä tuesta. (13) Ks. alaviite 11. (*) Tarkemmat tiedot ovat luottamuksellisia. (14) Teollisuuskaasujen hinnat hinnoista. Saksassa maksetut hinnat ovat suhteellisen korkeat. jäsenvaltioissa poikkeavat Yhdysvaltojen jopa yhteisön tasolla 22. 8. 2000 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti L 211/13 (61) todeta tässä liiketoimessa Vaikka komissio ei voinut valtiontuen tunnusmerkkejä, on kuitenkin todettava, että tällä tavoin sovittu hinta oli osa kokonaissopimusta. Sopimuksen olennainen sisältö oli, että Linde toimittaa UCB:lle tavaraa tiettyyn hintaan ja saa uuden hiilimo- noksidin tuotantolaitoksen rakentamiseen 9 miljoonan Saksan markan avustuksen (15). Saksassa aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon (17). (67) Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaan edellä mainittuja menettelyjä ja määräyksiä on sovellettava, jotta tuki todella saadaan takaisin. Tämän päätöksen täytäntöönpanossa mahdollisesti ilmenevät prosessioikeudelliset tai muut ongelmat eivät muuta päätöksen oikeudellista pätevyyttä (18), V PÄÄTELMÄ (62) Näin ollen on todettava, että se osa tarkasteltavana olevasta tuesta, joka kasautumissäännösten mukaisesti ei ylitä 35:tä prosenttia tukikelpoisista kustannuksista, ei muuta edun kannalta ristiriitaisella tavalla, ja näin ollen sitä voidaan pitää EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 3 kohdan a alakohdan mukaisena. kaupankäynnin edellytyksiä yhteisen (63) Tuen loppuosa, 4 395 250 Saksan markkaa, joka kasau- tumissäännösten mukaisesti ylittää 35 prosenttia tukikel- poisista kustannuksista, on yhteismarkkinoille soveltu- matonta valtiontukea, joilla EY:n perustamissopimuksen 87 artiklan 2 ja 3 kohdan poikkeusmääräyksiä voidaan soveltaa. joka ei täytä edellytyksiä, (64) Komissio ei ole todennut UCB:lle toimitettavan hiilimo- noksidin hinnoissa valtiontuen tunnusmerkkejä. (65) Jos tuki katsotaan yhteismarkkinoille soveltumattomaksi, komissio vaatii jäsenvaltioita perimään sen tuensaajilta takaisin (16). Näin ollen kasautumissäännösten mukaan aluetuen enimmäismäärän, 35 prosenttia tukikelpoisista investointikustannuksista, ylittävä tukimäärä, 4 395 250 Saksan markkaa, jota tämä päätös koskee, on perittävä takaisin. (66) Tuki on maksettava takaisin Saksassa noudatettavien menettelyjen ja määräysten mukaisesti. Takaisinperittä- jota lasketaan siitä vään tukeen sisällytetään korko, päivästä, kun tuki on sääntöjenvastaisesti myönnetty, tuen todelliseen takaisinperintään asti. Korko perustuu sic (rebus stantibus). säilyvät muuttumattomina (15) Yleisten oikeusperiaatteiden mukaan sopimukset sitovat niin kauan, ja kun niitä tehtäessä olemassa olleet perustavanlaatuiset ehdot odotukset Jos avustussumma olisi vaikuttanut sovittuun hintaan, Linde olisi oletet- tavasti yrittänyt neuvotella hinnasta uudelleen voidakseen ottaa huomioon taloudellisten ja rahoituksellisten edellytysten muutokset (erityisesti Saksan viranomaisten mainitsema ”tavanomainen voitto- marginaali”), jotka seuraavat velvoitteesta maksaa takaisin tuet, joita ei ole hyväksytty. (16) Komission tiedonanto, annettu 24 päivänä marraskuuta 1983 (EYVL C 318, 24. 11. 1983, s. 3). Ks. myös asia 70/72, komissio v. Saksa, Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen tuomio 12. 7. 1973 (Kok. 1973, s. 813) asia 310/85, Deufil GmbH und Co. KG v. komissio, 24. 2. 1987 (Kok. 1987, s. 901). ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN: 1 artikla jonka Saksa on myöntänyt Linde AG:lle avustuksen Tuesta, muodossa hiilimonoksidin tuotantolaitoksen rakentamiseksi Leunaan, Sachsen-Anhaltiin, se osa, joka ei ylitä kasautumis- säännösten nojalla Sachsen-Anhaltissa valtion myöntämälle aluetuelle sallittua 35 prosentin enimmäismäärää, soveltuu yhteismarkkinoille. 2 artikla Tuesta, jonka Saksa on myöntänyt Linde AG:lle avustuksen muodossa hiilimonoksidin tuotantolaitoksen rakentamiseksi Leunaan, Sachsen-Anhaltiin, se osa, joka ylittää kasautumis- säännösten nojalla Sachsen-Anhaltissa valtion myöntämälle aluetuelle sallitun 35 prosentin enimmäismäärän, ei EY:n perus- tamissopimuksen 87 artiklan 1 kohdan mukaisesti sovellu yhteismarkkinoille. 3 artikla 1. Saksan on toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet 2 artiklassa tarkoitetun sääntöjenvastaisesti maksetun tuen peri- miseksi takaisin tuensaajalta. Tuki on maksettava takaisin viipymättä kansallisen 2. jos niissä oikeuden mukaisten menettelyjen mukaisesti, mahdollistetaan päätöksen välitön ja tehokas täytäntöönpano. Takaisinperittävään tukeen sisällytetään korko alkaen siitä, kun tuki asetettiin tuensaajan käyttöön, tuen todelliseen takaisinpe- rintään asti. Korko perustuu aluetukien avustusekvivalenttien laskennassa käytettyyn viitekorkoon. (17) Komission kirje jäsenvaltioille SG (91) D/4577, 4. 3. 1991. Ks. myös asia 142/87, Belgia v. komissio, Euroopan yhteisöjen tuomio- istuimen tuomio 21. 3. 1990 (Kok. 1999, s. I-959). (18) Asia 142/87, Belgia v. komissio, Euroopan yhteisöjen tuomio- istuimen tuomio 21. 3. 1990 (Kok. 1990, s. I-959, 58—63 kohta). L 211/14 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti 22. 8. 2000 Saksan on ilmoitettava komissiolle kahden kuukauden kuluessa tämän päätöksen tiedoksiantamisesta sen noudattamiseksi toteuttamansa toimenpiteet. 4 artikla Tämä päätös on osoitettu Saksan liittotasavallalle. 5 artikla Tehty Brysselissä 18 päivänä tammikuuta 2000. Komission puolesta Mario MONTI Komission jäsen


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2742/99 von Ilda Figueiredo (GUE/NGL) an die Kommission. Diskriminierung hinsichtlich des Rechts auf Erhalt des garantierten Mindestlohns in Luxemburg.

eurovoc_concepts:
Luxembourg
equal treatment
free movement of workers
infringement procedure (EU)
opinion
subsistence level income

