title: Kommissionens förordning (EG) nr 124/2000 av den 20 januari 2000 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Australien, Republiken Indonesien och Konungariket Thailand

eurovoc_concepts:
Australia
Indonesia
Thailand
anti-dumping duty
import
plastics

text: L 16/30 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 2000 KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EG) nr 124/2000 av den 20 januari 2000 om införande av en preliminär antidumpningstull på import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Australien, Republiken Indonesien och Konungariket Thailand 5. 6. 7. 8. EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, med beaktande av rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), senast ändrad genom förordning (EG) nr 905/98 (2), särskilt artikel 7 i denna, efter samråd med rådgivande kommittén, och av följande skäl: 1. 2. 3. 4. A. FÖRFARANDE Den 22 april 1999 meddelade kommissionen genom ett tillkännagivande i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (3) att ett antidumpningsförfarande skulle inledas beträffande import till gemenskapen av polyesterstapel- fibrer med ursprung i Australien, Indonesien och Thai- land, och inledde en undersökning. Förfarandet inleddes till följd av ett klagomål som i mars 1999 ingavs av Internationella kommittén för rayon och syntetfibrer som ombud för tillverkare som svarade för en betydande del av tillverkningen i gemenskapen av polyesterstapelfibrer. Klagomålet för dumpning av den berörda produkten och för därav vållad väsentlig skada, vilken ansågs tillräcklig för att motivera att ett förfarande inleddes. innehöll bevis Genom ett tillkännagivande samma dag i Europeiska gemenskapernas officiella tidning (4) meddelades att ett parallellt antisubventionsförfarande skulle inledas beträf- fande import till gemenskapen av samma produkt med ursprung i bl. a. Australien, Indonesien och Thailand. För närvarande tillämpas antidumpningsåtgärder mot import av polyesterstapelfibrer med ursprung i Vitryss- land (rådets förordning (EG) nr 1490/96 (5)) respektive förordning (EG) nr 1728/1999 (6)). Taiwan (rådets Åtgärderna mot från Sydkorea upphävdes i import augusti 1999 (förordning (EG) nr 1728/1999). (1) EGT L 56, 6. 3. 1996, s. 1. (2) EGT L 128, 30. 4. 1998, s. 18. (3) EGT C 111, 22. 4. 1999, s. 7. (4) EGT C 111, 22. 4. 1999, s. 3. (5) EGT L 189, 30. 7. 1996, s. 13. (6) EGT L 204, 4. 8. 1999, s. 3. Kommissionen meddelade officiellt de klagande tillver- karna i gemenskapen, de exporterande tillverkare och företrädare för importörer den visste var berörda, exportländerna och användare och leverantörer i gemen- skapen att förfarandet skulle inledas. De direkt berörda parterna gavs tillfälle att inom den tidsfrist som angavs i lämna tillkännagivandet om inledande av förfarandet sina synpunkter skriftligen och begära att bli hörda. Ett flertal exporterande tillverkare i de berörda länderna, klagande tillverkare i gemenskapen och användare och importörer skriftliga synpunkter. Alla parter som begärde att bli hörda inom den ovannämnda tidsfristen och visade att det fanns särskilda skäl för detta hördes. gemenskapen lämnade i Med hänsyn till det stora antalet exporterande tillverkare i Indonesien använde kommissionen stickprov enligt artikel 17 i förordning (EG) nr 384/96 (nedan kallad detaljerade grundförordningen). Kommissionen fick uppgifter från ett representativt urval av exporterande tillverkare i Indonesien – se skälen 18 och 19. Kommissionen fick också svar på frågeformuläret från en exporterande tillverkare i Australien och fyra exporte- rande tillverkare i Thailand. Svar inkom även från sju klagande tillverkare i gemen- skapen och två användare i gemenskapen, vilka ansågs vara meningsfulla och kompletta. och inhämtade alla Kommissionen uppgifter som ansågs nödvändiga för ett preliminärt fastställande av dumpning, därav följande skada och gemenskapens intresse, och gjorde kontrollbesök på plats hos följande företag: kontrollerade a) Klagande tillverkare i gemenskapen T y s k l a n d — DuPont De Nemours GmbH, Frankfurt — Trevira GmbH & Co KG, Frankfurt I r l a n d — Wellman International Ltd, Mullagh, Kells, Co. Meath S p a n i e n — Catalana De Polimers, Barcelona I t a l i e n — Montefibre SpA, Milano 21. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 16/31 b) Exporterande tillverkare i exportländerna 2. Likadan produkt A u s t r a l i e n 12. — Leading Synthetics Pty Ltd, Campbellfield, Melbourne I n d o n e s i e n — P. T. Indorama Synthetics Tbk, Jakarta — P. T. Panasia Indosyntec, Bandung T h a i l a n d — Indo Poly (Thailand) Ltd, Nakornpathom — Teijin Polyester (Thailand) Ltd, Bangkok — Teijin (Thailand) Ltd, Bangkok — Tuntex (Thailand) Public Co. , Ltd, Bangkok 9. Undersökningen av dumpning omfattade perioden från och med den 1 april 1998 till och med den 31 mars 1999 (nedan kallad undersökningsperioden). Undersök- ningen av skada omfattade perioden från och med 1996 till och med utgången av undersökningsperioden. B. PRODUKT SOM ÄR FÖREMÅL FÖR UNDERSÖKNING OCH LIKADAN PRODUKT 13. 1. Produkt som är föremål för undersökning föremål för undersökning är Den produkt som är syntetstapelfibrer av polyester, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, vilka för närva- rande klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00. Produkten kallas vanligen polyesterstapelfibrer. 10. 11. Kommissionen konstaterade att det inte fanns några skillnader i fråga om de grundläggande fysiska egenska- perna och användningsområdena hos de polyesterstapel- fibrer som importeras till gemenskapen från Australien, Indonesien och Thailand och de polyesterstapelfibrer som tillverkas av de klagande tillverkarna i gemenskapen och säljs av dem på gemenskapens marknad. Det konstaterades även att det inte rådde några skillnader mellan polyesterstapelfibrer som tillverkas i Australien, Indonesien och Thailand och exporteras till gemen- skapen och de polyesterstapelfibrer som säljs på dessa länders inhemska marknader. Slutsatsen drogs därför att både de fibrer som tillverkades och såldes av gemen- skapsindustrin på gemenskapens marknad och de fibrer som tillverkades och såldes på de tre ländernas inhemska marknader i enlighet med artikel 1. 4 i grundförord- ningen var likadana produkter som de fibrer som impor- terades till gemenskapen från de tre länder som är föremål för undersökning. C. STICKPROV I INDONESIEN a) Stickprov För att kommissionen i enlighet med artikel 17. 2 i grundförordningen skulle kunna välja ut ett stickprov inom tre veckor ombads exporterande tillverkare att efter förfarandets inledande ge sig till känna och lämna grundläggande information om sin export och inhemska försäljning, noggranna uppgifter om sin verksamhet avseende tillverkning av den berörda produkten samt namn på och verksamhet hos alla deras närstående företag inom branschen för polyesterstapelfibrer. I detta avseende kontaktade kommissionen också Indonesiens myndigheter och den indonesiska sammanslutningen av exporterande tillverkare som inte gjorde några invänd- ningar mot användningen av stickprov. av tillverkningsprocessen för Denna produkt är ett basmaterial som används i olika faser textilprodukter, beroende på vad för slags textilier det gäller. Omkring 60 % av förbrukningen i gemenskapen av polyestersta- pelfibrer avser spinning, dvs. framställning av filament för framställning av textilier, ibland efter inblandning av andra fibrer, såsom bomull eller ull. Ungefär 25 % avser fyllnadsmaterial för att stoppa eller vaddera vissa textil- varor (t. ex. kuddar, bilsäten och jackor), medan rester- ande 15 % avser andra fiberduktillämpningar (non- woven-tillämpningar), särskilt tillverkning av mattor. Produkten säljs i olika produkttyper vilka kan identifi- eras med hjälp av olika specifikationer (t. ex. denier eller decitex, lyster, kiselbehandling). Produkten säljs också antingen som produkt av förstklassig kvalitet eller som produkt av lägre kvalitet. Även om det möjliga antalet användningsområden och olika kvaliteter för de olika typerna av sålda polyesterstapelfibrer kan variera, innebär detta inte att det finns några betydande skill- nader i fråga om de grundläggande fysiska egenskaperna hos de olika produkttyperna. De betraktas således som en och samma produkt i denna undersökning. b) Första urval av samarbetsvilliga företag 14. Sju företag i Indonesien gav sig till känna och lämnade de begärda uppgifterna inom treveckorsperioden. Dessa företag betraktades i inledningsskedet som samarbets- villiga och utgjorde grundvalen för urvalet av stickprov. De företag som gav sig till känna inom treveckorspe- rioden svarade för upp till 100 % av den sammanlagda importen från Indonesien till gemenskapen. 15. 16. De samarbetsvilliga företag som inte ingick i det slutliga stickprovet informerades om att en eventuell antidump- ningstull mot deras export skulle komma att beräknas enligt artikel 9. 6 i grundförordningen. De företag, om det nu finns några, som inte gav sig till känna inom treveckorsperioden betraktades som icke- samarbetsvilliga företag. L 16/32 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 2000 c) Urval av stickprov D. DUMPNING 17. 18. Ursprungligen valdes i samråd med den indonesiska sammanslutningen av exporterande tillverkare tre indo- nesiska företag ut att ingå i stickprovet. Den indonesiska sammanslutningen som ursprungligen valts ut för att ingå i stickprovet skulle bytas ut mot två andra, som dock inte kunde anses vara mera rerpresentativa än de två som ursprungligen valts ut. Landets myndigheter informerades om detta. föreslog företag två att Frågeformulär sändes till dessa tre företag. Ett företag lämnade ett otillfredsställande svar som inte stämde överens med den grundläggande information det tidigare hade lämnat inför urvalet av stickprov, och ett annat företag lämnade inte något fullständigt svar inom den två gånger framskjutna tidsfristen. Således underrättades dessa två företag om att de i denna undersökning inte betraktades som samarbetsvilliga företag och att resul- tatet av undersökningen kunde utfalla mindre gynnsamt för dem än om de hade samarbetat. 19. Med hänsyn till graden av samarbetsvilja hos de företag som ursprungligen valts ut att ingå i stickprovet valdes det enda andra samarbetsvilliga indonesiska företag som med sikte på att bli beviljat individuell behandling hade lämnat ett tillfredsställande svar på frågeformuläret ut att ingå i stickprovet (se skäl 21). Den indonesiska samman- slutningen av exporterande företag och de indonesiska myndigheterna underrättades och gjorde inte några invändningar. 20. För de två företag som slutligen utgjorde stickprovet och som var fullt samarbetsvilliga i undersökningen fast- ställdes en individuell dumpningsmarginal och en indivi- duell tullsats. d) Individuell behandling i samband med stickprovet 21. Kommissionen mottog två ansökningar om individuell behandling inom den tidsfrist som enligt artikel 17. 3 i grundförordningen gäller för detta ändamål. Endast en av dessa ansökningar åtföljdes dock av ett tillfredsställande svar på frågeformuläret och det var detta företag som lades till stickprovet efter det att två ursprungligen utvalda företag befunnits vara icke-samar- betsvilliga (se skäl 19). 22. Den andra exporterande tillverkare som hade begärt individuell behandling lämnade inte något svar på fråge- formuläret inom den fastställda tidsfristen och kunde följaktligen inte beviljas individuell behandling. Företaget betraktades företag, eftersom det hade lämnat tillfredsställande grundläg- gande information för urvalet av stickprov men ändå inte hade valts ut att ingå i stickprovet. samarbetsvilligt som ett ändå 23. 24. 25. 26. 