title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2597/99 υποβολή: Ari Vatanen (PPE-DE) προς την Επιτροπή. Το πρόγραμμα της ΕΕ για τη νεολαία.

text: 8. 8. 2000 EL Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn C 225 E/179 Apa·nthsh toy k. Prodi ej ono·matow thw Epitroph·w (25 Ianoyari·oy 2000) (cid:211)la ta me·lh thw ne·aw Epitroph·w, toy k. Pro·nti symperilambanome·noy, e·kanan dhmosi·vw dh·lvsh gia ta perioysiaka· toyw stoixei·a, xrhmatika· h· a·lla. Oi plhrofori·ew ayte·w, stiw opoi·ew symperilamba·nontai dieykri- ni·seiw sxetika· me tiw epaggelmatike·w drasthrio·thtew kai ta perioysiaka· stoixei·a tvn syzy·gvn tvn epitro·pvn ta opoi·a ende·xetai na e·xoyn vw apote·lesma th sy·gkroysh symfero·ntvn, bri·skontai apo· tiw 27 Aygoy·stoy 1999 sto Internet. (Diey·uynsh: http://europa. eu. int/comm/commissioners/interests/index_el. htm). Oi dhlv·seiw ayte·w dianemh·uhkan, a·llvste, se eyrei·a kli·maka ston ty·po. (2000/C 225 E/198) GRAPTH ERVTHSH E-2595/99 ypobolh·: Daniel Hannan (PPE-DE) prow thn Epitroph· (11 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Yposth·rijh gia thn e·kuesh sxetika· me th DD Poia h·tan h oikonomikh· kai ylikh· yposth·rijh poy pare·sxon a) h Bretanikh· Kybe·rnhsh kai b) h Epitroph· sthn oma·da Von Weizsdcker-Dehaene-Simon kata· thn ekpo·nhsh thw e·kuesh·w toyw sxetika· me th DD; Apa·nthsh toy k. Barnier Ej ono·matow thw Epitroph·w (25 Ianoyari·oy 2000) H Epitroph· den e·xei sth dia·uesh· thw plhrofori·ew sxetika· me thn endexo·menh oikonomikh· kai ylikh· yposth·rijh poy parei·xe h Bretanikh· kybe·rnhsh sthn oma·da «Von-Weizsäcker (cid:129) Dehaene (cid:129) Simon». H oma·da synedri·ase te·sseriw fore·w stiw Bryje·llew gia na proetoima·sei thn e·kuesh· thw. H Epitroph· xrhmatodo·thse gia tiw te·sseriw ayte·w synedria·seiw ta e·joda tajidi·oy prow tiw Bryje·llew, se orisme·new periptv·seiw ta e·joda paramonh·w kai ta gey·mata. H Epitroph· ane·labe, epi·shw, ta e·joda toy eishghth· thw oma·daw kai parei·xe grammateiakh· yposth·rijh. (2000/C 225 E/199) GRAPTH ERVTHSH E-2597/99 ypobolh·: Ari Vatanen (PPE-DE) prow thn Epitroph· (11 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: To pro·gramma thw EE gia th neolai·a H Epitroph· ype·bale pro·tash gia e·na ne·o pro·gramma thw EE gia th neolai·a, toy opoi·oy h e·narjh ei·xe topouethuei· stiw arxe·w toy 2000. To en lo·gv pro·gramma afora· kyri·vw toyw ne·oyw hliki·aw 15-25 etv·n kai syndya·zei tiw drasthrio·thtew tvn programma·tvn neolai·aw «Neolai·a gia thn Eyrv·ph» kai «Eyrvpai¤kh· Euelontikh· Yphresi·a gia toyw Ne·oyw», ta opoi·a lh·goyn sto te·low toy 1999. To Koinoboy·lio pro·teine, se dey·terh ana·gnvsh, proy¤ pologismo· 980 ekat. eyrv· gia to eptaete·w pro·gramma. To Symboy·lio den ene·krine th ue·sh toy Koinoboyli·oy kai den proti·uetai na jekinh·sei th diadikasi·a syndiallagh·w kata· th dia·rkeia aytoy· toy e·toyw. Oy·tvw exo·ntvn tvn pragma·tvn h apo·fash gia to pro·gramma de ua lhfuei· egkai·rvw prin apo· to ne·o e·tow. Pv·w proti·uetai h Epitroph· na diasfali·sei th syne·xish tvn programma·tvn thw EE gia th neolai·a, o·tan ta tvrina· progra·mmata ua e·xoyn lh·jei sto te·low toy 1999 kai to ne·o pro·gramma de ua e·xei teuei· ako·mh se isxy·; Pv·w proti·uetai na apotre·cei h Epitroph· thn apo·rrich thw pro·tash·w thw gia to pro·gramma kai na provuh·sei thn taxei·a lh·ch sxetikh·w apo·fashw; C 225 E/180 Epi·shmh Efhmeri·da tvn Eyrvpai¤kv·n Koinoth·tvn EL 8. 8. 