formats: html pdf print

text: 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/199 (2000/C 225 E/225) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2742/99 von Ilda Figueiredo (GUE/NGL) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Diskriminierung hinsichtlich des Rechts auf Erhalt des garantierten Mindestlohns in Luxemburg Am 29. Juli 1999 teilte das damalige Kommissionsmitglied Padraig Flynn dem OBGL mit, da(cid:223) beabsichtigt werde, ein Vertragsverletzungsverfahren gem(cid:228)(cid:223) Artikel 226 des EG-Vertrags gegen das Gro(cid:223)herzogtum Luxemburg einzuleiten, da das Gesetz vom 29. April 1999 Bestimmung aufrecht erh(cid:228)lt, die mit dem Recht auf Gleichbehandlung unvereinbar sind und einen Versto(cid:223) gegen Artikel 7 Absatz 2 der Verordnung (EWG) Nr. 1612/68 (1) betreffend die Freiz(cid:252)gigkeit der Arbeitnehmer sowie gegen Artikel 43 des EG- Vertrags darstellen k(cid:246)nnen. In der Tat reduzierte das neue Gesetz vom 29. April das Erfordernis eines Mindestaufenthaltszeitraums in Luxemburg f(cid:252)r den Erwerb des Anspruchs auf den garantierten Mindestlohn (cid:129) das Erfordernis wurde jedoch nicht abgeschafft (cid:129) wobei diese Bedingung die luxemburgischen B(cid:252)rger gegen(cid:252)ber den B(cid:252)rgern aus anderen Mitgliedstaaten, die in Luxemburg ans(cid:228)ssig sind, beg(cid:252)nstigt. Die Kommission wird gefragt, ob das angek(cid:252)ndigte Verfahren eingeleitet wurde, oder wenn nicht, was sie zu tun gedenkt, damit Luxemburg das Recht auf Freiz(cid:252)gigkeit beachtet und damit die in diesem Bereich bestehende Gemeinschaftsgesetzgebung zur Anwendung gelangt. (1) ABl. L 257 vom 19. 10. 1968, S. 2. Antwort von Frau Diamantopoulou im Namen der Kommission (17. Februar 2000) Die Kommission hat im Dezember 1999 beschlossen, eine mit Gr(cid:252)nden versehene Stellungnahme zu den Bestimmungen des luxemburgischen Gesetzes (cid:252)ber den Anspruch auf einen garantierten Mindestlohn abzugeben, wonach der Anspruch auf diese Leistung von einem mindestens f(cid:252)nfj(cid:228)hrigen Aufenthalt im Land Luxemburg abh(cid:228)ngig ist. In der Tat sind diese Bestimmungen nach Auffassung der Kommission unvereinbar mit dem Recht auf Gleichbehandlung nach den Artikeln 39 und 43 (fr(cid:252)here Artikel 48 und 52) des EG-Vertrags sowie Artikel 7 der Verordnung (EWG) Nr. 1612/68 des Rates vom 15. Oktober 1968 (cid:252)ber die Freiz(cid:252)gigkeit der Arbeitnehmer innerhalb der Gemeinschaft (1), auf die die Frau Abgeordnete Bezug nimmt. (1) ABl. L 257 vom 19. 10. 1968, S. 2-12. (2000/C 225 E/226) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2745/99 von Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) an die Kommission Betrifft: Etwaiger Versto(cid:223) gegen das Gemeinschaftsrecht (18. Januar 2000) Mit der Richtlinie 93/42/EWG des Rates vom 14. 6. 1993 (cid:252)ber Medizinprodukte, die im Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften ver(cid:246)ffentlicht wurde (1), wird dem Hersteller die Verpflichtung auferlegt, bis zum Inverkehrbringen eines Produktes ein Qualit(cid:228)tssystem einzurichten, durchzuf(cid:252)hren und beizubehalten, wie in der Richtlinie vorgeschrieben. Mit dem Beschlu(cid:223) des griechischen Ministeriums f(cid:252)r Gesundheit und Vorsorge E/833/22. 6. 1999 (Amtsblatt der Regierung 1329/B/29. 6. 1999) werden jedoch die Verpflichtun- gen des Herstellers auch auf die betreffenden Handelsunternehmen ausgedehnt, was ein Versto(cid:223) gegen die oben genannte Richtlinie 93/43 ist, wobei diese sogar gezwungen werden, bis sp(cid:228)testens ein Jahr nach der Ver(cid:246)ffentlichung des oben genannten Ministerialbeschlusses (d. h. bis zum 30. 6. 2000) eine entsprechende Bescheinigung vorzulegen. Unter Ber(cid:252)cksichtigung dieser Tatbest(cid:228)nde wird die Kommission um die Beantwortung der folgenden Fragen ersucht: (cid:129) Liegt ein Versto(cid:223) gegen das Gemeinschaftsrecht vor? (cid:129) Welche Schritte gedenkt die Europ(cid:228)ische Kommission gegen die griechische Regierung zu unter- nehmen, um die negativen Auswirkungen der oben genannten Regelung zu beseitigen? (1) ABl. L 169 vom 12. 7. 1993, S. 1


title: KIRJALLINEN KYSYMYS E-2715/99 esittäjä(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle. Iranin ihmisoikeusloukkaukset.

eurovoc_concepts:
Iran
common foreign and security policy
political prisoner

text: C 303 E/98 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 24. 10. 2000 (2000/C 303 E/091) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2715/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) komissiolle (18. tammikuuta 2000) Aihe: Iranin ihmisoikeusloukkaukset Onko komissio tietoinen Iranin Isfahanissa 28. 8. 1999 pid(cid:228)tettyjen opiskelijoiden Mehdi Rohanin, Halaki- nin, Jazdin, Faghihianin, Gholamin ja Borumandin kohtalosta ja olinpaikasta? Onko se my(cid:246)s tietoinen niiden nelj(cid:228)n opiskelijan nimist(cid:228) ja kohtalosta, joille Teheranin vallankumoustuomioistuimen presidentin Rahbarpourin 12. syyskuuta 1999 antaman ilmoituksen mukaan on langetettu kuolemantuomio? Mit(cid:228) mahdollisuuksia komissiolla on ryhty(cid:228) toimiin edell(cid:228) mainittujen tapausten johdosta ja k(cid:228)ynnist(cid:228)(cid:228) Iranin hallituksen kanssa keskustelu n(cid:228)iden henkil(cid:246)iden kohtalosta? Chris Pattenin komission puolesta antama yhteinen vastaus kirjallisiin kysymyksiin E-2713/99, E-2714/99 ja E-2715/99 (2. helmikuuta 2000) Komissio seuraa huolestuneena ihmisoikeuskysymyst(cid:228) Iranissa. Euroopan unionin ja Iranin v(cid:228)lisess(cid:228) laaja- alaisessa vuoropuhelussa unioni tuo aina esille ihmisoikeuskysymykset. N(cid:228)in tapahtui viimeksi troikan tavatessa Iranin varaulkoministerin Helsingiss(cid:228) 1. joulukuuta 1999. Komissio on my(cid:246)s mukana t(cid:228)ss(cid:228) asiassa unionin Irania koskevissa virallisissa esityksiss(cid:228). Euroopan unionin troikka ja yksitt(cid:228)iset j(cid:228)senvaltiot tekiv(cid:228)t syksyll(cid:228) 1999 useita virallisia esityksi(cid:228), jotka koskivat 13 Iranin juutalaista. Unionin troikka teki virallisen esityksen 3. joka koski nelj(cid:228)n opiskelijan kuolemantuomioita. lokakuuta 1999, Euroopan unionin mahdollisuudet vaikuttaa Iranin tilanteeseen ovat suhteellisen rajalliset, koska niiden v(cid:228)lill(cid:228) ei ole mit(cid:228)(cid:228)n sopimussuhdetta ja koska kahdenv(cid:228)linen kauppakin on v(cid:228)h(cid:228)ist(cid:228). Iranin hallitus on kuitenkin herkk(cid:228) kansainv(cid:228)liselle painostukselle, koska se yritt(cid:228)(cid:228) parantaa suhteitaan unioniin ja muihin kumppaneihin. Ollakseen tehokasta t(cid:228)llaisen painostuksen olisi oltava suhteutettua, luotaisi vaikutelmaa ulkomaisesta sekaantumisesta maan asioihin. jotta ei Iranin edustajat ovat v(cid:228)itt(cid:228)neet 13 Iranin juutalaisen tapauksessa, ett(cid:228) pid(cid:228)tetyt saavat osakseen (cid:148)puo- lueettoman ja oikeudenmukaisen(cid:148) oikeudenk(cid:228)ynnin. On jopa ehdotettu, ett(cid:228) pid(cid:228)tetyt voidaan vapauttaa (cid:148)kansallisen edun perusteella(cid:148). Iranin viranomaiset ovat my(cid:246)s hyvin tietoisia siit(cid:228), ett(cid:228) kansainv(cid:228)linen yhteis(cid:246) reagoisi voimakkaan kielteisesti opiskelijajohtajien teloittamiseen. (2000/C 303 E/092) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2718/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Olivier Dupuis (TDI) neuvostolle (13. tammikuuta 2000) Aihe: Ven(cid:228)l(cid:228)isen vangitun aseistakielt(cid:228)ytyj(cid:228)n Dmitrij Neverovskijin tapaus, joka j(cid:228)tettiin k(cid:228)sitelt(cid:228)v(cid:228)ksi 9. joulukuuta 1999 ilmoitti Dmitrij Neverovskij, 26-vuotias matemaatikko, vuonna 1997 kielt(cid:228)ytyv(cid:228)ns(cid:228) aseista. Lokakuussa 1999 h(cid:228)net asetettiin syytteeseen. Obninskissa 24. ja 25. marraskuuta j(cid:228)rjestetyn oikeudenk(cid:228)ynnin aikana h(cid:228)n ilmoitti uudelleen kielt(cid:228)ytyv(cid:228)ns(cid:228) asepalveluksesta vastalauseena T(cid:154)et(cid:154)enian sodalle. H(cid:228)net tuomittiin kahdeksi vuodeksi vankeuteen. Dmitrij Neverovskij on t(cid:228)ll(cid:228) hetkell(cid:228) ilmeisesti Ven(cid:228)j(cid:228)n federaation ainoa vangittu aseistakielt(cid:228)ytyj(cid:228). joka on kotoisin Obninskista Kalugan alueelta, Oikeus aseistakielt(cid:228)ytymiseen ja pakollisen asepalveluksen korvaamiseen vaihtoehtoisella siviilipalveluksella on turvattu Ven(cid:228)j(cid:228)n federaation perustuslaissa (59 pyk(cid:228)l(cid:228)n 3 kohta). T(cid:228)t(cid:228) perustuslaillista oikeutta (samoin kuin muitakin kansalaisoikeuksia ja -vapauksia) sovelletaan perustuslain 15 ja 18 pyk(cid:228)l(cid:228)n mukaan suoraan, vaikka duuma ei ole viel(cid:228) hyv(cid:228)ksynyt vaihtoehtoisen siviilipalveluksen suorittamiseen liittyvi(cid:228) kysymyksi(cid:228) koskevaa lakia. Ven(cid:228)j(cid:228)n perustuslakituomioistuimen 22. toukokuuta 1996 tekem(cid:228)n p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksen mukaan