27. I detta avsnitt redogörs först för den allmänna metod som använts för att fastställa om importen till gemen- skapen av den produkt som är föremål för undersökning har varit dumpad (skälen 24–35). Därefter behandlas i skälen 36–63 specifika frågor som i samband med undersökningen har uppkommit för respektive berört land. 1. Normalvärde I enlighet med artikel 2. 2 i grundförordningen under- sökte kommissionen först om varje exporterande tillver- kares inhemska försäljning av polyesterstapelfibrer till oberoende kunder var representativ, dvs. huruvida denna den försäljningsvolym minst motsvarade 5 % av till exportförsäljningen sammanlagda motsvarande gemenskapen. Av denna granskning framgick det att alla undersökta exporterande tillverkare under undersökningsperioden hade en representativ försäljning av polyesterstapelfibrer på sin inhemska marknad. i Vad beträffar jämförelsen per produkttyp, och som det skäl 12, betraktade kommissionen sådana anges produkttyper som såldes både på den inhemska mark- naden och för export och som hade liknande kvalitet, denier, lyster, kiselbehandling och användningsområde som direkt jämförbara produkttyper. Några exporterande tillverkare hävdade att polyestersta- pelfibrer av lägre kvalitet borde delas in ytterligare i olika kvalitetsklasser. Denna begäran åtföljdes dock inte av några uppgifter om allmänt erkända kriterier för hur man skulle kunna skilja mellan de olika kvalitetsklas- serna, och därför avvisades den i detta preliminära skede. Den inhemska försäljningen av en viss produkttyp ansågs vara tillräckligt representativ när försäljningen av den typen till oberoende kunder under undersökningspe- rioden i volym motsvarade minst 5 % av försäljningen av den jämförbara produkttypen för export till gemen- skapen. Därefter undersökte kommissionen om respektive före- tags inhemska försäljning i enlighet med artikel 2. 4 i grundförordningen kunde anses ha skett vid normal handel. I detta syfte fastställdes, respektive exporterad produkttyp, den andel av den inhemska försäljningen till oberoende kunder som inte skedde med förlust under undersökningsperioden: för a) För de produkttyper där mer än 80 % av den inhemska försäljningen (i volym) skedde till priser som inte understeg enhetskostnaden och där det vägda försäljningspriset minst motsvarade den vägda genomsnittliga tillverknings- kostnaden beräknades normalvärdet för respektive produkttyp som ett vägt genomsnitt av alla inhemska försäljningspriser för typen i fråga. genomsnittliga 21. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 16/33 b) För de produkttyper där minst 10 % och högst 80 % av den inhemska försäljningen (i volym) skedde till priser som inte understeg enhetskostnaden beräk- nades normalvärdet för respektive produkttyp som ett vägt genomsnitt av de inhemska försäljningspri- serna för den försäljning av typen i fråga som skedde till priser som minst motsvarade enhetskostnaden. c) För de produkttyper där mindre än 10 % (i volym) av försäljningen på den inhemska marknaden skedde till priser enhetskostnaderna understeg bedömdes det att produkttypen i fråga inte såldes vid normal handel, och i dessa fall konstruerades normal- värdet. som inte I de fall villkoren i skälen 26 och 27 a och b var uppfyllda baserades normalvärdet i enlighet med artikel 2. 1 i grundförordningen för motsvarande produkttyp på de faktiska priser som under undersökningsperioden betalats eller skulle betalas av oberoende kunder på exportlandets inhemska marknad. importavgifter, förpacknings- nader, och kreditkostnader, kostnader efter försäljningen, provi- sioner, rabatter och avdrag. indirekta skatter, Jämförelsen mellan normalvärdet och exportpriset gjordes i ledet fritt fabrik. a) De undersökta företagens dumpningsmarginal 32. enlighet med artikel 2. 11 i grundförordningen I jämfördes det vägda genomsnittliga normalvärdet för respektive produkttyp, fastställt enligt skäl 27, med det vägda genomsnittliga exportpriset, fastställt enligt skäl 30. 28. 29. För de produkttyper som omfattas av skäl 27 c samt de produkttyper som inte såldes i representativa volymer på den inhemska marknaden måste normalvärdet, som det nämns i skäl 26, konstrueras. 33. Normalvärdet konstruerades i enlighet med artikel 2. 6 i grundförordningen genom att de samarbetsvilliga expor- terande tillverkarnas försäljnings- och administrations- kostnader och andra allmänna kostnader samt vägda genomsnittliga vinst för den inhemska försäljningen av den likadana produkten vid normal handel under under- sökningsperioden lades till deras genomsnittliga tillverk- ningskostnader under samma period. 2. Exportpris 30. Eftersom all export av den produkt som är föremål för undersökning från samtliga exporterande tillverkare gick direkt till oberoende kunder i gemenskapen fastställdes exportpriset enligt artikel 2. 8 i grundförordningen på grundval av de exportpriser som faktiskt betalats eller skulle betalas. 3. Jämförelse 31. I syfte att få en rättvis jämförelse mellan normalvärdet och exportpriset togs enligt artikel 2. 10 i grundförord- ningen hänsyn i form av justeringar för sådana olikheter som påverkade prisernas jämförbarhet. Således gjordes i tillämpliga och motiverade fall juster- ingar för skillnader i transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader, därmed sammanhängande kost- b) Dumpningsmarginal för de samarbetsvilliga företag som inte ingick i stickprovet Vad beträffar Indonesien fastställdes i enlighet med artikel 9. 6 i grundförordningen dumpningsmarginalen för de exporterande tillverkare som hade givit sig till känna enligt artikel 17 i grundförordningen men som inte hade undersökts individuellt på grundval av det vägda genomsnittet av de dumpningsmarginaler som fastställts för företagen i stickprovet. c) Icke-samarbetsvilliga företags dumpningsmarginal 34. 35. För de exporterande tillverkare som varken besvarade kommissionens frågeformulär (se skäl 19) eller på annat sätt gav sig till känna fastställdes dumpningsmarginalen enligt artikel 18. 1 i grundförordningen på grundval av tillgängliga uppgifter. I syfte att fastställa den allmänna graden av samarbets- vilja jämfördes, för respektive land som är föremål för undersökning, den exportvolym till gemenskapen som rapporterats av de samarbetsvilliga exporterande tillver- karna med motsvarande importstatistik från Eurostat: lämpligt att a) För vart och ett av de länder för vilka det konstate- rades att den allmänna graden av samarbetsvilja var fastställa den övriga hög ansågs det dumpningsmarginalen för de icke-samarbetsvilliga företagen till en nivå som motsvarar den högsta dumpningsmarginal som fastställts för ett samarbets- villigt företag i landet i fråga eller till samma nivå som fastställts för det enda samarbetsvilliga företaget. Detta tillvägagångssätt motiverades av att det inte fanns någon anledning att anta att en icke-samarbets- villig exporterande tillverkare skulle ha dumpat i mindre omfattning än de samarbetsvilliga exporte- rande tillverkarna i samma land. L 16/34 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 2000 b) För vart och ett av de berörda länder för vilka det konstaterades att den allmänna graden av samarbets- vilja var låg ansågs det lämpligt att fastställa den övriga dumpningsmarginalen för de icke-samarbets- villiga företagen till en nivå som var högre än den högsta dumpningsmarginal som fastställts för ett samarbetsvilligt företag. Det fanns nämligen anled- ning att anta att den höga graden av bristande samar- betsvilja berodde på att de icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkarna i fråga generellt hade dumpat i större omfattning än alla de samar- betsvilliga exporterande tillverkarna i samma land. landet i Detta tillvägagångssätt i fråga om icke-samarbetsvil- liga företag ansågs även nödvändigt för att förhindra att dessa företag skulle kunna dra nytta av att inte samarbeta. 4. Särskilda frågor som uppstått i samband med undersökningen när det gäller fastställande av dumpning för vart och ett av de berörda länderna a ) A u s t r a l i e n i) Normalvärde 36. En betydande del av försäljningen av produkten i fråga från den samarbetsvilliga australiska exporterande tillver- karen gick till en närstående användare på den inhemska marknaden. I enlighet med artikel 2. 1 i grundförord- ningen ansågs denna försäljning inte ske vid normal handel och låg inte till grund för fastställande av normal- värde. Vid behov korrigerades de rapporterade tillverknings- kostnaderna och försäljnings- och administrationskost- naderna och de andra allmänna kostnaderna innan de användes för undersökning av normal handel och för konstrueringen av normalvärdet. i I alla andra avseenden fastställdes normalvärdet enlighet med den allmänna metod som beskrivs i skälen 24–29. Således fastställdes normalvärdet på grundval av inhemska försäljningspriser eller konstruerade värden, beroende på produkttyp. 30, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. iii) Jämförelse Enligt den allmänna metod som beskrivs i skäl 31 bevil- jades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader, därmed sammanhängande kost- nader, kreditkostnader och provisioner. Den australiska exporterande tillverkaren begärde en justering för skillnader i fråga om förpackningskostnader på grund av att varorna till vissa inhemska kunder leve- rerades på lastpallar. Denna begäran avvisades dock emedan lastpallarna fakturerades kunden separat. Den australiska exporterande tillverkaren begärde även justeringar av normalvärdet för skillnader i fråga om kostnader för säkerheter, garantier, tekniskt bistånd och service. Företaget kunde varken på ett tillfredsställande sätt förklara arten av begäran eller nöjaktigt förklara eller styrka storleken på de begärda justeringarna. Företaget kunde inte heller visa att de åberopade faktorerna medförde att olika priser togs ut hos kunder på den inhemska marknaden respektive på exportmarknaderna. Begäran avvisades således. iv) Dumpningsmarginal Den preliminära dumpningsmarginalen fastställdes på det sätt som beskrivs i skälen 32–35. Kommissionen konstaterade att den enda samarbetsvil- liga australiska exporterande tillverkaren svarade för all export från Australien till gemenskapen. Den övriga dumpningsmarginalen för det landet fastställdes därför på det sätt som beskrivs i skäl 35 a, dvs. till den nivå som fastställts för det enda samarbetsvilliga företaget, Leading Synthetics Pty Ltd. 38. 39. 40. 41. 42. 43. Den preliminära i procent av importpriset cif gemenskapens gräns före tull, fastställdes till 19,6 %. dumpningsmarginalen, uttryckt b ) I n d o n e s i e n i) Normalvärde ii) Exportpris 37. Hela den australiska exporterande tillverkarens försälj- ning av produkten i fråga på gemenskapens marknad gick till oberoende kunder. Företagets exportpriser fast- ställdes enligt den allmänna metod som beskrivs i skäl 44. En viss del av försäljningen av produkten i fråga från en av de två undersökta exporterande tillverkarna i Indone- sien gick till en närstående användare på den inhemska marknaden. I enlighet med artikel 2. 1 i grundförord- ningen ansågs denna försäljning inte ske vid normal handel och låg inte till grund för fastställande av normal- värde. 21. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 16/35 Vid behov korrigerades de rapporterade tillverknings- kostnaderna och försäljnings- och administrationskost- naderna och de andra allmänna kostnaderna innan de användes för undersökning av normal handel och för konstrueringen av normalvärdet. som svarade för en representativ exportvolym till gemenskapen. 50. Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif gemenskapens gräns före tull, fastställdes: I alla andra avseenden fastställdes normalvärdet i enlighet med den allmänna metod som beskrivs i skälen 24–29. För de båda exporterande tillverkarna fast- ställdes, beroende på produkttyp, normalvärde på grundval eller på grundval av konstruerade värden. försäljningspriser inhemska av 45. 46. 47. 48. 49. ii) Exportpris All försäljning av den berörda produkten i gemenskapen från de två undersökta indonesiska exporterande tillver- karna gick till oberoende kunder. Företagens export- priser fastställdes enligt den allmänna metod som beskrivs i skäl 30, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. iii) Jämförelse I enlighet med den allmänna metod som beskrivs i skäl 31 beviljades i tillämpliga och motiverade fall justeringar försäk- för skillnader i rings-, hanterings- och lastningskostnader, därmed sammanhängande kostnader, kreditkostnader och provi- sioner. fråga om rabatter, transport-, iv) Dumpningsmarginal De två undersökta exporterande tillverkarnas preliminära dumpningsmarginaler som beskrivs i skäl 32. fastställdes på det sätt Dumpningsmarginalen för de samarbetsvilliga exporte- rande tillverkare som inte ingick i stickprovet (se skälen 13–22) fastställdes på grundval av ett volymmässigt vägt genomsnitt två av dumpningsmarginalerna företag som ingick i stickprovet. för de Två indonesiska exporterande tillverkare som valts ut att ingå i stickprovet upphörde, som det beskrivs i skäl 18, med att samarbeta i samband med undersökningen efter det att urvalet hade gjorts. Dessa företag svarade för cirka 30 % av exporten av produkten i fråga till gemen- skapen. Följaktligen ansågs det lämpligt att enligt skäl 35 b fastställa den övriga dumpningsmarginalen till en högre nivå än den högsta dumpningsmarginal som fast- ställts för ett samarbetsvilligt företag i stickprovet. Den övriga dumpningsmarginalen för Indonesien fastställdes därför på grundval av ett volymmässigt vägt genomsnitt av marginalerna för de två produkttyper för vilka den högsta specifika dumpningsmarginalen fastställts och Undersökta exporterande tillverkare som ingick i stick- provet: — P. T. Indorama Synthetics Tbk: — P. T. Panasia Indosyntec: 5,2 % 14,8 % Samarbetsvilliga exporterande tillverkare som inte ingick i stickprovet: — P. T. GT Petrochem Industries Tbk: 13,7 % — P. T. Susilia Indah Synthetic Fiber Industries: 13,7 % — P. T. Teijin Indonesia Fiber Corporation Tbk: 13,7 % Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare: 20,8 % c ) T h a i l a n d 51. Sammanlagt fyra exporterande tillverkare gav sig till känna och var samarbetsvilliga i undersökningen. Två av dessa var varandra närstående. 52. 53. i) Normalvärde Normalvärdet fastställdes enligt den allmänna metod som beskrivs i skälen 24–29. För de produkttyper som omfattas av skäl 27 c, samt för ett företags produkttyp för vilken den inhemska försäljningsvolymen inte var representativ i förhållande till exportvolymen till gemen- skapen, måste normalvärdet konstrueras. I alla andra fall baserades normalvärdet på de inhemska försäljningspri- serna. Vid behov korrigerades de rapporterade tillverknings- kostnaderna och försäljnings- och administrationskost- naderna och de andra allmänna kostnaderna innan de användes för undersökning av normal handel och för konstrueringen av normalvärdet. att företag begärde samarbetsvilligt Ett en viss produkttyp skulle undantas vid beräkningen av dump- ningsmarginalerna, eftersom kostnaderna och priserna för den typen påverkades av att tillverkningen befann sig i ett inledningsskede, och om denna begäran skulle avvisas begärde man i stället att en lämplig justering skulle göras. Företaget lämnade dock inget förslag på hur stor denna justering skulle vara. På grund av att denna försäljning värdemässigt motsvarade mer än 59 % av den sammanlagda exportförsäljningen av produkten i fråga till gemenskapen under undersökningsperioden, ansågs det inte lämpligt att undanta den vid beräkningen av dumpningsmarginalerna. L 16/36 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 2000 I enlighet med artikel 2. 5 i grundförordningen och eftersom inledningsskedet inte upphörde tidigare än undersökningsperioden ansågs det under dessa omstän- digheter att de genomsnittliga tillverkningskostnader som för denna produktion borde användas för under- sökningsperioden var de som gällde vid slutet av inled- ningsskedet, i de fall adekvata uppgifter hade överläm- nats före kontrollbesöket och inom tre månader efter det att undersökningen inletts. ii) Exportpris All försäljning av den berörda produkten till gemen- skapen från de fyra samarbetsvilliga thailändska exporte- rande tillverkarna gick till oberoende kunder. Exportpri- serna för dessa företag fastställdes enligt den allmänna metod som beskrivs i skäl 30, dvs. på grundval av de priser som faktiskt betalats eller skulle betalas. iii) Jämförelse Enligt den allmänna metod som beskrivs i skäl 31 bevil- jades i tillämpliga och motiverade fall justeringar för skillnader i fråga om transport-, försäkrings-, hanterings- och lastningskostnader, därmed sammanhängande kost- nader, förpacknings- och kreditkostnader, kostnader efter försäljningen, provi- sioner, rabatter och avdrag. indirekta skatter, importavgifter, 60. 61. 62. nader efter försäljningen och att det tekniska biståndet inte hade visats påverka priserna. iv) Dumpningsmarginal De preliminära dumpningsmarginalerna för de fyra undersökta exporterande tillverkarna fastställdes på det sätt som beskrivs i skäl 32. för dumpningsmarginal Kommissionen har som praxis att fastställa en enda vägd genomsnittlig närstående företag. Ett fastställande av individuella dumpningsmar- ginaler för närstående företag kan nämligen uppmuntra till kringgående av antidumpningsåtgärder genom att tillverkare kanaliserar sin export till gemenskapen via det företag för vilket den lägsta marginalen fastställts, vilket minskar åtgärdernas verkan. I enlighet med denna praxis fastställde kommissionen en enda dumpningsmarginal för två närstående exporterande tillverkare som tillhörde samma företagsgrupp, genom att den först beräknade en marginal respektive företag och sedan ett vägt genomsnitt av dessa marginaler. för Kommissionen konstaterade att den allmänna graden av samarbetsvilja i Thailand var mycket hög (upp till 100 %). Den övriga dumpningsmarginalen för Thailand, uttryckt i procent av importpriset cif gemenskapens gräns före tull, fastställdes således enligt skäl 35 a på grundval av den högsta dumpningsmarginal som fast- ställts för ett samarbetsvilligt företag. fyra exporterande samarbetsvilliga tillverkare Alla begärde en justering för handelsled. För en tillverkare ansågs grunden för begäran vara inadekvat, och en annan tillverkare kunde inte påvisa några konsekventa och tydliga skillnader i funktioner och priser för de olika handelsleden på den inhemska marknaden vilka inte redan inbegripits i andra justeringar. Ingen exporterande tillverkare kunde på ett tillfredsställande sätt styrka stor- leken på den begärda justeringen för handelsled. I detta skede beviljades därför ingen justering för handelsled. Två exporterande tillverkare begärde justering för valu- takursomräkning, med motiveringen att den valuta i vilken exportfakturorna noterades under undersöknings- perioden hade sjunkit varaktigt i värde gentemot den valuta som användes räkenskaper. Det konstaterades dock att valutakursen hade fluktuerat snarare än fallit under undersökningsperioden och således avvisades begäran. företagets i 63. Följande preliminära dumpningsmarginaler, uttryckta i procent av importpriset cif gemenskapens gräns före tull, fastställdes: — Indo Poly (Thailand) Ltd: — Teijin Polyester (Thailand) Ltd: — Teijin (Thailand) Ltd: — Tuntex (Thailand) Public Co. , Ltd: Icke-samarbetsvilliga exporterande tillverkare: 15,5 % 36,6 % 36,6 % 35,3 % 36,6 % E. SKADA Ett företag begärde i ett sent skede, nästan två månader efter tidsfristen för besvarande av frågeformulär, en justering för tullrestitution. Företaget tillhandahöll inte den dokumentation av lagstiftning som begärts i fråge- formuläret och visade inte heller att tullarna faktiskt hade återbetalats. Under dessa omständigheter kunde en justering inte beviljas. 64. Tre företag begärde justeringar för tekniskt bistånd från internt tillhandahållen personal. Dessa avvisades dock med motiveringarna att det tekniska biståndet inte före- skrevs i lagstiftning eller i de granskade försäljningskon- trakten, att det inte hade visats att kostnaderna var kost- 1. Definition av gemenskapsindustrin Det finns 14 kända tillverkare av polyesterstapelfibrer i gemenskapen. Nio av dessa är klagande i detta ärende, men endast åtta besvarade i ett första skede frågeformu- läret. En av dessa åtta tillverkare besvarade inte de skri- velser som kommissionen sänt angående komplettering av deras frågeformulär. Följaktligen ansågs två klagande tillverkare i gemenskapen inte vara samarbetsvilliga i denna undersökning. Av undersökningen framgick det alltså att de sju samarbetsvilliga klagande gemenskapstill- verkarnas andel av den sammanlagda tillverkningen av polyesterstapelfibrer i gemenskapen under undersök- ningsperioden uppgick till omkring 85 %. 54. 55. 56. 57. 58. 59. 21. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 16/37 Dessa sju tillverkare utgör således gemenskapsindustrin enligt artikel 4. 1 i grundförordningen. Härefter kallas de sju samarbetsvilliga tillverkarna i gemenskapen gemenskapsindustrin. 2. Analys av situationen på gemenskapens marknad för polyesterstapelfibrer a) Förbrukning i gemenskapen 65. Med hänsyn till att inga uppgifter om försäljningsvolym kunde erhållas från de icke-klagande tillverkarna i gemenskapen, baseras värdena i nedanstående tabell avseende förbrukningen i gemen- skapen på gemenskapsindustrins försäljningsvolym, importvolymen från de länder som berörs av denna undersökning, Eurostat-uppgifter om import från andra tredje länder och uppskattningar av de icke-samarbetsvilliga gemenskapstillverkarnas försäljningsvolym. Förbrukning 1996 1997 1998 Undersökningsperioden 454 470 ton 518 328 ton 585 164 ton 578 967 ton Index (1996 – 100) 100 114 129 127 b) Import till gemenskapen av polyesterstapelfibrer från de berörda länderna i) Sammanslagen bedömning av importen 66. Kommissionen undersökte huruvida importen av polyesterstapelfibrer med ursprung i de berörda länderna borde slås samman vid bedömningen i enlighet med artikel 3. 