2000 Apa·nthsh thw k. Reding ej ono·matow thw Epitroph·w (4 Febroyari·oy 2000) Me·xri stigmh·w den e·xei epiteyxuei· teliko·w symbibasmo·w metajy· toy Symboyli·oy kai toy Koinoboyli·oy o·son afora· to pro·gramma gia th neolai·a. H prv·th synedri·ash thw epitroph·w syndiallagh·w diejh·xuh stiw 27 Ianoyari·oy 2000 sto plai·sio thw Portogalikh·w Proedri·aw. H Epitroph· ei·nai aisio·dojh o·ti to ne·o pro·gramma ua egkriuei·. Sthn peri·ptvsh poy h diadikasi·a syndiallagh·w ua pre·pei na oloklhrvuei· kata· to prv·to tri·mhno toy 2000, e·xoyn lhfuei· o·la ta apaitoy·mena me·tra v·ste na diasfalistei· h syne·xish toy progra·mmatow. (2000/C 225 E/200) GRAPTH ERVTHSH E-2601/99 ypobolh·: Erik Meijer (GUE/NGL) prow thn Epitroph· (11 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: legxow tvn parasitokto·nvn vw prow thn epi·drash· toyw apo· a·poch diaxei·rishw toy periba·llontow kai dynatoth·tvn epiba·rynshw toy periba·llontow Ei·nai enh·merh h Epitroph· gia to gegono·w o·ti h Ollandi·a prvtoporei· o·son afora· th mei·vsh thw 1. epiba·rynshw toy periba·llontow me dhlhthriv·deiw oysi·ew poy xrhsimopoioy·ntai sthn gevrgi·a, epeidh· h CTE (Epitroph· gia th xorh·ghsh adeiv·n xrhsimopoi·hshw parasitokto·nvn ) sth xv·ra ayth· ua apagorey·ei, arxh·w ginome·nhw apo· to e·tow 2000, 42 parasitokto·na ta opoi·a xrhsimopoioy·ntai sh·mera ako·mh sthn gevrgi·a (pro·keitai gia to lego·meno kata·logo «dioxe·teyshw»); Syneidhtopoiei· a·rage tayto·xrona h Epitroph· o·ti ayth· h pro·odow shmai·nei gia thn Ollandi·a o·ti 2. epideinv·netai h antagvnistikh· thw ue·sh se sy·gkrish me tiw epixeirh·seiw toy idi·oy tome·a poy anapty·ssoyn drasthrio·thtew se a·lla kra·th me·lh thw E. E. ; Pra·gmati, lo·gv thw apago·reyshw tvn en lo·gv 42 parasitokto·nvn kaui·statai idiai·tera dy·skolh h· kai ady·nath gia ton ollandiko· agrotiko· tome·a h kallie·rgeia gev·mhlvn, bolbv·n, kremmydiv·n, spo·rvn agrvstvdv·n, linarioy· kai fasoliv·n. Ayto· shmai·nei o·ti oi Ollandoi· agro·tew, oi opoi·oi yfi·stantai h·dh tv·ra mega·lh pi·esh, ua perie·luoyn se te·toia dy·skolh· kata·stash poy oi xreokopi·ew ua ei·nai anapo·feyktew, me apote·lesma h pro·odow na metatrapei· se opisuodro·mhsh. Mporei· h Epitroph· na anafe·rei kata· po·so ta a·lla kra·th me·lh yiouetoy·n ta ollandika· me·tra; Ea·n nai, me 3. poio ryumo·; Poia me·tra lamba·nontai h· e·xoyn lhfuei· pantoy· sthn E. E. , prokeime·noy na periorisuoy·n (peraite·rv) oi 4. arnhtike·w syne·peiew thw xrh·shw dhlhthrivdv·n oysiv·n sthn gevrgi·a, ako·ma kai o·tan ayta· apobai·noyn eiw ba·row miaw peraite·rv entatikopoi·hshw kai ay·jhshw kli·makaw ston agrotiko· tome·a; Ei·nai diateueime·nh h Epitroph· na syndya·sei thn epidi·vjh toy sto·xoy thw mei·vshw thw periballontikh·w 5. ry·panshw me thn katapole·mhsh thw no·ueyshw toy antagvnismoy·, kataba·llontaw prospa·ueiew gia th ue·spish odhgi·aw o·son afora· ta parasitokto·na, poy na isxy·ei se o·la ta kra·th me·lh thw E. E. kai na ei·nai toyla·xiston eji·soy aysthrh· o·so oi h·dh sh·mera isxy·ontew sthn Ollandi·a kano·new; Apa·nthsh toy k. Byrne ej ono·matow thw Epitroph·w (14 Febroyari·oy 2000) H Eyrvpai¤kh· Epitroph· gnvri·zei o·ti oi Ka·tv Xv·rew epaneje·tasan pro·sfata th dynato·thta xorh·ghshw 1. adeiv·n gia orisme·new drastike·w oysi·ew. H odhgi·a 91/414/EOK toy Symboyli·oy thw 15hw Ioyli·oy 1991 sxetika· me th dia·uesh sthn agora· 2. fytoprostateytikv·n proi¤o·ntvn (1) proble·pei toyw o·royw sy·mfvna me toyw opoi·oyw ta kra·th me·lh mporoy·n na xorhgoy·n a·deiew gia fytoprostateytika· proi¤o·nta. H en lo·gv odhgi·a th proble·pei stadiakh· epaneje·tash o·lvn tvn drastikv·n oysiv·n poy kykloforoy·san sthn agora· ton Ioy·lio toy 1993, h opoi·a h·dh pragmatopoiei·tai. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· stoxey·ei na egkri·nei stiw arxe·w toy 2000 ne·o kanonismo· gia thn epita·xynsh thw en lo·gv anauev·rhshw. H Eyrvpai¤kh· Epitroph· den e·xei sth dia·uesh· thw plhrofori·ew gia to kata· po·son a·lla kra·th me·lh e·xoyn 3. la·bei h· pro·keitai na la·boyn ta i·dia me·tra me ayta· tvn Ka·tv Xvrv·n. Vsto·so, h Eyrvpai¤kh· Epitroph· gnvri·zei o·ti kai ta a·lla kra·th me·lh anauevroy·n epi·shw to sy·sthma xorh·ghshw adeiv·n gia orisme·na fytoprostateytika· proi¤o·nta, o·pvw proble·petai sthn odhgi·a. Pre·pei na shmeivuei· o·ti oi drastike·w oysi·ew gia tiw opoi·ew e·xoyn anala·bei ene·rgeiew oi Ka·tv Xv·rew den ei·nai o·lew aparai·thta egkekrime·new sta ypo·loipa kra·th me·lh