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2864/99 van María Sornosa Martínez (PSE) aan de Commissie. Schending van de richtlijn Televisie zonder grenzen in Spanje.

eurovoc_concepts:
Spain
advertising
audiovisual communications policy
audiovisual programme
broadcasting
consumer movement
infringement procedure (EU)
national implementing measure
television

text: 8. 8. 2000 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 225 E/213 industrie en de overheid een nauwkeurig beeld in real time kan geven van de kwaliteit van schepen (de database Equasis, voor de ontwikkeling waarvan de Commissie momenteel nauw samenwerkt met de Franse maritieme instanties). (2000/C 225 E/243) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2864/99 van Mar(cid:237)a Sornosa Mart(cid:237)nez (PSE) aan de Commissie Betreft: Schending van de richtlijn (cid:132)Televisie zonder grenzen(cid:148) in Spanje (18 januari 2000) De Spaanse consumentenorganisatie OCU heeft onlangs geklaagd over het feit dat de meeste Spaanse televisiezenders in de reclamecampagnes voor de kerstperiode een gemiddelde van 1000 reclamespots per dag uitzenden rond kinderprogramma(cid:146)s en dat 5 % van deze spots bovendien niet beantwoorden aan de geldende voorschriften. De herziening van de richtlijn (cid:132)Televisie zonder grenzen(cid:148), waarvan de omzettingstermijn voor de lidstaten op 30 december 1998 afliep, omvat onder meer de volgende voorschriften: (cid:129) televisiereclame en telewinkelen moeten gemakkelijk te onderscheiden zijn van de rest van het programma-aanbod, (cid:129) bij reclame en telewinkelen mag geen gebruik worden gemaakt van subliminale technieken, (cid:129) in nieuws- en sportuitzendingen en documentaires mogen alleen reclamespots worden uitgezonden tijdens natuurlijke pauzes in het programma, (cid:129) de zendtijd voor reclame mag niet meer dan 20 % van de dagelijkse zendtijd bedragen, (cid:129) de inhoud van reclamespots mag niet discriminerend zijn naar geslacht, ras, enz. Uit de gegevens die de OCU heeft gepubliceerd blijkt dat de Spaanse televisiezenders geen enkel van deze voorschriften eerbiedigen. Het volstaat om de programma(cid:146)s van een willekeurige Spaanse zender te bekijken om hiervan het bewijs te hebben. Is de Commissie op de hoogte van deze klacht van de Spaanse consumenten? Beschikt de Commissie over gegevens op grond waarvan zij kan nagaan of de Spaanse televisiezenders de voorschriften van de communautaire richtlijn eerbiedigen? Krachtens de richtlijn moet voor 31 december 2000 een verslag worden opgesteld over de toepassing van de geldende bepalingen in de lidstaten. Meent de Commissie dat het onderzoek met betrekking tot de toepassing van de regelgeving moet worden bespoedigd? Is de Commissie bereid om bij de Spaanse overheid aan te dringen op de correcte toepassing van de communautaire wetgeving inzake tevisieomroepactiviteiten? Antwoord van mevrouw Reding namens de Commissie (22 februari 2000) Bij de Commissie zijn verscheidene klachten ingediend over de vermoedelijke niet-naleving van de reclamevoorschriften in sommige lidstaten. De Commissie verzamelt de nodige elementen om na te gaan in hoeverre de aangevoerde overschrijdingen overtredingen door de lidstaten in kwestie vormen, om vervolgens de nodige corrigerende maatregelen te kunnen nemen. In Spanje hebben de problemen vooral betrekking op de praktijken van bepaalde zenders. Uit hoofde van artikel 226 (ex artikel 169) van het EG-verdrag loopt een inbreukprocedure tegen Spanje wegens de niet- naleving van de reclamevoorschriften van de richtlijn (cid:132)Televisie zonder grenzen(cid:148) (Richtlijn 89/552/EEG van de Raad van 3 oktober 1989 betreffende de co(cid:246)rdinatie van bepaalde wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen in de lidstaten inzake de uitoefening van televisie-omroepactiviteiten (1), zoals gewijzigd bij Richtlijn 97/36/EG van het Europees Parlement en de Raad van 30 juni 1997 (2)). (1) (2) PB L 298 van 17. 10. 1989. PB L 202 van 30. 7. 1997


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0064/00 von Peter Skinner (PSE) an die Kommission. Begriffsbestimmung einer größeren Änderung bei Arzneimitteln.