4 i grundförordningen. Av denna undersökning framgick följande: a) Varje lands dumpningsmarginal var, som visats ovan, högre än miniminivån. b) Importvolymen från varje land var inte försumbar i förhållande till förbrukningen i gemenskapen. c) Analysen av konkurrensvillkoren mellan importerade polyesterstapelfibrer och gemenskapens produkt och mellan olika importerade polyesterstapelfibrer visade — som det anges i skäl 12, att importerade polyesterstapelfibrer från alla exportländer var likadana produkter som polyesterstapelfibrer tillverkade i gemenskapen, — att importerade polyesterstapelfibrer från alla exportländer såldes via liknande försäljningska- naler till samma kunder, — att importerade polyesterstapelfibrer från alla exportländer såldes till liknande priser. d) Av undersökningen framgick att de berörda exportländerna sålde polyesterstapelfibrer direkt till icke-närstående kunder, t. ex. textil-, kudd- och täckestillverkare samt handlare i polyesterstapel- fibrer. Det framgick också att gemenskapsindustrin sålde den likadana produkten via samma försäljningskanaler och till samma kundkategorier, även om den större delen av dess försäljning gick till slutliga användare. Följaktligen fanns det tillräckliga skäl för att slå samman importen från ovannämnda länder vid bedömningen av dess verkan. ii) Importvolym 67. Mellan 1996 och undersökningsperioden utvecklades importen med ursprung i de berörda länderna på följande sätt: L 16/38 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 2000 Import i ton Australien Index (1996 – 100) 1996 62 ton 100 1997 1998 Undersökningsperioden 1 248 ton 11 254 ton 11 799 ton 2 007 18 093 18 969 Indonesien 4 696 ton 12 238 ton 25 276 ton 22 871 ton Index (1996 – 100) 100 261 538 487 Thailand 2 790 ton 3 093 ton 13 359 ton 17 241 ton Index (1996 – 100) 100 111 479 618 Totalt 7 549 ton 16 579 ton 49 888 ton 51 911 ton Index (1996 – 100) 100 220 661 688 Källa: Comext 2. iii) Den berörda importens marknadsandel 68. Marknadsandelen, sett till volym, för importen från de berörda länderna ökade avsevärt under den undersökta perioden. Marknadsandel 1996 Australien Index (1996 – 100) Indonesien Index (1996 – 100) Thailand Index (1996 – 100) Totalt Index (1996 – 100) 0,01 % 100 1,03 % 100 0,61 % 100 1,66 % 100 1997 0,24 % 1 760 2,36 % 228 0,60 % 97 3,20 % 193 1998 Undersökningsperioden 1,92 % 14 052 4,32 % 418 2,28 % 372 8,53 % 513 2,04 % 14 903 3,95 % 383 2,98 % 485 8,97 % 540 Den utveckling som beskrivs i tabellen bekräftar att importen från de berörda länderna till gemen- skapens marknad ökade kraftigt, både i absoluta tal och sett till marknadsandel. iv) Genomsnittligt importpris 69. Mellan 1996 och undersökningsperioden följde försäljningspriserna i gemenskapen för polyestersta- pelfibrer som importerades från de berörda länderna en kontinuerlig nedåtgående trend, vilket visas i följande tabell: Utveckling av det genomsnittliga importpriset Index (1996 – 100) Australien Indonesien Thailand Totalt 1996 1997 1998 Undersökningsperioden 100 100 100 100 56 92 92 89 52 85 75 82 50 80 70 78 21. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 16/39 v) Prisunderskridande 70. Kommissionen analyserade uppgifter från undersökningsperioden för att fastställa om prisunderskri- dande förekommit. Detta skedde på grundval av en jämförelse mellan exportpriserna och de priser som tagits ut av gemenskapsindustrin. Gemenskapsindustrins försäljningspriser beaktades på nivån till oberoende kunder, vid behov juste- rade till nivån fritt fabrik för att inte få med transportkostnader. Med tanke på att gemenskapsin- dustrin i huvudsak sålde till slutliga användare medan de exporterande tillverkarna sålde både till slutliga användare och distributörer/grossister, justerades de exporterande tillverkarnas försäljnings- priser (cif gemenskapens gräns) för att ta hänsyn till dessa skillnader i handelsled och betalda tullar. Vid prisjämförelsen inbegreps inga rabatter och avdrag. De vägda genomsnittliga priserna jämfördes för liknade typer av polyesterstapelfibrer, så som de definierats i kommissionens frågeformulär. De vägda genomsnittliga prisunderskridandemargina- lerna, uttryckta i procent av gemenskapsindustrins genomsnittliga försäljningspriser, uppgick till 34,7 % för Indonesien, 21 % för Australien och 32,7 % för Thailand. 3. Gemenskapsindustrins ekonomiska situation a) Inledande anmärkning 71. Undersökningen av skada omfattade perioden från och med 1996 fram till och med utgången av undersökningsperioden. Det bör noteras att antidumpningsåtgärder under denna tid var i kraft mot import från Sydkorea, Taiwan och Vitryssland och inverkade på gemenskapsindustrins situation. b) Tillverkning, produktionskapacitet och kapacitetsutnyttjande 72. 1996 1997 1998 Undersökningsperioden Tillverkning 312 917 ton 330 577 ton 322 403 ton 315 917 ton Index (1996 – 100) 100 106 103 101 Kapacitet 384 500 ton 376 800 ton 358 300 ton 359 400 ton Index (1996 – 100) 100 98 93 93 Kapacitetsutnyttjande 81,38 % Index (1996 – 100) 100 87,73 % 108 89,98 % 111 87,90 % 108 Som det framgår av ovanstående tabell låg gemenskapsindustrins tillverkning i stort sett på en stabil nivå. 73. När det gäller kapacitet bör det noteras att tillverkningsanläggningarna för polyesterstapelfibrer också används för tillverkning av andra produkter som inte berörs av detta förfarande, t. ex. fiberkabel och tops. Därför fastställdes produktionskapaciteten för polyesterstapelfibrer på grundval av den faktiska tillverkningen av olika produkter inklusive polyesterstapelfibrer. Beräknad på detta sätt minskade kapaciteten med 7 %. Minskningen av produktionskapaciteten kan bero på att gemenskapsindustrin, i syfte att förbättra kapacitetsutnyttjandet, lade ner vissa produktionslinjer och fabriker eller ställde om dem för tillverk- ning av andra produkter som inte omfattas av denna undersökning. 74. Som det visas i ovanstående tabell ökade kapacitetsutnyttjandet med 8 % under den undersökta perioden. Denna ökning är dock ett direkt resultat av att produktionskapaciteten minskade. L 16/40 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 2000 c) Gemenskapsindustrins försäljningsvolym 75. Gemenskapsindustrins försäljning, i volym, av polyesterstapelfibrer i gemenskapen sjönk med 6 % under den undersökta perioden, vilket visas i nedanstående tabell: Försäljning 1996 1997 1998 Undersökningsperioden Index (1996 – 100) 100 103 95 94 308 851 ton 319 235 ton 294 718 ton 291 013 ton Denna utveckling visar att gemenskapsindustrins försäljningsutveckling inte följde utvecklingen av förbrukningen, som enligt skäl 65 ökade med 27 % under samma period. Det var endast mellan 1996 och 1997 som försäljningsvolymen grovt räknat följde förbrukningens utveckling, då den ökade med 3 % medan förbrukningen ökade med 14 %. Mellan 1997 och undersökningsperioden minskade försäljningsvolymen kontinuerligt. d) Genomsnittligt försäljningspris och prisutveckling 76. Gemenskapsindustrins vägda genomsnittliga priser för den berörda produkten i gemenskapen föll betydligt under den undersökta perioden. Nedanstående tabell visar att det genomsnittliga priset minskade med 11 % under perioden i fråga: Genomsnittligt pris för gemenskapsindustrin – Utveckling Index (1996 – 100) 1996 100 1997 93 1998 Undersökningsperioden 93 89 Av undersökningen framgick det att priserna för polyesterstapelfibrer också påverkas av utvecklingen av priserna för grundläggande råmaterial, t. ex. ren tereftalsyra, dimetyltereftalat och glykol, vilka svarar för mellan 60 % och 70 % av kostnaden för att tillverka färdiga polyesterstapelfibrer. e) Marknadsandel 77. Gemenskapsindustrins försäljningsutveckling i förhållande till utvecklingen av förbrukningen i gemenskapen visar att gemenskapsindustrins marknadsandel minskade betydligt under den under- sökta perioden. Denna utveckling visas i nedanstående tabell: Marknadsandel 1996 Index (1996 – 100) 67,96 % 100 1997 61,59 % 91 1998 Undersökningsperioden 50,37 % 74 50,31 % 74 Tabellen visar att marknadsandelen sjönk kontinuerligt under perioden i fråga. Förlusten var relativt begränsad mellan 1996 och 1997, då industrin förlorade 6,4 procentenheter, men i motsats därtill var nedgången mellan 1996 och undersökningsperioden markant, då den uppgick till 18 procenten- heter. f) Lager 78. Lager 1996 1997 1998 Undersökningsperioden Index (1996 – 100) 100 93 122 122 30 084 ton 28 033 ton 36 801 ton 36 780 ton 21. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 16/41 Ovanstående tabell visar att lagernivåerna ökade avsevärt, närmare bestämt med 22 %, mellan 1996 och undersökningsperioden. g) Lönsamhet 79. Under 1996 noterade gemenskapsindustrin en vägd genomsnittlig förlust på 4 % av nettoomsätt- ningen. Lönsamhet (%) 1996 1997 1998 Undersökningsperioden – 4,04 – 0,41 6,34 6,73 Tabellen ovan visar att gemenskapsindustrins ekonomiska situation förbättrades efter 1996, särskilt under 1998 (vinst på 6,34 %). Denna förbättring var en följd av den omstrukturering som gemen- skapsindustrin genomförde i syfte att effektivisera tillverkningsprocessen och använda vissa produk- tionslinjer för mera specialiserade produkter med högre vinstmarginal. Ovan visade vinstmarginaler måste dock ses mot bakgrund av att en vinst på 10 % anses vara den miniminivå som är nödvändig för att denna typ av industri skall kunna överleva på lång sikt. Det bör också nämnas att vinsten under undersökningsperioden i huvudsak berodde på resultatet för specialiserade produkter (18,85 %). Inom sektorn för bondade standardfibrer och bondade ihåliga fibrer, där importen är särskilt markant, uppgick vinsten blott till 0,86 % respektive 1,37 %. I samband med undersökningen visades också att gemenskapsindustrins omstrukturering medförde att försäljnings- och administrationskostnaderna och de andra allmänna kostnaderna minskade med 15,3 % mellan 1996 och undersökningsperioden. Det bör även noteras att priserna på råmaterial sjönk betydligt under den undersökta perioden: enligt uppgifter som tillhandahölls vid kontrollbe- söken minskade priserna på tereftalsyra med 35,6 % och priserna på glykol med 14,3 % under perioden i fråga. Den sammanlagda verkan av prissänkningarna på dessa råmaterial uppskattas ha lett till en nedgång på 31 % i kostnaden för att tillverka polyesterstapelfibrer. De bägge ovannämnda faktorerna, dvs. sjunkande försäljnings- och administrationskostnader och andra allmänna kostnader samt sjunkande råmaterialpriser, tyder på att tillverkningskostnaderna sjönk mera än försäljningspriserna, vilket gjorde att gemenskapsindustrin kunde börja visa vinst igen från och med 1998. Det bedöms faktiskt att den nuvarande vinstnivån är den högsta nivå som kan uppnås med hänsyn till importens prispress. Industrins höjda effektivitet kan på kort sikt inte förbättras ytterligare. h) Investeringar 80. Investeringar (tusen ecu) 1996 17 652 Index (1996 – 100) 100 1997 10 177 58 1998 Undersökningsperioden 19 508 111 15 980 91 Gemenskapsindustrins årliga investeringar var betydande under den undersökta perioden, vilket visas i ovanstående tabell. Det bör noteras att dessa avsevärda investeringar till större delen utgörs av ersättningar av maskiner som en del av ett övergripande omstruktureringsprogram. L 16/42 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 2000 i) Sysselsättning 81. Antalet anställda inom sektorn för den berörda produkten minskade enligt nedanstående tabell med 20 % till följd av en viss minskning av produktionskapacitet samt omstrukturering: Sysselsättning Index (1996 – 100) 1996 3 111 100 1997 2 817 91 1998 Undersökningsperioden 2 475 80 2 474 80 j) Slutsats om gemenskapsindustrins situation 82. 83. 84. Ovanstående analys visar att några ekonomiska indikatorer, t. ex. kapacitet (– 7 %), försäljningsvolym (– 6 %), försäljningspriser (– 11 %), marknadsandel (– 26 %), lager (+ 22 %), investeringar (– 9 %) och sysselsättning (– 20 %), under den undersökta perioden visade en negativ utveckling, i synnerhet mellan 1997 och undersökningsperioden. Samtidigt ökade tillverkningen marginellt med 1 %. Till följd av en nedgång i produktionskapaciteten ökade kapacitetsutnyttjandet med 8 %. Lönsamheten, som var negativ 1996 och 1997, blev positiv 1998 och under undersökningsperioden, utan att nå en tillfredsställande nivå. Av undersökningen framgick också att gemenskapsindustrin utsattes för ett avsevärt pristryck. Det fastställdes att priserna för importen med ursprung i de berörda länderna i betydande grad hade underskridit gemenskapsindustrins priser (i genomsnitt med 40 %). 85. Mot bakgrund av detta, särskilt den stora marknadsandelsförlusten och nedgången i försäljnings- priser, drar kommissionen slutsatsen att gemenskapsindustrin har lidit en skada som kan betraktas som väsentlig. F. ORSAKSSAMBAND 1. Inledning 86. 87. 88. Kommissionen undersökte om den väsentliga skada som gemenskapsindustrin lidit hade vållats av den dumpade importen från Indonesien, Thailand och Australien. I enlighet med artikel 3. 7 i grundförordningen granskade kommissionen också andra faktorer för att se till att den skada som vållats av dessa faktorer inte felaktigt tillskrevs den dumpade import som är föremål för undersök- ning. 2. Allmänt Under den senaste tiden har gemenskapens institutioner konstaterat att gemenskapsindustrin har lidit skada och att denna skada har vållats av dumpad import från ett flertal länder, däribland Taiwan och Vitryssland. Gemenskapsindustrin var således i en svår situation redan i början av denna undersök- ning och konstaterades vara sårbar under hela perioden i fråga. 3. Den dumpade importens verkan Av denna undersökning framgick att importen från de berörda länderna till gemenskapen ökade betydligt under den undersökta perioden, nästan sjufaldigt. Under 1996 importerades 7 549 ton polyesterstapelfibrer från länderna i fråga, medan 51 911 ton importerades under undersökningspe- rioden. Som en följd av detta ökade dessa länders marknadsandel från 1,66 % 1996 till 8,97 % under undersökningsperioden. Under samma period sjönk de genomsnittliga försäljningspriserna för denna import med 22 %. Dessa priser underskred gemenskapsindustrins priser med 40 %. 89. Denna utveckling ägde rum samtidigt som gemenskapsindustrin var särskilt sårbar i det att den försökte återhämta sig från en lång period av dumpad import från andra tredje länder. 21. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 16/43 90. 91. 92. Detta ledde till att gemenskapsindustrin, i stället för att dra nytta av återupprättandet av rättvisa handelsvillkor till följd av antidumpningsåtgärder mot import från andra tredje länder, fick vidkännas ytterligare försämringar. Undersökningen av skada enligt ovan ledde fram till slutsatsen att gemen- skapsindustrins situation allmänt sett hade förvärrats, med betydande nedgångar i marknadsandel (– 26 %), försäljningsvolym (– 6 %) och försäljningspriser (– 11 %). Det bör även nämnas att de största förlusterna för gemenskapsindustrin ägde rum i fråga om de produkttyper som också står för huvuddelen av importen från länderna i fråga. Vävda polyestersta- pelfibrer svarar för cirka 50 % och bondade standardtyper för omkring 29 % av all import av polyesterstapelfibrer från de berörda länderna. För dessa två produkttyper noterade gemenskapsin- dustrin en vinst på 3,1 % respektive 0,86 %, medan den genomsnittliga vinsten för mera specialise- rade produkter, vilka importeras i mindre utsträckning, uppgick till cirka 18,85 %. Det ovannämnda är särskilt relevant med tanke på att importerade polyesterstapelfibrer och polye- sterstapelfibrer som tillverkats i gemenskapen är likadana produkter som erbjuds via liknande försäljningskanaler på gemenskapens marknad. De stora och ökande volymerna av dumpade polyes- terstapelfibrer som importerats från de berörda länderna har därför haft en betydande övergripande inverkan på marknaden. Eftersom marknaden är öppen har de låga priserna för polyesterstapelfibrer från länderna i fråga som är välkända för alla potentiella kunder i gemenskapen en betydande inverkan på gemenskapsindustrins prisnivå. 93. Följaktligen dras slutsatsen att den dumpade lågprisimporten har haft en betydande negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation. 4. Andra faktorers verkan a) Utveckling av förbrukningen 94. Som det nämns i skäl 65 ökade förbrukningen i gemenskapen med 27 % mellan 1996 och undersökningsperioden, vilket tyder på att marknaden för polyesterstapelfibrer växte snabbt. Förbrukningen kan således inte vara en orsak till den skada som gemenskapsindustrin lidit. b) Import av polyesterstapelfibrer från andra tredje länder 95. Den sammanlagda importen till gemenskapen av polyesterstapelfibrer från andra länder än Indone- sien, Thailand och Australien utvecklades på följande sätt: Import 1996 1997 1998 Undersökningspe- rioden Taiwan och Sydkorea (1) 38 541 ton 58 198 ton 102 636 ton 103 441 ton Index (1996 – 100) 100 153 268 271 Vitryssland (2) 4 463 ton 243 ton Index (1996 – 100) 100 5 35 ton 1 19 ton 0 Andra länder 60 084 ton 78 100 ton 81 109 ton 76 155 ton Index (1996 – 100) 100 130 135 127 Totalt (import från andra länder) 103 088 ton 136 541 ton 183 780 ton 179 615 ton Index (1996 – 100) 100 Årlig skillnad 132 + 32 % 178 + 35 % 174 – 2 % (1) Polyesterstapelfibrer som importeras från Taiwan omfattas sedan september 1993 av en slutgiltig antidumpningstull på 13 %. Polyesterstapelfibrer som importerades från Sydkorea omfattades fram till augusti 1999 av en slutgiltig antidumpningstull på 4,8 %. (2) Polyesterstapelfibrer som importeras från Vitryssland omfattas sedan juli 1996 av en slutgiltig antidumpningstull på 43,5 % L 16/44 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 2000 1996 1997 1998 Undersöknings- perioden Utveckling av det genomsnittliga importpriset (1996 – 100) Taiwan och Sydkorea Vitryssland Andra länder 100 100 100 Totalt import från andra länder 100 95 84 90 91 83 75 88 83 77 75 86 79 96. Det bör understrykas att de två största exportländerna, dvs. Taiwan och Sydkorea, omfattas av en antisubventionsundersökning som inletts parallellt med denna undersökning. I antisubventionsunder- sökningen drogs slutsatsen att importen från Sydkorea inte var subventionerad, men av den under- sökningen framgick också att den subventionerade importen från Taiwan i kombination med importen från de länder som berörs av detta antidumpningsförfarande hade bidragit till den skada som gemenskapsindustrin lidit. En granskning av prisutvecklingen för importen från Sydkorea och Taiwan visar att denna import också bidrog till det pristryck som rått i gemenskapen. Enligt tillgängliga uppgifter fluktuerade de genomsnittliga priserna för importen från dessa länder mellan de priser som togs ut för importen från de länder som berörs av detta förfarande och gemenskapsindustrins priser. Den begränsade storleken på importen från andra tredje länder samt priserna för denna import, vilka låg på samma nivå som gemenskapsindustrins, tyder på att denna import inte bidrog till den prissänkning som noterats på marknaden. Med utgångspunkt från detta kan det inte uteslutas att importen från Sydkorea och Taiwan till gemenskapen inverkade på gemenskapsindustrins ekonomiska situation. Nivån på och priserna för denna import gör dock att denna import inte kan upphäva orsakssambandet mellan importen från de berörda länderna och den skada som gemenskapsindustrin lidit. c) Gemenskapsindustrins export och andra verksamheter 97. Exporten till tredje land har alltid varit en mindre viktig verksamhet för gemenskapsindustrin. Exporten utgjorde omkring 9 % av den totala försäljningen under 1996, men dess andel var endast 5 % under undersökningsperioden. I nedanstående tabell visas exportvolymerna: Export 1996 1997 1998 Undersökningsperioden 27 649 ton 29 200 ton 16 300 ton 14 854 ton Index (1996 – 100) 100 106 59 54 Gemenskapsindustrins export halverades nästan under den undersökta perioden. Denna försäljning är dock begränsad i förhållande till gemenskapsindustrins sammanlagda tillverkning. Den skada i form av minskad tillverkning som kan ha uppstått följd av reducerade exportvolymer är följaktligen mycket begränsad. till 21. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 16/45 98. Det gjordes gällande att importen steg samtidigt som gemenskapsindustrin minskade sin produk- tionskapacitet med 7 %, vilket motsvarar en avsevärd del av importvolymen, och att en importök- ning således var nödvändig för att tillfredsställa efterfrågan. Det bör i detta avseende noteras att gemenskapsindustrin fortfarande har ledig kapacitet. Kapacitetsnedgången motsvarar dessutom endast ungefär hälften av ökningen av importen från länderna i fråga. I samband med undersökningen visades också att kapacitetsminskningen berodde på att vissa tillverkningsanläggningar lagts ned eller ställts om för tillverkning av andra produkter eftersom de på grund av lågprisimporten inte var lönsamma. Ytterligare nedläggningar av tillverkningsanläggningar kan bli följden av att åtgärder inte vidtas i detta ärende. Om rättvisa handelsvillkor däremot återupprättas skulle gemenskapsindustrin i framtiden kunna försörja en större del av gemenskapens marknad, med hänsyn till dess tidigare resultat och att vissa produktionslinjer kan ställas om för att återigen tillverka polyesterstapelfibrer. 5. Slutsats om orsakssamband 99. Det kan inte uteslutas att andra faktorer än den dumpade importen från de berörda länderna, i synnerhet importen från de andra tredje länder som omfattas av ett parallellt antisubventionsförfa- rande, har bidragit till den svåra situationen för gemenskapsindustrin. Den avsevärda ökningen av importvolymen från de berörda länderna, de betydande prissänkningarna och det avsevärda prisun- derskridandet har dock haft en väsentlig negativ inverkan på gemenskapsindustrins situation. Slut- satsen dras därför att denna import, beaktad separat, har vållat gemenskapsindustrin väsentlig skada. G. GEMENSKAPENS INTRESSE 1. Inledning 100. För ett slutligt avgörande undersökte kommissionen om det, trots slutsatserna om skadevållande dumpning, fanns tvingande skäl för att dra slutsatsen att det inte skulle ligga i gemenskapens intresse att vidta åtgärder i detta ärende. I detta syfte granskade kommissionen i enlighet med artikel 21. 1 i grundförordningen eventuella åtgärders verkningar för alla parter som berördes av förfarandet. 2. Gemenskapsindustrins intresse 101. Gemenskapsindustrin har i nästan ett årtionde lidit av import av polyesterstapelfibrer till låga priser. Syftet med att införa antidumpningsåtgärder är att på gemenskapens marknad återupprätta rättvis konkurrens mellan tillverkarna i gemenskapen och tredje lands exporterande tillverkare. Gemenskapsindustrin har under de senaste åren gjort betydande ansträngningar för att förbättra sin produktivitet i syfte att sänka tillverkningskostnaderna och öka sin konkurrenskraft på denna priskänsliga marknad. Under den undersökta perioden har i synnerhet ett antal rationaliseringar ägt rum. En tillverkare i gemenskapen lade exempelvis ned två av sina tillverkningsanläggningar för att minska kostnaderna och höja produktiviteten. Med tanke på arten av den skada som gemenskapsindustrin lidit, särskilt det faktum att den hindrades från att återhämta sig från den skada som vållats av annan dumpad import, anser kommissionen att en ytterligare försämring av situationen är mycket sannolik i avsaknad av antidumpningsåtgärder. Detta skulle kunna innebära ytterligare personalnedskärningar och i sista hand att antalet tillverkare i gemenskapen minskar. Gemenskapsindustrins kontinuerliga insatser för omstrukturering visar att den inte vill överge detta marknadssegment, i synnerhet eftersom marknaden växer snabbt. Det ligger således i gemenskapsin- dustrins intresse att antidumpningsåtgärder införs. L 16/46 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 2000 3. Verkningar för importörer och användare 102. Kommissionen hade sänt frågeformulär till elva kända importörer som inte var de berörda ländernas exporterande tillverkare närstående och till 14 användare av polyesterstapelfibrer i gemenskapen. Ingen av importörerna besvarade det frågeformulär som kommissionen sänt i samband med denna undersökning, men tre användare besvarade frågeformuläret. Dessutom lämnade två intresseorgani- sationer för användare uppgifter rörande detta förfarande. 