eurovoc_concepts:
EU policy
market approval
medicinal product

text: C 280 E/168 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 3. 10. 2000 Dienstleistungen einen erm(cid:228)(cid:223)igten Mehrwertsteuersatz anzuwenden, unter der Voraussetzung, da(cid:223) die betreffenden Dienstleistungen die festgelegten Bedingungen erf(cid:252)llen; insbesondere m(cid:252)ssen diese direkt den Endverbrauchern erbracht werden und in der Liste der in Betracht kommenden Sektoren aufgef(cid:252)hrt sein. Der Rat hat den Vorschlag der Kommission (2) ge(cid:228)ndert und in diesen eine vollst(cid:228)ndige Liste der Sektoren aufgenommen, in der f(cid:252)r den Bausektor nur Dienstleistungen im Bereich Renovierung und Reparatur von Privatwohnungen vorgesehen sind, mit Ausnahme von Materialien, die einen bedeutenden Teil des Wertes der Dienstleistung ausmachen. Auf Restaurierungsarbeiten an historischen Geb(cid:228)uden kann (cid:129) nach entsprechender Entscheidung des Rates (cid:129) ein erm(cid:228)(cid:223)igter Mehrwertsteuersatz angewandt werden, jedoch nur, wenn es sich bei diesen Geb(cid:228)uden um Privatwohnungen handelt, die in einem der Mitgliedstaaten liegen, die einen Antrag gestellt haben, d. h. Belgien, Spanien (nur f(cid:252)r Maurerarbeiten), Frankreich, Italien, die Niederlande (ausschlie(cid:223)lich von Malern und Verputzern durchgef(cid:252)hrte Arbeiten), Portugal und das Vereinigte K(cid:246)nigreich (nur f(cid:252)r die Insel Man). (1) ABl. C 102 vom 13. 4. 1999. (2) KOM(1999) 705 endg. (2000/C 280 E/191) SCHRIFTLICHE ANFRAGE P-0064/00 von Peter Skinner (PSE) an die Kommission (18. Januar 2000) Betrifft: Begriffsbestimmung einer (cid:132)gr(cid:246)(cid:223)eren ˜nderung(cid:147) bei Arzneimitteln Verordnung 541/95 (1) legt fest, da(cid:223) bestimmte ˜nderungen der Bedingungen f(cid:252)r die Zulassung eines Arzneimittels grundlegend sind und es als solche erforderlich machen, da(cid:223) eine neue, vollst(cid:228)ndige wissen- schaftliche Beurteilung (wie im Fall der Ersetzung des Wirkstoffes durch ein anderes Salz bzw. einen anderen Ester) erstellt wird. Kann die Kommission 1. best(cid:228)tigen, da(cid:223) von (cid:132)gr(cid:246)(cid:223)eren ˜nderungen(cid:147), die Gegenstand v(cid:246)llig neuer Antr(cid:228)ge und nicht nur von Antr(cid:228)gen auf ˜nderungen sein m(cid:252)ssen, dann gesprochen werden kann, wenn die sich auf eine solche ˜nderung beziehenden Forschungsergebnisse von den zust(cid:228)ndigen Stellen einer sehr genauen Pr(cid:252)fung unterzogen werden m(cid:252)ssen, bevor der berechtigte Schlu(cid:223) gezogen werden kann, da(cid:223) die volksgesundheit- lichen Kriterien Qualit(cid:228)t, Sicherheit und Wirksamkeit auf die betreffende Arznei noch zutreffen, und 2. best(cid:228)tigen, da(cid:223) grunds(cid:228)tzlich ebenso vorsichtig vorgegangen werden sollte, falls dieselben grund- legenden Unterschiede zwischen zwei Zubereitungen vorliegen, von denen behauptet wird, da(cid:223) die eine eine generische Kopie der anderen ist und besagte Kopie auf der Grundlage der Forschungsdaten, die in bezug auf die urspr(cid:252)ngliche Zubereitung gewonnen wurden, genehmigt werden kann? (1) ABl. L 55 vom 11. 3. 1995, S. 7. Antwort von Herrn Liikanen im Namen der Kommission (11. Februar 2000) Die Verordnung (EG) Nr. 541/95 der Kommission vom 10. M(cid:228)rz 1995 (cid:252)ber die Pr(cid:252)fung von ˜nderungen einer Zulassung, die von einer zust(cid:228)ndigen Beh(cid:246)rde eines Mitgliedstaates erteilt wurde, und die Verordnung (EG) Nr. 542/95 der Kommission vom 10. M(cid:228)rz 1995 (cid:252)ber die Pr(cid:252)fung von ˜nderungen einer Zulassung gem(cid:228)(cid:223) der Verordnung (EWG) Nr. 2309/93 des Rates (1) in ihrer ge(cid:228)nderten Fassung (2) betreffen die Pr(cid:252)fung beiden Arzneimittelzulassungen, Gemeinschaftsverfahren gew(cid:228)hrt wurden: dem Verfahren der gegenseitigen Anerkennung oder dem zentralisierten Verfahren. einem der ˜nderungen nach von der die Diese Verordnungen sehen drei Typen von ˜nderungen der Zulassungsbedingungen vor, die von der jeweiligen Bedeutung der ˜nderungen und den f(cid:252)r ihre Bewertung festgelegten Fristen abh(cid:228)ngen. Typ I betrifft kleinere ˜nderungen, die in Anhang I aufgelistet sind, Typ II betrifft gr(cid:246)(cid:223)ere ˜nderungen und Typ III grundlegende ˜nderungen der Zulassungsbedingungen, die im Rahmen eines vollst(cid:228)ndigen Bewertungs- 3. 10. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 280 E/169 verfahrens, das dem Verfahren einer Neuzulassung (cid:228)hnlich ist, genehmigt werden m(cid:252)ssen. Im letztgenann- ten Fall ist die Frist (210 Tage) f(cid:252)r die Durchf(cid:252)hrung dieser Bewertung dieselbe wie f(cid:252)r neue Antr(cid:228)ge. Diese ˜nderungen sind in Anhang II der oben genannten Verordnungen aufgelistet. Hier geht es insbesondere um ˜nderungen des oder der Wirkstoffe, der therapeutischen Anwendungsgebiete, der Dosierung, der Darreichungsform und des Darreichungswegs. Es wird jedoch darauf hingewiesen, da(cid:223) es sich selbst in diesem letztgenannten Fall stets um die ˜nderung einer bereits f(cid:252)r ein bestimmtes Arznei- mittel erteilten Zulassung handelt. In allen genannten F(cid:228)llen m(cid:252)ssen bei der Pr(cid:252)fung der Daten dieselben Kriterien der Qualit(cid:228)ts-, Unbe- denklichkeits- und Wirksamkeitsbewertung erf(cid:252)llt werden. Was schlie(cid:223)lich die Generika betrifft, so gelten f(cid:252)r die Qualit(cid:228)t, Unbedenklichkeit und Wirksamkeit dieselben Bewertungskriterien. Der Antragsteller kann nur von Sicherheits-, Unbedenklichkeits- und Wirksamkeitspr(cid:252)fungen freigestellt werden, wenn er nachweisen kann, da(cid:223) das Arzneimittel, f(cid:252)r das der Antrag gestellt wird, eine wesentliche ˜hnlichkeit mit einem Referenzarzneimittel aufweist, f(cid:252)r das bereits eine Zulassung erteilt wurde. (1) ABl. L 55 vom 11. 3. 1995. (2) ABl. L 159 vom 3. 6. 1998. (2000/C 280 E/192) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-0069/00 von Bart Staes (Verts/ALE) an den Rat (24. Januar 2000) Betrifft: Kontrolle von Datenverkehr und Telekommunikation in den Mitgliedstaaten der EU Im Rahmen der j(cid:228)hrlichen Ilets-Beratungen (International Law Enforcement Telecommunications Seminar) arbeiten die Polizeidienste der f(cid:252)nfzehn EU-Mitgliedstaaten an den hochentwickelten Abh(cid:246)rpraktiken der National Security Agency (NSA) mit, des Amerikanischen Geheimdienstes, der sich mit Telekommunika- tion und Datenverkehr befa(cid:223)t. Auf Ersuchen der NSA haben Lotus, Microsoft und Netscape das Sicher- heitsniveau ihrer Internet- und E-mail-Programme f(cid:252)r Benutzer au(cid:223)erhalb der Vereinigten Staaten verrin- gert. Die Abh(cid:246)rm(cid:246)glichkeiten werden insbesondere f(cid:252)r Wirtschaftsspionage genutzt. (cid:132)Dies hat zur Folge, da(cid:223) nahezu jeder Computer in Europa als eingebaute Standardversion (cid:252)ber ein System verf(cid:252)gt, das (nur) der NSA die M(cid:246)glichkeit bietet, den Code des Benutzers zu entschl(cid:252)sseln und gesicherte Nachrichten zu lesen(cid:147), so Duncan Campbell in dem EU-Bericht (cid:132)Abh(cid:246)rm(cid:246)glichkeiten 2000(cid:147). Die Nach- richten werden mit Schn(cid:252)ffler-Software in Internet-Knotenpunkten in den Vereinigten Staaten abgeh(cid:246)rt oder durch das Echelon-Spionagenetzwerk der Vereinigten Staaten, Gro(cid:223)britanniens, Kanadas, Neuseelands und Australiens aufgefangen, die sog. UKUSA-Gruppe. Die NSA beruft sich f(cid:252)r ihre Abh(cid:246)rpraktiken auf den (cid:132)Communications Assistance for Law Enforcement Act(cid:147) (Calea), der 1994 vom Kongre(cid:223) verabschiedet wurde. Amerikanische Telekom-Unternehmen m(cid:252)ssen seither Abh(cid:246)reinrichtungen in alle digitalen Satelliten- und mobilen Kommunikationstr(cid:228)ger einbauen. Im Januar 1995 nahm der Rat eine (unverbindliche) Entschlie(cid:223)ung an, die dem Calea-Gesetz aufs Haar gleicht. Die Annahme und Anwendung dieser tiefgreifenden Ma(cid:223)nahmen war (cid:129) und ist immer noch (cid:129) keinerlei parlamentarischer Kontrolle unterworfen. Kann der Rat eine Kopie der (unverbindlichen) Calea-Entschlie(cid:223)ung (cid:252)bermitteln, die der im Januar 1. 1995 angenommen hat? Falls nein: a) warum nicht, und b) stellt diese Weigerung keinen Versto(cid:223) gegen den Grundsatz der parlamentarischen Kontrolle in einem Rechtsstaat dar?


title: WRITTEN QUESTION E-2745/99 by Ioannis Marínos (PPE-DE) to the Commission. Possible breach of Community law.

eurovoc_concepts:
Greece
directive (EU)
distributor
infringement of EU law
marketing
medical device

text: 8. 8. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 225 E/199 (2000/C 225 E/225) WRITTEN QUESTION E-2742/99 by Ilda Figueiredo (GUE/NGL) to the Commission (18 January 2000) Subject: Discrimination with regard to the right to the guaranteed minimum income in Luxembourg On 29 July 1999 the then Commissioner Padraig Flynn informed the Luxembourg trade union federation OGBL that he intended to open infringement proceedings against the Grand Duchy of Luxembourg pursuant to Article 226 of the EC Treaty on the grounds that the law of 29 April 1999 contained provisions which were incompatible with the right to equal treatment and which appeared to be in breach of Article 7(2) of Regulation (EEC) No 1612/68 (1) on freedom of movement for workers, and of Article 43 of the EC Treaty. The new law of 29 April 1999 reduced but did not abolish the minimum period of residence in Luxembourg required in order to be entitled to the guaranteed minimum income, a condition which places Luxembourg citizens at an advantage over citizens from other Member States resident in Luxembourg. Have proceedings been opened as announced, and if not, what will the Commission do to ensure that Luxembourg respects the right to freedom of movement and complies with Community legislation in this area? (1) OJ L 257, 19. 10. 1968, p. 2. Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (17 February 2000) In December 1999, the Commission decided to issue a reasoned opinion concerning the provisions of Luxembourg law on the entitlement to a guaranteed minimum income which make the granting of this benefit conditional upon a minimum of five years(cid:146) residence in Luxembourg. In the Commission(cid:146)s view, these provisions are indeed incompatible with the right to equal treatment laid down in Articles 39 and 43 (ex-Articles 48 and 52) of the EC Treaty and in Article 7 of Council Regulation (EEC) No 1612/68 of to which the 15 October 1968 on freedom of movement Honourable member refers. for workers within the Community (1), (1) OJ L 257, 19. 10. 1968, pp. 2-12. (2000/C 225 E/226) WRITTEN QUESTION E-2745/99 by Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Possible breach of Community law Council Directive 93/42/EEC of 14 June 1993 concerning medical devices, published in the Official Journal of the European Communities (1), imposes on manufacturers the obligation to set up, apply and maintain quality systems, as set out in the Directive, extending right up to the time of placing on the market. However, Decision E 3/833/22-6-99 of the Ministry for Health and Welfare (Government Journal Issue 1329/B/29-6-99) extended manufacturers(cid:146) obligations, in contravention of the above-mentioned Directive 93/42, to firms trading in such goods and even made their certification compulsory no later than one year from the publication of the ministerial decision referred to above, i. e. by 30 June 2000. In the light of the above, could the Commission say: (cid:129) whether this is a breach of European law, and (cid:129) what action it intends to take against the Greek Government to eliminate the adverse consequences of the above-mentioned provision? (1) OJ L 169, 12. 7. 1993, p. 1. C 225 E/200 Official Journal of the European Communities EN 8. 8. 2000 Answer given by Mr Liikanen on behalf of the Commission (24 February 2000) The Commission knows nothing about the Greek Ministerial Decision mentioned by the Honourable Member, which extends to distributors the obligations on manufacturers imposed by Council Directive 93/42/EEC of 14 June 1993 concerning medical devices. It will take the necessary steps to obtain full information on the matter raised and, if necessary, will not hesitate to initiate infringement proceedings pursuant to Article 226 (ex Article 169) of the EC Treaty. (2000/C 225 E/227) WRITTEN QUESTION P-2752/99 by Gerhard Hager (NI) to the Commission (7 January 2000) Subject: Fixing of book prices The Commission is considering a complaint about the German-Austrian agreement on the fixing of book prices. I would therefore like to ask the Commission: 1. Does it believe that, given the protective function which competition is meant to perform, the current cross-border fixing of book prices complies with the requirement that the European Union contribute to the flowering of the cultures of the Member States (Article 151 of the EC Treaty) and that this requirement should be rated higher than problems connected with competition law? 2. If not, does it consider national arrangements for the fixing of book prices which include a set of rules that take account of reimports to be compatible with Community law? Answer given by Mr Monti on behalf of the Commission (27 January 2000) In 1993 German and Austrian publishers notified the Commission of cross-border arrangements for the fixing of book prices in Germany and Austria. Following this notification, various complaints were lodged against the said arrangements. With a view to adopting a decision, the Commission carried out a wide- ranging investigation into the book business in the Member States over a number of years. Various sources were consulted, including publishers and booksellers in Germany and Austria, and a market analysis was conducted. In the course of the investigation, the notifying parties and the complainants in the current proceedings were also able to submit extensive information about the situation on the book market in the Community. The Commission has not yet completed its analysis of the cases in question and will not therefore anticipate its decision in the current proceedings. It can nevertheless answer the general questions raised by the Honourable Member. 1. The Commission would point out that any decision it adopts can be taken only within the legal framework laid down by the EC Treaty, as interpreted by the Community courts. Within that framework, when it comes to examining cross-border book price-fixing systems, the relevant provisions in force are those laid down in Article 81 (formerly Article 85) et seq. of the EC Treaty and the cultural clause in Article 151(4) (formerly Article 128(4)) of the EC Treaty. They permit a thorough case-by-case analysis in which all the relevant factors, including cultural factors, can be taken into account. The decisions that the Commission has already taken in this area and the related case law (1) are illustrative of this approach. Pursuant to Article 151(4) of the EC Treaty, the Commission is required to take cultural aspects into account in its action under other provisions of the EC Treaty in order, among other things, to respect and promote the wide variety of cultures existing in the Community. When the Commission applies the EC