103. Granskningen av uppgifterna från de tre användarföretagen visade att endast ett av dem importerade polyesterstapelfibrer från de länder som berördes av detta förfarande. Denna användare anförde att den särskilda fibertyp som används för att tillverka företagets färdiga produkt inte tillverkades av gemenskapsindustrin, varför ett skulle hota företagets lönsamhet. På grundval av beskrivningen av den fibertyp som denna användare importerade kunde dock kommissionen fastställa att åtminstone tre klagande tillverkare i gemenskapen erbjöd denna produkt på marknaden. Ett införande av antidumpningsåtgärder kommer under alla omständigheter inte att stänga gemenskapens marknad för import, utan endast innebära att rättvisa handelsvillkor återupprättas. Denna användares argument kunde således inte godtas. införande av antidumpningsåtgärder Eftersom användarna inte lade fram några ytterligare argument avseende antidumpningsåtgärders möjliga nackdelar för deras verksamhet, utfördes ingen ytterligare analys. 104. En intresseorganisation för användare i gemenskapen begärde att vissa typer av polyesterstapelfibrer som enligt organisationen inte tillverkades av gemenskapsindustrin skulle uteslutas. Denna begäran styrktes dock inte med tillräcklig teknisk information. Kommissionen kunde således inte dra någon slutsats rörande denna begärans giltighet. 105. På grundval av det ovanstående kan slutsatsen dras att ett införande av antidumpningsåtgärder mot import av polyesterstapelfibrer från de berörda länderna inte skulle innebära en betydande försäm- ring, om ens någon, för användarna. 4. Slutsats 106. På grundval av särskilt ovanstående omständigheter och överväganden och efter granskning av de argument som lagts fram av gemenskapsindustrin och användare i gemenskapen av produkten i fråga dras slutsatsen att det inte finns några tvingande skäl för att inte införa åtgärder mot importen från Indonesien, Australien och Thailand, vilka åtgärder syftar till att åstadkomma konkurrensbeting- elser som kännetecknas av rättvisa priser och undanröja fortsatt skada för gemenskapsindustrin. H. PROVISORISKA ANTIDUMPNINGSÅTGÄRDER 107. För att förhindra att den berörda dumpade importen vållar ytterligare skada innan undersökningen avslutas, bör provisoriska antidumpningsåtgärder införas. Dessa åtgärder bör utformas som värde- tullar. 1. Nivå för undanröjande av skada 108. För fastställandet av de preliminära tullarnas nivå beaktades både de konstaterade dumpningsmargi- nalerna och det tullbelopp som krävs för att undanröja skadan för gemenskapsindustrin. I detta sammanhang bör det noteras att de beräknade prisunderskridandemarginalerna för alla typer av samma produkt var betydligt högre än de relevanta dumpningsmarginalerna. Därav följer att även nivån för undanröjande av skada, uttryckt i procent av priset fritt gemenskapens gräns, borde vara högre än de respektive dumpningsmarginaler som fastställts för de exporterande tillverkarna. Det erinras om att nivån för undanröjande av skada fastställs på grundval av skillnaden mellan export- priset och gemenskapstillverkarnas tillverkningskostnader med tillägg för den vinst som kan förväntas uppstå i avsaknad av dumpad import, medan prisunderskridandemarginalen fastställs på grundval av samma exportpris och det lägre försäljningspris som gemenskapsindustrin faktiskt tar ut. 2. Provisoriska åtgärder 109. Eftersom dumpningsmarginalen i samtliga fall konstaterades vara lägre än prisunderskridandemargi- nalerna och således, i detta ärende, också lägre än nivån för undanröjande av skada, bör de preliminära tullarna enligt artikel 7. 2 i grundförordningen motsvara de fastställda dumpningsmargi- nalerna. 21. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 16/47 110. Eftersom det dock även pågår ett parallellt antisubventionsförfarande måste man dock beakta att enligt artikel 24. 1 i rådets förordning (EG) nr 2026/97 (1) (nedan kallad antisubventionsgrundförord- ningen) och artikel 14. 1 i grundförordningen får ingen produkt omfattas av både antidumpnings- och utjämningstull i syfte att råda bot på en och samma situation som uppstått till följd av dumpning och exportsubvention. I denna undersökning konstaterades det att en preliminär anti- dumpningstull borde införas mot import av produkten i fråga med ursprung i Australien, Indonesien och Thailand, och följaktligen var det nödvändigt att fastställa huruvida och i vilken omfattning subventions- och dumpningsmarginalerna uppstått från en och samma situation. 111. I det parallella antisubventionsförfarandet konstaterades det bl. a. att i fråga om Indonesien och Thailand var subventioneringen försumbar, och följaktligen att ingen utjämningstull borde införas mot import från dessa länder. 112. När det gäller Australien föreslogs i enlighet med artikel 12. 1 i antisubventionsgrundförordningen att en provisorisk utjämningstull skulle införas på en nivå motsvarande subventionens storlek, eftersom subventionen konstaterades vara mindre än skademarginalen. Samtliga australiska subventionssystem som undersöktes konstaterades enligt artikel 3. 4 a i antisubventionsgrundförordningen utgöra exportsubventioner. Subventionerna inverkar endast på den australiska exporterande tillverkarens exportpris, och medför en ökad dumpningsmarginal. Den preliminära dumpningsmarginal som fastställts för den enda samarbetsvilliga australiska tillverkaren beror således till viss del på före- komsten av exportsubvention. Följaktligen anses det inte lämpligt att införa både utjämnings- och antidumpningstullar som helt motsvarar summan av preliminärt fastställda subventions- och dump- ningsmarginaler. Den preliminära antidumpningstullen bör således anpassas så att den motsvarar den faktiska dumpningsmarginal som kvarstår efter införandet av den provisoriska utjämningstull som skall kompensera för exportsubventionen. 113. På denna grundval bör således de preliminära tullsatserna, uttryckta i procent av priset cif gemen- skapens gräns, före tull, uppgå till följande: Land Företag Australien Alla företag Indonesien P. T. Indorama Synthetics Tbk P. T. Panasia Indosyntec P. T. GT Petrochem Inustries Tbk P. T. Susilia Indah Synthetic Fiber Industries P. T. Teĳin Indonesia Fiber Corporation Tbk Alla andra företag Thailand Indo Poly (Thailand) Ltd Tuntex (Thailand) Public Co. , Ltd Alla andra företag Tullsats (%) 13,6 5,2 14,8 13,7 13,7 13,7 20,8 15,5 35,3 36,6 114. De individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser som anges i denna förordning har fastställts på grundval av avgörandena i denna undersökning. De återspeglar därför den situation som i denna undersökning konstaterats föreligga för dessa företag. Dessa tullsatser (i motsats till den landsomfat- tande tull som gäller för alla ”andra företag”) är således endast tillämpliga på import av produkter med ursprung i det berörda landet som tillverkats av företagen i fråga, dvs. av de specifika rättsliga enheter som nämns. Importerade produkter som tillverkats av ett annat företag som inte uttryckligen nämns i denna förordningstext med namn och adress, även enheter som är de specifikt nämnda företagen närstående, får inte omfattas av dessa tullsatser utan skall omfattas av den tullsats som är tillämplig på alla ”andra företag”. (1) EGT L 288, 21. 10. 1997, s. 1. L 16/48 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning 21. 1. 2000 115. Ansökningar om att omfattas av individuella företagsspecifika antidumpningstullsatser (t. ex. till följd av ett byte av namn på enheten eller ett inrättande av nya tillverknings- och försäljningsenheter) bör utan dröjsmål sändas till kommissionen (1) tillsammans med alla relevanta uppgifter, särskilt vad gäller ändringar av företagets verksamhet i fråga om tillverkning, inhemsk försäljning och export som hänger samman med exempelvis namnbytet eller inrättandet av nya tillverknings- och försälj- ningsenheter. Vid behov kommer kommissionen, efter samråd med rådgivande kommittén, att ändra förordningen i enlighet därmed genom att uppdatera förteckningen över de företag som omfattas av individuella tullsatser. I. SLUTBESTÄMMELSE 116. Enligt god förvaltningssed bör en period fastställas inom vilken de berörda parterna skriftligen kan lämna sina synpunkter och begära att bli hörda. Det bör vidare anges att alla avgöranden i denna förordning är preliminära, och att de kan komma att behöva övervägas på nytt inför en eventuell slutgiltig tull. HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE. Artikel 1 1. En preliminär antidumpningstull skall införas på import av syntetfibrer av polyestrar, inte kardade, kammade eller på annat sätt beredda för spinning, vilka för närvarande klassificeras enligt KN-nummer 5503 20 00 och som har ursprung i Australien, Indonesien och Thailand. 2. Den preliminära antidumpningstullsatsen för Australien skall anpassas så att den motsvarar den faktiska dumpningsmarginal som kvarstår efter införandet av den provisoriska utjämningstullen enligt kommissionens förordning (EG) nr 123/2000 (2). Följande preliminära tullsatser skall tillämpas på nettopriset fritt gemenskapens gräns före tull för de 3. produkter som tillverkas av nedanstående företag: Tullsats (%) Taric-tilläggs- nummer 13,6 — 5,2 A051 14,8 A052 13,7 A053 13,7 A054 Land Företag Australien Alla företag Indonesien P. T. Indorama Synthetics Tbk Graha Irama, 17th floor Jl. H. R. Rasuna Said Blok X-1, Kav. 1-2 PO Box 3375 Jakarta 12950 P. T. Panasia Indosyntec Jl. Garuda 153/74 Bandung 40184 P. T. GT Petrochem Industries Tbk Exim Melati Building, 9th floor Jl. M. H. Thamrin Kav. 8-9 Jakarta 10230 P. T. Susilia Indah Synthetic Fiber Industries Jl. Kh. Zainul Arifin Kompleks Ketapang Indah Blok B 1 No 23 Jakarta 11140 (1) Europeiska kommissionen Generaldirektoratet för handel Direktorat C DM 24–8/38 Rue de la Loi/Wetstraat 200 B-1049 Bryssel (2) Se sida 3 i denna tidning. 21. 1. 2000 SV Europeiska gemenskapernas officiella tidning L 16/49 Land Företag Thailand P. T. Teijin Indonesia Fiber Corporation Tbk 5th floor Mid Plaza 1 Jl. Jend. Sudiman Kav. 10-11 Jakarta 10220 Alla andra företag Indo Poly (Thailand) Ltd 35/8 MOO 4 Tambol Khunkeaw Amphur Nakhonchaisri Nakornpathom 73120 Tuntex (Thailand) Public Co. , Ltd Room 1812 18th floor 54 Sukhumvit 21 Road (Soi Asoke) Klongtoey, Wattana Bangkok 10110 Alla andra företag Tullsats (%) Taric-tilläggs- nummer 13,7 A055 20,8 15,5 A999 A056 35,3 A057 36,6 A999 4. Om inte annat anges skall gällande bestämmelser om tullar tillämpas. Övergång till fri omsättning i gemenskapen för den produkt som avses i punkt 1 skall förutsätta att 5. det ställs en säkerhet som motsvarar den preliminära tullens belopp. Artikel 2 Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 20 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande lämna synpunkter skriftligen och begära att bli hörda av kommissionen. I enlighet med artikel 21. 4 i förordning (EG) nr 384/96 får berörda parter inom en månad efter den här förordningens ikraftträdande lämna synpunkter på dess tillämpning. Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning. Artikel 1 skall tillämpas i sex månader. Artikel 3 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. Utfärdad i Bryssel den 20 januari 2000. På kommissionens vägnar Pascal LAMY Ledamot av kommissionen


title: Resolución del Parlamento Europeo sobre el informe anual de la Comisión al Consejo y al Parlamento Europeo sobre los resultados de los programas de orientación plurianuales de las flotas pesqueras a finales de 1997 (COM(1999) 175 - C5-0109/1999 - 1999/2112(COS))

eurovoc_concepts:
activity report
common fisheries policy
fishing vessel

formats: pdf print

text: 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 304/203 Jueves, 20 de enero de 2000 4. Considera que las negociaciones iniciadas en Sheperdstown entre el Primer Ministro Barak y el Minis- tro de Asuntos Exteriores Faruk al-Shará bajo el patrocinio del Presidente Clinton pueden ser un paso fundamental para lograr una paz definitiva en el Oriente Medio y espera asimismo que se realicen progre- sos respecto a las cuestiones humanitarias pendientes entre los dos países; 5. Acoge con satisfacción el hecho de que Israel y Siria se estén esforzando por conseguir un acuerdo de paz en el futuro próximo y resolver sus litigios, con el fin de establecer relaciones pacíficas normales entre los dos países, y espera que el Gobierno del Líbano se incorpore en un futuro próximo a la mesa de negociaciones; considera que todas las fuerzas no libanesas deben retirarse del Líbano tal como se subraya en las Resoluciones 425 y 520 de las Naciones Unidas, con el fin de asegurar la estabilidad regional; Pide a los países de la región que apoyen el proceso de paz y luchen contra cualquier tipo de vio- 6. lencia, muy especialmente el terrorismo, que pueda debilitar estos esfuerzos; 7. Acoge con satisfacción la próxima conferencia del Comité de dirección multilateral del proceso de paz, que se prevé que se celebre en Moscú el 1 de febrero de 2000, y espera que sea una herramienta importante para lograr una paz sostenible en el Oriente Medio; 8. Observa que los compromisos de la Unión Europea en la región en términos financieros deben ir acompañados de una presencia clara en el campo político, sin detrimento de la discreta y eficiente partici- pación del representante de la UE, Embajador Moratinos; en este sentido, considera que la Unión Europea debe participar en todas las negociaciones del proceso de paz; Pide a la Comisión y a los Estados miembros que promuevan activamente cualquier proyecto que 9. pueda contribuir a reforzar la comprensión y la cooperación entre los pueblos de la región; 10. Subraya la importancia de la democratización, el respeto de los derechos humanos y el Estado de derecho, así como la importancia de la cooperación e integración regional de acuerdo con el espíritu del proceso de Barcelona, en cuyo marco los países mediterráneos y europeos cooperan en proyectos regiona- les con el fin de promover la paz y la estabilidad a largo plazo en la cuenca mediterránea; Recuerda, finalmente, que todo acuerdo definitivo de paz deberá estar garantizado no sólo por las 11. partes afectadas sino también por la comunidad internacional; 12. Encarga a su Presidenta que transmita la presente resolución al Consejo, a la Comisión, al Gobierno israelí, al Knesset, al Gobierno sirio, a la Autoridad Palestina, al Consejo Legislativo Palestino, al Gobierno libanés, al Gobierno jordano y al Gobierno egipcio. 5. Resultados de los programas de orientación plurianuales de las flotas pes- queras (1997) A5-0096/1999 Resolución del Parlamento Europeo sobre el Informe anual de la Comisión al Consejo y al Parla- mento Europeo sobre los resultados de los programas de orientación plurianuales de las flotas pesqueras a finales de 1997 (COM(1999) 175 ) C5-0109/1999 ) 1999/2112(COS)) El Parlamento Europeo, > Visto el Informe anual de la Comisión (COM(1999) 175 > C5-0109/1999), > Visto el artículo 160 de su Reglamento, > Visto el informe de la Comisión de Pesca (A5-0096/1999), A. Señalando que una adecuada política de conservación de recursos es un requisito imprescindible para garantizar el futuro de un sector pesquero comunitario rentable y competitivo; B. Considerando que la finalidad prioritaria de los Programas de Orientación Plurianual (POP) es lograr un equilibrio entre los recursos disponibles y el esfuerzo pesquero de la flota comunitaria existente; C 304/204 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 24. 10. 2000 Jueves, 20 de enero de 2000 C. Subrayando que la consecución de los objetivos de los POP, que prevén una disminución razonable en la capacidad de captura de las flotas de los Estados miembros aplicable a los diferentes segmentos de la misma, constituye un requisito necesario para asegurar un desarrollo sostenible del sector; D. Considerando que esta reducción de capacidad de la flota supone un sacrificio socioeconómico y que para que sea comprendido y aceptado por el sector pesquero tiene que realizarse de forma equilibrada en todos los países miembros; E. Constatando que si esta reducción de capacidad no se realiza de forma equilibrada, se corre el riesgo de que los países que llevan a cabo el cumplimiento de los objetivos previstos se planteen la conve- niencia de proseguir una política de costes sociales cuya eficacia resulta cuestionada por los incumpli- mientos de otros Estados miembros; F. Considerando que la falta de cumplimiento de los objetivos previstos en los POP en determinados segmentos de flota de algunos Estados miembros puede suponer una distorsión de la competencia, que perjudica gravemente a los profesionales de la pesca de esos sectores pesqueros que operan en los Estados que han llevado a cabo la reducción de esfuerzo pesquero contemplada en los POP; G. Constantando que a pesar de los esfuerzos realizados durante el período de vigencia del POP III (1992- 1996) y en 1997, primer año de aplicación del POP IV, no se ha producido todavía una homologa- ción de unidades de medida de los buques de todos los Estados miembros; H. Reconociendo que el cambio de criterios en la segmentación de la flota que se ha operado en el paso del POP III al POP IV, al introducir elementos nuevos como la composición de las capturas, dificulta la comparabilidad de los datos recogidos; I. J. Reconociendo que las medidas coercitivas hasta ahora existentes para el cumplimiento de los objetivos de los POP, como son la incoación de un procedimiento de infracción o el no otorgamiento de ayudas para la renovación y modernización de la flota, no parecen haber resultado eficaces, en el sentido de que no han incentivado a las flotas de los Estados miembros al cumplimiento de los objetivos pre- vistos; Preocupado por la conducta de algunos Estados miembros, que muestran negligencia en el suministro de datos fiables sobre el estado de sus flotas y manifiestan un escaso interés en adoptar medidas idóneas para la reducción de capacidad acorde con los objetivos previstos en los POP. Exige a la Comisión y a los Estados miembros que adopten criterios estables, permanentes en el 1. tiempo, sobre medición de navíos y segmentación de flotas, de tal forma que se pueda verificar de forma clara y precisa la evolución de las respectivas flotas y el contenido del fichero de buques comunitarios en el transcurso de los sucesivos períodos de vigencia de los programas de orientación plurianual, pues la exce- siva variabilidad de los mismos que ha caracterizado este último período facilita el incumplimiento de los objetivos de los POP. 2. Pide a la Comisión que extreme sus esfuerzos para asegurarse que los criterios utilizados en cada uno de los Estados miembros para medir el tonelaje y la potencia de los buques son homologables, de tal forma que el esfuerzo de reducción de capacidad resulte equilibrado para las diferentes flotas pesqueras de la Unión. 3. Pide a los Estados miembros que, con carácter urgente, procedan a la medición de la capacidad de flota de acuerdo con los criterios establecidos en el Reglamento CE no 3259/94 del Consejo y la Decisión no 95/84/CE de la Comisión, medición que debería haberse realizado en 1995. 4. Insta a la Comisión a que presente urgentemente propuestas para la armonización de las disposicio- nes sobre potencia de los buques, de tal forma que se pueda efectuar una comparación de la situación de todas las flotas en base a criterios homogéneos. 5. Pide a la Comisión, de conformidad con el dictamen unánime del Comité consultivo de pesca, expuesto en su informe sobre la revisión de la política pesquera después de 2002, que encargue a uno o varios organismos de certificación independientes que verifiquen los datos facilitados por los Estados miembros sobre el tonelaje y la potencia; 6. Insta a la Comisión a que prosiga las acciones entabladas para obligar a los Estados miembros al cumplimiento de las disposiciones sobre reducción de flota contenidas en los POP, tanto en lo que se refiere a la negativa de fondos públicos para la renovación y modernización de flota, como a las acciones jurídicas entabladas en el Tribunal de Justicia de las Comunidades. 24. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 304/205 Jueves, 20 de enero de 2000 7. Insta al Consejo y a la Comisión a que se replanteen el régimen sancionador vigente en caso tanto de incumplimiento de los POP como de retrasos reiterados o falta de presentación de los datos relativos a las flotas de los Estados miembros, de tal forma que se contemplen sanciones eficaces, como pudiera ser una reducción temporal de cuotas para el Estado infractor o incumplidor de los plazos para la presentación de los datos; la salvaguarda del principio de estabilidad relativa no puede servir de excusa para el incumpli- miento por parte de los Estados miembros de las obligaciones que les corresponden; Encarga a su Presidenta que transmita la presente resolución al Consejo y a la Comisión, así como a 8. los Gobiernos y a los Parlamentos de los Estados miembros. 6. Chechenia B5-0048, 0065, 0067, 0080 y 0082/2000 Resolución del Parlamento Europeo sobre la situación en Chechenia El Parlamento Europeo, > Vistas sus resoluciones de 18 de noviembre (1) y 16 de diciembre de 1999 (2) sobre la situación en Chechenia, > Visto su dictamen conforme de 30 de noviembre de 1995 sobre la celebración de un Acuerdo de Asociación y Cooperación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros, de una parte, y la Federación de Rusia (3), de otra, su dictamen conforme de 11 de junio de 1997 sobre la celebración del Protocolo al Acuerdo de Asociación y Cooperación entre las Comunidades Europeas y sus Estados miembros y la Federación de Rusia (4), y la estrategia común de la Unión Europea respecto a Rusia, adoptada por el Consejo el 4 de junio de 1999 (5), > Vista la declaración del Consejo Europeo de Helsinki de 10 de diciembre de 1999, > Vista su decisión de posponer su dictamen sobre el Acuerdo de cooperación con Rusia en materia de ciencia y tecnología, a la vista de los acontecimientos en Chechenia, A. Profundamente preocupado por la continua escalada del conflicto armado en Chechenia, en particular por el creciente número de víctimas entre la población civil y entre los soldados del ejército ruso y por el empeoramiento de la situación de la población civil que aún permanece en Chechenia, especial- mente en Grozny, que se eleva a varias decenas de miles, B. Alarmado ante las noticias de abusos contra la población civil cometidos por las fuerzas federales rusas, tales como palizas a los refugiados en las rutas de salida, destrucción y saqueo de casas, ejecu- ciones sumarias y detención arbitraria de refugiados chechenos varones de entre diez y sesenta años en los llamados «campos de filtración», C. Profundamente preocupado por la situación de los chechenos desplazados, presionados para que regresen a sus hogares por las autoridades de los campos de Ingusetia mediante la privación de sus raciones alimentarias, D. Preocupado por el hecho de que las organizaciones humanitarias aún no tienen un acceso seguro a esta región, aunque Rusia se comprometió a facilitar dicho acceso en la Cumbre de la OSCE, E. Observando los repetidos llamamientos a Moscú por parte del Presidente checheno Aslan Maskhadov para buscar una solución política al conflicto, F. Recordando que, en la Cumbre de la OSCE de Estambul el mes de noviembre de 1999, Rusia aceptó la necesidad de una solución política al conflicto y acogió con satisfacción la disposición de la OSCE de contribuir a la reanudación del diálogo político, «Textos Aprobados» de esa fecha, punto 15. «Textos Aprobados» de esa fecha, punto 23. (1) (2) (3) DO C339, de 18. 12. 1995, p. 45. (4) DO C 200 de de 30. 6. 1997, p. 66. (5) DO L 157 de de 24. 6. 1999, p. 1


title: QUESTION ÉCRITE P-0144/00 posée par Erik Meijer (GUE/NGL) au Conseil. Prolongation de l'embargo européen sur les livraisons d'armes à l'Indonésie.