title: QUESTION ÉCRITE E-2745/99 posée par Ioannis Marínos (PPE-DE) à la Commission. Violation éventuelle de la législation communautaire.

text: 8. 8. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 225 E/199 (2000/C 225 E/225) QUESTION (cid:201)CRITE E-2742/99 posØe par Ilda Figueiredo (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Discrimination dans l(cid:146)exercice du droit au revenu minimum garanti au Luxembourg Le 29 juillet 1999, M. Padraig Flynn, alors membre de la Commission, a informØ l(cid:146)OGBL qu(cid:146)il comptait engager une procØdure d(cid:146)infraction contre le Grand-DuchØ de Luxembourg en vertu de l(cid:146)article 226 du traitØ CE, car la loi luxembourgeoise du 29 avril 1999 maintenait des dispositions incompatibles avec le droit (cid:224) l(cid:146)ØgalitØ de traitement et allant (cid:224) l(cid:146)encontre de l(cid:146)article 7, paragraphe 2, du rŁglement (CEE) no 1612/ 68 (1) relatif (cid:224) la libre circulation des travailleurs, ainsi que de l(cid:146)article 43 du traitØ CE. En effet, la nouvelle loi du 29 avril a rØduit, sans la supprimer, la condition d(cid:146)une durØe minimum de sØjour au Luxembourg pour obtenir le droit au revenu minimum garanti, ce qui donne aux ressortissants luxembourgeois un avantage sur les ressortissants d(cid:146)autres (cid:201)tats membres rØsidents (cid:224) Luxembourg. La procØdure annoncØe a-t-elle ØtØ engagØe? Dans la nØgative, que compte faire la Commission pour que le droit (cid:224) la libre circulation soit respectØ par le Luxembourg ainsi que la rØglementation communautaire dans ce domaine? (1) JO L 257 du 19. 10. 1968, p. 2. RØponse donnØe par Mme Diamantopoulou au nom de la Commission (17 fØvrier 2000) La Commission a dØcidØ, en dØcembre 1999, d(cid:146)Ømettre un avis motivØ concernant les dispositions de la loi luxembourgeoise sur le droit (cid:224) un revenu minimum garanti qui conditionnent l(cid:146)octroi de cette prestation (cid:224) une durØe minimum de 5 ans de sØjour au Luxembourg. En effet, ces dispositions sont, de l(cid:146)avis de la Commission, incompatibles avec le droit (cid:224) l(cid:146)ØgalitØ de traitement ØnoncØ aux articles 39 et 43 (ex-article 48 et ex-article 52) du traitØ CE ainsi qu(cid:146)(cid:224) l(cid:146)article 7 du rŁglement (CEE) no 1612/68 du Conseil, du 15 octobre 1968, relatif (cid:224) la libre circulation des travailleurs (cid:224) l(cid:146)intØrieur de la CommunautØ (1) auxquels fait rØfØrence l(cid:146)Honorable Parlementaire. (1) JO L 257 du 19. 10. 1968, p. 2. (2000/C 225 E/226) QUESTION (cid:201)CRITE E-2745/99 posØe par Ioannis Mar(cid:237)nos (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: Violation Øventuelle de la lØgislation communautaire (18 janvier 2000) La directive 93/42/CEE du Conseil du 14 juin 1993, relative aux dispositifs mØdicaux (1), impose au fabricant, jusqu(cid:146)au stade de la mise sur le marchØ, la mise en place, l(cid:146)application et l(cid:146)entretien d(cid:146)un systŁme de qualitØ, tel qu(cid:146)il est dØfini dans la directive. Or, l(cid:146)arrŒtØ du ministre grec de la santØ et de la prØvoyance sociale E3/833/22-6-99 (JO 1329/B/29-6-99) Øtend, en infraction (cid:224) la directive 93/42/CEE prØcitØe, les obligations du fabricant aux entreprises de commercialisation de ces produits et oblige mŒme celles-ci (cid:224) en effectuer la certification au plus tard un an (cid:224) compter de la publication de l(cid:146)arrŒtØ ministØriel susmentionnØ (soit avant le 30 juin 2000). Eu Øgard (cid:224) ce qui prØcŁde, la Commission pourrait-elle dire: (cid:129) s(cid:146)il y a en l(cid:146)occurrence infraction (cid:224) la lØgislation europØenne; (cid:129) quelles dØmarches elle entend entreprendre auprŁs du gouvernement grec pour que les consØquences nØgatives de l(cid:146)arrŒtØ susmentionnØ soient ØliminØes? (1) JO L 169 du 12. 7. 1993, p. 1. C 225 E/200 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 8. 8. 2000 RØponse donnØe par M. Liikanen au nom de la Commission (24 fØvrier 2000) La Commission n(cid:146)a pas eu connaissance de la dØcision ministØrielle grecque ØvoquØe par l(cid:146)Honorable Parlementaire, qui Øtendrait aux distributeurs les obligations qui incombent aux fabricants en vertu de la directive 93/42/CEE du Conseil, du 14 juin 1993, relative aux dispositifs mØdicaux. Elle prendra les contacts nØcessaires afin de recueillir toutes prØcisions sur les faits dØnoncØs et ne manquera pas, le cas ØchØant, d(cid:146)instruire le dossier dans le cadre de la procØdure d(cid:146)infraction prØvue (cid:224) l(cid:146)article 226 (ex- article 169) du traitØ CE. (2000/C 225 E/227) QUESTION (cid:201)CRITE P-2752/99 posØe par Gerhard Hager (NI) (cid:224) la Commission (7 janvier 2000) Objet: SystŁme de prix imposØs pour les livres La Commission europØenne a lancØ une plainte contre l(cid:146)Allemagne et l(cid:146)Autriche concernant le systŁme de prix imposØs pour les livres. La Commission: 1. 2. estime-t-elle que le systŁme de prix imposØs pour les livres existant actuellement correspond, vu la fonction subordonnØe de l(cid:146)idØe de concurrence, (cid:224) la t(cid:226)che incombant (cid:224) l(cid:146)Union europØenne, (cid:224) savoir de contribuer (cid:224) l(cid:146)Øpanouissement de ses cultures (article 151 TCE), et que cet objectif doit Œtre placØ au-dessus de problŁmes relevant du droit de la concurrence? dans la nØgative, estime-t-elle que des systŁmes nationaux de prix imposØs pour les livres sont compatibles, au niveau du droit communautaire, avec une rØglementation tenant compte du problŁme des rØimportations? RØponse donnØe par M. Monti au nom de la Commission (27 janvier 2000) En 1993, les Øditeurs allemands et autrichiens ont notifiØ le systŁme transfrontalier du prix fixe du livre en Allemagne et en Autriche (cid:224) la Commission. PostØrieurement (cid:224) cette notification, diverses plaintes ont ØtØ dirigØes contre ce systŁme. En vue de l(cid:146)adoption d(cid:146)une dØcision de la Commission, la Commission a conduit pendant plusieurs annØes une vaste enquŒte du secteur du livre au sein des (cid:201)tats membres auprŁs de sources diverses, y compris des Øditeurs et libraires en Allemagne et en Autriche, et a effectuØ une analyse des marchØs. Au cours de l(cid:146)enquŒte, les parties notifiantes et les plaignants des procØdures en cours ont Øgalement eu l(cid:146)occasion de soumettre de vastes informations sur la situation du marchØ du livre au sein de la CommunautØ. La Commission n(cid:146)a pas encore fini son analyse des cas en question et donc ne peut pas anticiper sa dØcision Øventuelle dans des procØdures actuellement en cours. Il est nØanmoins possible de rØpondre aux aspects gØnØraux soulevØs par la question de l(cid:146)Honorable Parlementaire. 1. La Commission souhaite rappeler que la dØtermination de sa dØcision ne pourra se faire que dans le cadre juridique en vigueur fixØ par le traitØ CE et tel qu(cid:146)il a ØtØ prØcisØ par la juridiction communautaire. Dans ce cadre juridique pour l(cid:146)examen des systŁmes transfrontaliers du prix fixe du livre, les dispositions en vigueur (cid:224) prendre en compte sont les rŁgles de la concurrence des articles 81 (ex-article 85) et suivants du traitØ CE ainsi que la clause culturelle de l(cid:146)article 151 (ex-article 128), paragraphe 4 du traitØ CE. Ces dispositions permettent une analyse approfondie au cas par cas qui offre la possibilitØ de tenir compte de tous les ØlØments pertinents, y compris les ØlØments culturels. Les dØcisions dØj(cid:224) prises par la Commission en la matiŁre dans le passØ et la jurisprudence y ayant trait (1) sont illustratifs de cette approche. L(cid:146)article 151, paragraphe 4 du traitØ CE oblige la Commission (cid:224) tenir compte des aspects culturels dans son action au titre des autres dispositions du traitØ CE, afin notamment de respecter et de promouvoir la diversitØ des cultures dans la CommunautØ. Lorsque la Commission applique les dispositions du traitØ CE


title: WRITTEN QUESTION E-2729/99 by Pervenche Berès (PSE) to the Commission. Recognition of the seniority of civil servants from EEA countries.

eurovoc_concepts: discrimination on the basis of nationality

text: 3. 10. 2000 EN Official Journal of the European Communities C 280 E/117 (2000/C 280 E/123) WRITTEN QUESTION E-2729/99 by Pervenche BerŁs (PSE) to the Commission (18 January 2000) Subject: Recognition of the seniority of civil servants from EEA countries The recognition within the Community of the diplomas and professional experience of non-Community nationals is an extremely complex matter. For example, the seniority of a Norwegian national working as a teacher in France cannot be recognised for regrading purposes because Note No FP/3 No 3916 of 5 May 1995 issued by the Public Service Ministry stipulates that only seniority acquired in the French civil service may be taken into account for such purposes. However, seniority acquired in the country of origin is taken into account for the purpose of admission to competitions organised within the French civil service. 1. What exactly is EU(cid:146)s legal position on the recognition of the professional experience gained by a national of an EEA country employed in an EU Member State? 2. In particular, does a legal instrument providing that only the time spent in the service of the State in question may be taken into account when determining a civil servant(cid:146)s seniority comply with the spirit of Community law or, indeed, the case law on public service-related matters established by the Court of Justice? Answer given by Mrs Diamantopoulou on behalf of the Commission (25 February 2000) This problem can exist for workers of Member States and also workers of European economic area (EEA) Member States. The Commission is aware of the difficulties these workers, who have worked for a number of years in the public sector of a Member State, are encountering when recruited into the public service of another Member State, in that their previous experience is not taken into account for the purposes of determining their grade and seniority. Consequently such workers lose their years of previous experience and must restart their career from the beginning when they are recruited. The Court of justice has ruled that comparable employment completed in the public service of another Member State must be taken into account for determining seniority (1). The Commission has started infringement proceedings against several Member States, including France, on the basis of Article 226 (ex-Article 169) of the EC Treaty. The right of free movement for workers established within the Community under Article 39 (ex-Article 48) of the EC Treaty is extended to nationals of Iceland, Liechtenstein and Norway through Article 28 of the EEA agreement. Sub-paragraph 2 makes it clear that such freedom of movement entails the abolition of any discrimination based on nationality as regards conditions of work and employment. (1) Judgement of 15. 1. 1998 in Case C-15/96 (Kalliope Sch(cid:246)ning-Kougebetopoulou v Freie und Hansestadt Hamburg) [ECR 1998 I-0047]; and judgement of 12. 3. 1998 in Case C-187/96 (Commission v Greece) [ECR 1998 I-1095]


title: SKRIFTLIG FRÅGA E-2812/99 från Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen. Kommissionens representation i Milano.

eurovoc_concepts:
Italy
access to information
administration of the Institutions
image
personnel administration

text: 8. 8. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning C 225 E/209 (2000/C 225 E/238) SKRIFTLIG FR¯GA E-2812/99 fr(cid:229)n Raffaele Costa (PPE-DE) till kommissionen (18 januari 2000) ˜mne: Kommissionens representation i Milano K(cid:228)nner kommissionen till att representationen i Milano (Corso Magenta 59) var st(cid:228)ngd n(cid:228)r en medborgare ville g(cid:229) dit f(cid:246)r att l(cid:228)sa Europeiska gemenskapernas officiella tidning den 6 december, och att det p(cid:229) d(cid:246)rren stod: (cid:148)St(cid:228)ngt f(cid:246)r l(cid:229)ngledighet till den 10 december(cid:148)? Vilka (cid:229)tg(cid:228)rder t(cid:228)nker kommissionen vidta f(cid:246)r att se till s(cid:229) att denna d(cid:229)liga service inte upprepas? Svar fr(cid:229)n Romano Prodi p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (11 februari 2000) Kommissionens representation i Milano h(cid:246)ll st(cid:228)ngt den 7 december 1999 (den helige Ambrosius dag, stadens skyddshelgon) och den 8 december 1999 (jungfru Marie obefl(cid:228)ckade avlelse), som (cid:228)r officiella helgdagar. Dokumentationsavdelningen, som (cid:228)r (cid:246)ppen f(cid:246)r allm(cid:228)nheten m(cid:229)ndag f(cid:246)rmiddag, onsdag eftermiddag och fredag f(cid:246)rmiddag, var f(cid:246)r en g(cid:229)ngs skull st(cid:228)ngd den 6 december 1999 p(cid:229) grund av brist p(cid:229) personal. Den h(cid:246)ll (cid:246)ppet fredagen den 10 december 1999. F(cid:246)r att informera allm(cid:228)nheten om (cid:246)ppettiderna sattes en skylt upp redan den 22 november med f(cid:246)ljande lydelse: (cid:148)Europeiska kommissionens representation i Milano (cid:228)r (cid:246)ppen f(cid:246)r allm(cid:228)nheten fram till och med fredagen den 3 december 1999. (cid:214)ppnar (cid:229)ter fredagen den 10 december 1999(cid:148). (2000/C 225 E/239) SKRIFTLIG FR¯GA P-2817/99 fr(cid:229)n Niels Busk (ELDR) till kommissionen (7 januari 2000) ˜mne: Tullbehandling av T5-dokument T5-dokument skall efter st(cid:228)mpling vid utfartstullkontoret (cid:246)vers(cid:228)ndas till myndigheterna (tullv(cid:228)sende, postv(cid:228)sende och/eller interventionsorgan), medan export(cid:246)ren fortfarande har det fulla ansvaret. Kommer kommissionen att ta initiativ till att myndigheterna (cid:228)ven f(cid:229)r ansvar f(cid:246)r returnering av T5- dokument och till att T5-dokument som f(cid:246)rsvunnit i samband med myndigheters hantering automatiskt behandlas som force majeur? Kan kommissionen se till att samtliga interventionsorgan blir skyldiga att informera export(cid:246)rer ifall T5- dokument saknas, vilket b(cid:246)r ske h(cid:246)gst tre m(cid:229)nader efter det att en vara anm(cid:228)ls till tullf(cid:246)rfarande? Kommer kommissionen att ta initiativ till att nationella interventionsorgan blir skyldiga att inr(cid:228)tta ett datoriserat system som (cid:228)r direktkopplat s(cid:229) att de kan sp(cid:229)ra aktuella T5-dokument? Svar fr(cid:229)n Frederik Bolkestein p(cid:229) kommissionens v(cid:228)gnar (3 februari 2000) Vid anv(cid:228)ndningen av kontrollexemplar T5 f(cid:246)r kontroll avseende anv(cid:228)ndningen av eller best(cid:228)mmelsen f(cid:246)r jordbruksprodukter som skall exporteras till land utanf(cid:246)r gemenskapen (cid:228)r det best(cid:228)mmelsetullkontoret som skall s(cid:246)rja f(cid:246)r kontrollen avseende den anv(cid:228)ndning eller best(cid:228)mmelse som f(cid:246)reskrivs (i detta fall f(cid:246)r utf(cid:246)rseln ur tullomr(cid:229)det) och, vid behov genom att beh(cid:229)lla en kopia, registrera uppgifterna fr(cid:229)n T5- kontrollexemplaren och resultatet av de kontroller som utf(cid:246)rts. Originalet skall, n(cid:228)r alla n(cid:246)dv(cid:228)ndiga


title: QUESTION ÉCRITE E-2781/99 posée par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) à la Commission. Mesures d'aide à la commercialisation des oranges en Grèce.