eurovoc_concepts:
Indonesia
arms supply
common foreign and security policy
international sanctions

formats: html pdf print

text: 3. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 280 E/185 RØponse donnØe par M. Barnier au nom de la Commission (11 fØvrier 2000) Les Øtudes d(cid:146)amØnagement urbain font partie des projets qui peuvent Œtre cofinancØs au titre du programme opØrationnel (PO) «Environnement» du cadre communautaire d(cid:146)appui pour la GrŁce durant la pØriode 1994-1999 (en grec «EPPER II»). Toutefois vu leur nombre, le mode de financement (communau- taire ou national) est dØcidØ par les autoritØs grecques, selon des critŁres qui leur sont propres. En ce qui concerne l(cid:146)Øtude urbanistique pour la municipalitØ de Rio en GrŁce, la Commission confirme que, le PO susmentionnØ mais par des fonds nationaux. informations dont elle dispose, cette Øtude n(cid:146)a pas ØtØ cofinancØe par selon les Au moment de la publication du document, datØ du 5 novembre 1997, auquel l(cid:146)Honorable Parlementaire fait rØfØrence, l(cid:146)intention de proposer ladite Øtude au cofinancement dans le cadre de «EPPER II» mais cette intention n(cid:146)a pas ØtØ matØrialisØe. les autoritØs grecques avaient probablement (2000/C 280 E/214) QUESTION (cid:201)CRITE P-0144/00 posØe par Erik Meijer (GUE/NGL) au Conseil (20 janvier 2000) Objet: Prolongation de l(cid:146)embargo europØen sur les livraisons d(cid:146)armes (cid:224) l(cid:146)IndonØsie 1. Le Conseil peut-il confirmer que l(cid:146)embargo sur les livraisons d(cid:146)armes (cid:224) l(cid:146)IndonØsie expire le 17 janvier 2000 et qu(cid:146)il n(cid:146)entre pas dans les intentions de le prolonger, eu Øgard aux perspectives optimistes rØgnant jusqu(cid:146)(cid:224) rØcemment quant (cid:224) l(cid:146)avenir du pays? 2. Le Conseil se souvient-il de la lettre ouverte du 27. 11. 1999 que le laurØat timorais-oriental du prix Nobel de la paix, JosØ Ramos Horta, a adressØe aux gouvernements et aux parlements europØens et dans laquelle il Øcrivait: Alors que j(cid:146)ai insistØ pour qu(cid:146)il soit mis fin (cid:224) toutes les sanctions Øconomiques et financiŁres contre l(cid:146)IndonØsie, je ne crois pas qu(cid:146)il soit temps de lever l(cid:146)embargo sur les livraisons d(cid:146)armes. La derniŁre chose dont l(cid:146)IndonØsie ait actuellement besoin, ce sont les armes. Les ventes d(cid:146)armes (cid:224) l(cid:146)armØe indonØsienne (TNI) envoient un signal erronØ. J(cid:146)espŁre que la politique cupide et irresponsable de certains pays fournisseurs d(cid:146)armes de l(cid:146)IndonØsie appartient au passØ. 3. Le Conseil convient-il que l(cid:146)armØe indonØsienne, aprŁs le rØfØrendum qui a abouti (cid:224) l(cid:146)indØpendance du Timor-Oriental ainsi que dans le conflit entre chrØtiens et musulmans aux Moluques et la rØpression de la rØsistance opposØe depuis de longues annØes par les habitants de l(cid:146)Atjeh, peut Œtre considØrØe comme l(cid:146)instigatrice des oppositions entre divers groupes de population et une menace pour la continuitØ du rØgime dØmocratique instituØ en IndonØsie en 1999 et qu(cid:146)il importe que cette menace ait le moins possible de chances se rØaliser? Le Conseil est-il disposØ (cid:224) dØcider au plus tard au cours de sa rØunion du 24 janvier 2000 de 4. prolonger l(cid:146)embargo sur les livraisons d(cid:146)armes, ce qui permettrait aux entreprises «Hollandse Signaal Apparaten» (Pays-Bas) et «Thomson CSF» (France) de renoncer, sans Œtre accusØes de rupture de contrat, (cid:224) la fourniture de matØriel commandØ antØrieurement par l(cid:146)IndonØsie et devant Œtre livrØ avant le 1er fØvrier 2000? RØponse (13 mars 2000) Les mesures restrictives prises (cid:224) l(cid:146)encontre du prØcØdent gouvernement indonØsien en septembre 1999 sont effectivement venues (cid:224) expiration le 17 janvier 2000. Elles n(cid:146)ont pas ØtØ renouvelØes. L(cid:146)UE a cependant fait observer qu(cid:146)en matiŁre d(cid:146)exportation d(cid:146)armes, elle appliquera de maniŁre stricte le Code de conduite de fait l(cid:146)Øcho des prØoccupations Ømises par l(cid:146)Honorable Parlementaire en ce qui l(cid:146)UE. L(cid:146)UE s(cid:146)est aussi C 280 E/186 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 3. 10. 2000 concerne l(cid:146)effroyable violence dans les Moluques et le conflit persistant (cid:224) Aceh, ainsi que les tensions en Irian Jaya. L(cid:146)UE est dØterminØe (cid:224) soutenir les efforts du nouveau gouvernement indonØsien, Ølu dØmo- cratiquement, pour renforcer la dØmocratie dans le pays, rØformer l(cid:146)armØe et l(cid:146)appareil judiciaire, relancer l(cid:146)Øconomie et rØsoudre les conflits internes par le dialogue plut(cid:244)t que par la force. (2000/C 280 E/215) QUESTION (cid:201)CRITE E-0145/00 posØe par Mark Watts (PSE) (cid:224) la Commission (31 janvier 2000) Objet: Absence de rØfØrences dans la correspondance de la Commission La Commission sait-elle que ses services ne fournissent toujours aucune rØfØrence dans les rØponses aux demandes de renseignements adressØes par des dØputØs au Parlement europØen? RØponse donnØe par M. Prodi au nom de la Commission (18 fØvrier 2000) La Commission remercie l(cid:146)Honorable Parlementaire d(cid:146)avoir attirØ son attention sur la nØcessitØ d(cid:146)indiquer les rØfØrences lorsqu(cid:146)elle rØpond aux lettres, et souhaiterait confirmer que des instructions en ce sens ont ØtØ donnØes (cid:224) son personnel. (2000/C 280 E/216) QUESTION (cid:201)CRITE P-0147/00 posØe par Konstantinos Hatzidakis (PPE-DE) (cid:224) la Commission Objet: ProblŁmes de fonctionnement du programme TAXIS (24 janvier 2000) En dØpit des affirmations de la Commission en rØponse (cid:224) des questions prØcØdentes de l(cid:146)auteur de la prØsente question (E-1802/98 (1) et E-0044/99 (2)) (cid:129) la mise en (cid:156)uvre du programme TAXIS, cofinancØ par la CommunautØ, progresserait de maniŁre satisfaisante (la Commission se fonde manifestement sur des affirmations dans le mŒme sens que lui ont fournies les autoritØs grecques) (cid:129), le programme TAXIS a ØtØ mis hors service pendant toute une semaine parce que l(cid:146)ordinateur central NILOS avait ØtØ trŁs gravement endommagØ, d(cid:146)oø dysfonctionnements dans les transactions entre contribuables et fisc. ParallŁlement, la technologie des ordinateurs est dØpassØe: les postes de travail utilisent le systŁme Windows 3. 11 (autrement dit, trois gØnØrations plus ancien que les systŁmes modernes, utilisØs aujourd(cid:146)hui tant et plus). La Commission pourrait-elle dire: 1. 2. 3. 4. si elle est d(cid:146)avis que les normes de l(cid:146)Øquipement technologique suivent l(cid:146)Øvolution technologique et rØpondent aux besoins d(cid:146)une entreprise de pareille ampleur; si elle tient pour suffisant le mode de formation des utilisateurs des technologies nouvelles des systŁmes du programme TAXIS; si elle est toujours satisfaite du rythme de progression de cette entreprise, alors que non seulement retards manifestes il y a dans le calendrier de mise en (cid:156)uvre, mais aussi dØfaillances techniques majeures dans son application; quel est en fin de compte le responsable de tous les problŁmes auxquels se heurte le programme TAXIS; et 5. ce qu(cid:146)elle pense du calendrier de mise en (cid:156)uvre de cette entreprise? (1) (2) JO C 13 du 18. 1. 1999, p. 88. JO C 297 du 15. 10. 1999, p. 140


title: Reglamento (CE) n° 122/2000 de la Comisión, de 20 de enero de 2000, por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas

eurovoc_concepts:
agri-monetary policy
citrus fruit
fruit vegetable
import price
perennial vegetable
pip fruit

text: 21. 1. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas L 16/1 I (Actos cuya publicación es una condición para su aplicabilidad) REGLAMENTO (CE) No 122/2000 DE LA COMISIÓN de 20 de enero de 2000 por el que se establecen valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas LA COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS, (2) Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Europea, Visto el Reglamento (CE) no 3223/94 de la Comisión, de 21 de diciembre de 1994, por el que se establecen disposiciones de aplicación del régimen de importación de frutas y hortalizas (1), cuya última modificación la constituye el Reglamento (CE) no 1498/98 (2), y, en particular, el apartado 1 de su artículo 4, Considerando lo siguiente: (1) El Reglamento (CE) no 3223/94 establece, en aplicación de los resultados de las negociaciones comerciales multi- laterales de la Ronda Uruguay, los criterios para que la Comisión fije los valores a tanto alzado de importación de terceros países correspondientes a los productos y períodos que se precisan en su anexo. En aplicación de los criterios antes indicados, los valores globales de importación deben fijarse en los niveles que figuran en el anexo del presente Reglamento, HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO: Artículo 1 Los valores globales de importación a que se refiere el artículo 4 del Reglamento (CE) no 3223/94 quedan fijados según se indica en el cuadro del anexo. Artículo 2 El presente Reglamento entrará en vigor el 21 de enero de 2000. El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y directamente aplicable en cada Estado miembro. Hecho en Bruselas, el 20 de enero de 2000. Por la Comisión Franz FISCHLER Miembro de la Comisión (1) DO L 337 de 24. 12. 1994, p. 66. (2) DO L 198 de 15. 7. 1998, p. 4. L 16/2 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 21. 1. 2000 del Reglamento de la Comisión, de 20 de enero de 2000, por el que se establecen los valores globales de importación para la determinación del precio de entrada de determinadas frutas y hortalizas ANEXO Código NC 0702 00 00 0707 00 05 0709 10 00 0709 90 70 0805 10 10, 0805 10 30, 0805 10 50 0805 20 10 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 0805 30 10 0808 10 20, 0808 10 50, 0808 10 90 0808 20 50 Código país tercero (1) Valor global de importación (EUR/100 kg) 052 204 624 999 052 628 999 220 999 052 204 999 052 204 212 624 999 204 999 052 204 624 999 052 600 999 400 404 524 720 728 999 064 400 720 999 93,3 56,8 156,8 102,3 97,2 152,7 124,9 165,5 165,5 123,6 116,9 120,3 60,4 40,9 41,5 60,6 50,9 60,4 60,4 62,7 77,4 82,5 74,2 44,9 59,4 52,1 91,1 82,7 108,5 101,1 60,0 88,7 65,7 96,3 105,5 89,2 (1) Nomenclatura de países fijada por el Reglamento (CE) no 2645/98 de la Comisión (DO L 335 de 10. 12. 1998, p. 22). El código «999» significa «otros orígenes»