eurovoc_concepts:
Greece
citrus fruit
common agricultural policy
export refund
sales aid

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/127 (2000/C 280 E/136) QUESTION (cid:201)CRITE E-2780/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Mesures d(cid:146)aide aux prix des oranges (cid:224) jus en GrŁce (18 janvier 2000) La rØduction de 30 % du montant de l(cid:146)aide aux oranges (cid:224) jus consØcutive au dØpassement du seuil de transformation en vigueur de 1 189 000 tonnes, dØcidØe par la Commission pour la campagne 1999-2000, devrait entra(cid:238)ner une nouvelle diminution des revenus des producteurs, Øtant donnØ que les prix qui ont ØtØ fixØs ne couvrent pas les coßts de production et que, dans les contrats qui ont tØ passØs avec les entreprises, les prix marchands conclus sont exagØrØment bas. (cid:201)tant donnØ que le seuil de 1 189 000 tonnes qui a ØtØ Øtabli pour l(cid:146)application de sanctions (cid:224) la production d(cid:146)oranges a ØtØ calculØ sur la base des annØes au cours desquelles diffØrentes circonstances ont entra(cid:238)nØ la production de quantitØs commerciales particuliŁrement basses et qu(cid:146)il est clairement dispropor- tionnØ par rapport aux niveaux rØels de la production, comme l(cid:146)a d(cid:146)ailleurs admis le Parlement lors de sa sØance du 14 avril 1999, proposant que le seuil soit portØ (cid:224) 1 665 000 tonnes, la Commission pourrait-elle indiquer si elle compte Øtablir un plafond plus ØlevØ pour les oranges qui sont destinØes (cid:224) la transforma- tion, de maniŁre (cid:224) limiter les sanctions et, essentiellement, (cid:224) sauvegarder les revenus des producteurs? RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (15 fØvrier 2000) Les producteurs d(cid:146)agrumes doivent tirer leurs revenus de la vente de leur production aussi bien sur le marchØ du frais que sur le marchØ de la transformation. L(cid:146)aide (cid:224) la transformation est un complØment (cid:224) ces revenus. Le seuil pour les oranges fixØ par le Conseil a ØtØ calculØ sur la base des quantitØs transformØes dans le passØ avec l(cid:146)aide communautaire. Le rŁglement (CE) no 2202/96 du Conseil du 28 octobre 1996 instituant un rØgime d(cid:146)aide aux producteurs de certains agrumes (1) prØvoit que la Commission doit prØsenter au Conseil un rapport sur l(cid:146)application du rØgime des agrumes transformØs, assorti, le cas ØchØant, de propositions appropriØes. C(cid:146)est dans le cadre de ce rapport que la Commission examinera le niveau du seuil pour les oranges. (1) JO L 297 du 21. 11. 1996. (2000/C 280 E/137) QUESTION (cid:201)CRITE E-2781/99 posØe par Alexandros Alavanos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Mesures d(cid:146)aide (cid:224) la commercialisation des oranges en GrŁce (18 janvier 2000) L(cid:146)augmentation importante de la production d(cid:146)oranges prØvue cette annØe en GrŁce devrait crØer des problŁmes supplØmentaires sur le plan de la commercialisation du produit. Les difficultØs que posent les exportations vers les pays d(cid:146)Europe centrale et orientale du fait des tracasseries bureaucratiques et des problŁmes Øconomiques qui subsistent dans certains pays, mais Øgalement de la destruction de certains axes routiers due (cid:224) la guerre en Yougoslavie, aggravent encore le problŁme de l(cid:146)Øcoulement de ces produits, mettant ainsi gravement en pØril les revenus des producteurs. Quelles mesures la Commission propose-t-elle de prendre (prise en charge des frais de transports, augmentation des quantitØs destinØes (cid:224) l(cid:146)aide alimentaire, en particulier pour les Balkans, etc. ) pour favoriser l(cid:146)Øcoulement de la production? C 280 E/128 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 RØponse donnØe par M. Fischler au nom de la Commission (15 fØvrier 2000) La Commission a rØcemment Øtendu les destinations Øligibles pour le subventionnement des exportations d(cid:146)oranges (cid:224) toutes les destinations, c(cid:146)est-(cid:224)-dire, entre autres, (cid:224) tous les pays tiers rŁglement (CE) no 67/2000 de la Commission, du 12 janvier 2000, fixant les restitutions (cid:224) l(cid:146)exportation dans le secteur des fruits et lØgumes (1). Cette mesure simplifie considØrablement les procØdures administratives pour obtenir le paiement de la restitution. En ce qui concerne les citrons, le taux de restitution a ØtØ augmentØ de 35 (cid:224) 45 tonnes en raison des difficultØs d(cid:146)Øcoulement actuelles de ce produit vers les pays tiers. Pour le surplus, la Commission prie l(cid:146)Honorable Parlementaire de bien vouloir se rØfØrer aux rØponses (cid:224) ses questions E-393/99 (2) et E-2327/99 (3). (1) (2) (3) JO L 9 du 13. 1. 2000. JO C 341 du 29. 11. 1999. JO C 219 E du 1. 8. 2000, p. 147. (2000/C 280 E/138) QUESTION (cid:201)CRITE E-2787/99 posØe par Bart Staes (Verts/ALE) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Financements communautaires en faveur de l(cid:146)Øcole de langue et de culture sarde de Quartu S. Elena Dans la commune de Quartu S. Elena, la premiŁre Øcole de langue sarde de Sardaigne risque de devoir fermer ses portes du fait que les financements espØrØs de la rØgion Sardaigne et de l(cid:146)Union europØenne ne sont toujours pas parvenus et on risque d(cid:146)annuler les cours pour l(cid:146)annØe scolaire 1999-2000, pour laquelle il y a de trŁs nombreux inscrits. Quartu S. Elena, commune pionniŁre dans l(cid:146)utilisation officielle du sarde (y compris dans les documents internes (cid:224) la commune), pourrait interrompre une initiative culturelle qui a remportØ en 1998 un extraordinaire succŁs: onze cycles scolaires et presque trois cents participants. L(cid:146)Øcole avait comme objectif que tous arrivent (cid:224) comprendre, lire et Øcrire en sarde: ce projet de promotion a commencØ (cid:224) se dØvelopper avec l(cid:146)arrivØe de financements rØgionaux de la loi 26, de 20 000 Øcus de l(cid:146)Union europØenne et d(cid:146)un financement de 50 millions de lires de la commune, soit un total d(cid:146)environ 150 millions de lires italiennes qui a permis de commencer par des le(cid:231)ons gratuites pour les adultes et les enfants. (cid:192) prØsent, ne disposant plus de fonds pour poursuivre l(cid:146)initiative, la commune de Quartu S. Elena a lancØ un appel (cid:224) l(cid:146)Union europØenne et (cid:224) la rØgion Sardaigne afin que les financements ne soient pas rØduits. AprŁs avoir transmis les demandes pour financer le projet «Deu fueddu su sardu», l(cid:146)administration communale a conclu une alliance avec une Øcole catalane de Xabia dans la rØgion de Valence et avec l(cid:146)universitØ de Corse en prØparant un cycle de le(cid:231)ons qui aurait dØj(cid:224) dß commencer. Quartu a ensuite postulØ (cid:224) un avis de concours international dont l(cid:146)objectif Øtait de sauvegarder et de promouvoir la richesse du patrimoine culturel europØen formØ d(cid:146)une mosa(cid:239)que de plus de cinquante communautØs linguistiques. Compte tenu de l(cid:146)importance et du sØrieux de ce projet didactique et culturel consacrØ (cid:224) une langue rØgionale et minoritaire reconnue officiellement par le Bureau europØen des langues de moindre diffusion, la Commission estime-t-elle indispensable d(cid:146)intervenir immØdiatement pour financer les activitØs de l(cid:146)Øcole de langue et de culture sarde de Quartu S. Elena,empŒchant ainsi la fermeture de celle-ci? RØponse donnØe par Mme Reding au nom de la Commission (10 fØvrier 2000) L(cid:146)apprentissage et la diffusion des langues minoritaires contribuent (cid:224) maintenir la diversitØ linguistique et culturelle de l(cid:146)Union. La CommunautØ promeut les langues rØgionales et minoritaires autochtones de l(cid:146)Union par la mise en (cid:156)uvre de l(cid:146)action «Promotion et sauvegarde des langues et cultures rØgionales et minoritaires», financØe par la ligne budgØtaire B3-1000


title: QUESTION ÉCRITE E-2710/99 posée par Pedro Marset Campos (GUE/NGL) à la Commission. Projet d'agrandissement d'une installation de traitement de boues dans la Sierra de Fontcalent (Alicante ‐ Espagne).

eurovoc_concepts:
Community of Valencia
Spain
application of EU law
environmental impact
industrial building
waste management

text: C 303 E/96 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (28 fØvrier 2000) La Commission a eu connaissance d(cid:146)une partie des faits ØvoquØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire par le biais de la pØtition 749/94. Sur base des nouveaux ØlØments d(cid:146)information apportØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire, la Commission a pris les contacts nØcessaires afin de recueillir toutes prØcisions sur ces faits et de s(cid:146)assurer que les directives applicables soient correctement appliquØes. (2000/C 303 E/088) QUESTION (cid:201)CRITE E-2710/99 posØe par Pedro Marset Campos (GUE/NGL) (cid:224) la Commission (18 janvier 2000) Objet: Projet d(cid:146)agrandissement d(cid:146)une installation de traitement de boues dans la Sierra de Fontcalent (Alicante (cid:129) Espagne) inquiØtØ la Le projet d(cid:146)agrandissement de l(cid:146)usine de traitement de boues de Fontcalent a vivement population, qui a dØnoncØ l(cid:146)existence de mauvaises odeurs tant dans les installations mŒmes qu(cid:146)aux alentours de celles-ci. Les autoritØs ont assurØ qu(cid:146)aucune Øvaluation des incidences de ce projet sur l(cid:146)environnement n(cid:146)a ØtØ effectuØe car la zone est dØj(cid:224) fort dØgradØe par l(cid:146)existence d(cid:146)une dØcharge de rØsidus solides urbains, qui n(cid:146)est sØparØe de l(cid:146)installation de traitement de boues que par une grille. La dØcharge, situØe (cid:224) proximitØ mŒme de la zone oø se trouvent les boues, est comble et des incendies se dØclarent rØguliŁrement dans les amoncellements d(cid:146)ordures. 11 associations de rØsidents, sociales et Øcologistes ont rendu publique leur opposition au projet d(cid:146)agrandissement de l(cid:146)installation de traitement de boues provenant des eaux usØes de la ville d(cid:146)Alicante et ont dØnoncØ la dØcharge, par ailleurs illØgale, de boues des installations d(cid:146)Øpuration, destinØes (cid:224) Œtre traitØes ultØrieurement, ce qui a transformØ cette zone en un foyer oø pullulent les insectes, les petits rongeurs d(cid:146)oø se dØgagent des odeurs insupportables. Actuellement, les boues qui s(cid:146)Øtendent sur 130 000 m2 et qui mettent deux mois (cid:224) sØcher, sont laissØes (cid:224) l(cid:146)air libre et les liquides dØcoulant de la putrØfaction, trŁs polluants, se trouvent (cid:224) la merci de la pluie et du vent. Les intØressØs ont dØclarØ que la dØcharge de boues s(cid:146)effectue parfois en dehors des parcelles autorisØes par Emarasa, ce qui reprØsente une violation de la loi 10/98 du 21 avril 1998 concernant les rØsidus et, notamment constitue une infraction aussi grave que l(cid:146)abandon, la dØcharge ou l(cid:146)Ølimination incontr(cid:244)lØes. 1. La Commission est-elle au courant de cette situation? 2. La Commission peut-elle indiquer si elle a procØdØ (cid:224) une Øvaluation des incidences de ce projet sur l(cid:146)environnement avant de procØder (cid:224) l(cid:146)agrandissement de l(cid:146)installation, conformØment (cid:224) la direc- tive 85/337/CEE (1) concernant l(cid:146)Øvaluation des incidences de certains projets publics et privØs sur l(cid:146)environnement, tout comme (cid:224) l(cid:146)application correcte par ces autoritØs des directives en matiŁre de rØsidus et d(cid:146)emballage? La Commission peut-elle communiquer toutes les informations qu(cid:146)elle recevrait en la matiŁre des 3. autoritØs espagnoles? (1) JO L 175 du 5. 7. 1985, p. 40. RØponse donnØe par Mme Wallstr(cid:246)m au nom de la Commission (22 fØvrier 2000) La Commission n(cid:146)a pas connaissance des faits ØvoquØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire et ignore si le projet en cause a ØtØ soumis (cid:224) la procØdure d(cid:146)Øvaluation d(cid:146)impact prØvue par la directive 85/337/CEE du Conseil du 27 juin 1985 concernant l(cid:146)Øvaluation des incidences de certains projets publics et privØs sur l(cid:146)environnement. 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/97 Il convient toutefois de relever que l(cid:146)article 2 de cette directive prØvoit que les projets susceptibles d(cid:146)avoir des incidences notables sur l(cid:146)environnement, notamment en raison de leur nature, de leurs dimensions ou de leur localisation doivent Œtre soumis (cid:224) une Øvaluation en ce qui concerne leurs incidences avant l(cid:146)octroi de l(cid:146)autorisation. Cette disposition s(cid:146)applique aux projets ØnumØrØs (cid:224) l(cid:146)annexe I de la directive, ainsi qu(cid:146)aux projets ØnumØrØs (cid:224) l(cid:146)annexe II, lorsque les (cid:201)tats membres considŁrent que leurs caractØristiques l(cid:146)exigent. Les installations d(cid:146)Ølimination de dØchets industriels et d(cid:146)ordures mØnagŁres ainsi que les sites de dØp(cid:244)ts de boues sont repris au point 11 de l(cid:146)annexe II de la directive prØcitØe. En consØquence, les projets relevant de cette catØgorie sont soumis (cid:224) une Øvaluation, conformØment aux articles 5 (cid:224) 10 de la directive, lorsque l(cid:146)(cid:201)tat membre considŁre que leurs caractØristiques l(cid:146)exigent. De mŒme, ce type d(cid:146)installations est repris (cid:224) l(cid:146)annexe II de la directive 97/11/CE (1) qui modifie la directive 85/337/CEE prØcitØe, points 11 et 13. La Commission s(cid:146)est adressØe aux autoritØs espagnoles pour leur demander des informations sur les faits dØnoncØs par l(cid:146)Honorable Parlementaire aux fins de vØrifier le respect des directives prØcitØes ainsi que de la directive 75/442/CEE du Conseil, du 15 juillet 1975, relative au dØchets (2), telle que modifiØe par la directive 91/156/CEE du Conseil, du 18 mars 1991 (3), dans le cas d(cid:146)espŁces. Pour ce qui concerne la directive 94/62/CE du Parlement et du Conseil du 20 dØcembre 1994, relative aux emballage et aux dØchets d(cid:146)emballages (4) sur les emballages, compte tenu des informations fournies dans la question Øcrite, la Commission n(cid:146)est pas en mesure de soup(cid:231)onner une violation quelconque de cette directive. La Commission ne manquera pas d(cid:146)informer l(cid:146)Honorable Parlementaire du suivi de cette affaire. (1) (2) (3) (4) JO L 73 du 14. 3. 1997. JO L 194 du 25. 7. 1975. JO L 78 du 26. 3. 1991. JO L 365 du 31. 12. 1994. (2000/C 303 E/089) QUESTION (cid:201)CRITE E-2713/99 posØe par Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Violation des droits de l(cid:146)homme en Iran (18 janvier 2000) 13 membres de la communautØ juive de Shiraz (Navid Balazadeh, Nedjat Borukim, Farhad Suleh, Djavid Beit Jagub, Asher Zadmehr, Nasser Jaghublui, Ramin Farsam, Ramin Nemati, Sharoch Pakriahad, Farsad Kashi, Dani und Omid Teflin) ont ØtØ arrŒtØs au mois de septembre dernier. Le 31 aoßt 1999, l(cid:146)Øcrivain Said Biabanaki l(cid:146)avait dØj(cid:224) ØtØ. Quel jugement la Commission europØenne porte-t-elle sur l(cid:146)arrestation de ces personnes, et voit-elle des possibilitØs d(cid:146)intervenir en leur faveur et/ou de s(cid:146)adresser au gouvernement iranien et d(cid:146)attirer son attention sur le sort de ces dØtenus? (2000/C 303 E/090) QUESTION (cid:201)CRITE E-2714/99 posØe par Sylvia-Yvonne Kaufmann (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Violation des droits de l(cid:146)homme en Iran (18 janvier 2000) Les 27 et 28 novembre 1999, le leader rØformateur et ancien ministre de l(cid:146)IntØrieur Abdollah Nuri a ØtØ condamnØ (cid:224) cinq ans d(cid:146)emprisonnement et le journal «Chordad» qu(cid:146)il publiait a ØtØ interdit. Le mŒme week-end, l(cid:146)Øditeur du journal «Asr-e Asadegan», Maschallah Schamsolwaesin, a ØtØ condamnØ (cid:224) trois ans de rØclusion, au versement d(cid:146)une amende et (cid:224) une interdiction d(cid:146)exercer sa profession pendant une pØriode de cinq ans (cid:224) dater de l(cid:146)expiration de sa peine. Quel jugement la Commission porte-t-elle sur l(cid:146)arrestation de ces personnes, et voit-elle des possibilitØs d(cid:146)intervenir en leur faveur et/ou de s(cid:146)adresser au gouvernement iranien et d(cid:146)attirer son attention sur le sort de ces dØtenus?