title: SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2584/99 von Herbert Bösch (PSE) an die Kommission. BSE-Erreger in Fleischknochenmehl.

eurovoc_concepts:
Switzerland
agricultural waste
bovine spongiform encephalopathy
cereal substitute
food safety
import (EU)
regulation (EU)
veterinary inspection

formats: html pdf print

text: 8. 8. 2000 DE Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften C 225 E/175 Verbraucher dazu zwingen, die hauseigene Versicherung des Reiseunternehmens zusammen mit einem Pauschalurlaub zu kaufen, sind Reiseb(cid:252)ros beteiligt, die Versicherungen (cid:132)zum Nulltarif(cid:147) als Teil des Urlaubspakets anbieten, sowie Reiseunternehmer, welche die Buchungsbest(cid:228)tigung verweigern, solange der Kunde nicht eine gleichwertige alternative Versicherungspolice vorlegt. Sind der Kommission gleich- artige Praktiken in anderen Mitgliedstaaten bekannt, und ist sie der Auffassung, da(cid:223) derartige Praktiken mit dem EU-Recht vereinbar sind? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (2. Februar 2000) Der Kommission liegen keine konkreten Informationen bzw. Beschwerden zu den von dem Herrn Abgeordneten genannten Praktiken vor. Der Fragenkomplex ist im Gemeinschaftsrecht geregelt durch die Richtlinie des Rates 90/314/EWG vom 13. Juni 1990 (cid:252)ber Pauschalreisen (1). Artikel 4(1)(b) verpflichtet den Veranstalter bzw. den Vermittler, dem Verbraucher schriftlich oder in einer anderen geeigneten Form, (cid:132)Angaben (cid:252)ber den m(cid:246)glichen Abschlu(cid:223) einer Reiser(cid:252)cktrittsversicherung oder einer Versicherung zur Deckung der R(cid:252)ckf(cid:252)hrungskosten bei Unfall oder Krankheit(cid:147) mitzuteilen. Soweit die von dem Herrn Abgeordneten angesprochenen Praktiken offenbar gegen die Bestimmungen der Richtlinie bzw. die entsprechenden nationalen Durchf(cid:252)hrungsma(cid:223)nahmen versto(cid:223)en (cid:129) etwa dadurch, da(cid:223) eine obligatorische anstatt einer freiwilligen Versicherung zur Auflage gemacht wird (cid:129) sollte die Angelegenheit bei den nationalen Beh(cid:246)rden zur Sprache gebracht werden. Dar(cid:252)ber hinaus sei Verbrauchern, die sich mit dubiosen vertraglichen Vereinbarungen konfrontiert sehen, geraten, sich an eine Verbraucherorganisation zu wenden, um die betreffenden Praktiken auf Rechtm(cid:228)(cid:223)ig- keit zu pr(cid:252)fen und (cid:252)ber die effizienteste Verfahrensweise zu beraten. Im Wettbewerbsrecht kann die Praxis, den Verkauf eines Produkts vom Kauf eines anderen, unerw(cid:252)nschten Produkts abh(cid:228)ngig zu machen, also die sog. Kopplungsvereinbarung, einen Versto(cid:223) gegen die Wettbe- werbsvorschriften der Gemeinschaft darstellen, wenn das mit dieser Praxis arbeitende Unternehmen eine marktbeherrschende Stellung einnimmt oder wenn die Praxis aus einer Absprache zwischen Unternehmen resultiert. Der Herr Abgeordnete behauptet nicht, da(cid:223) Reiseb(cid:252)ros im Vereinigten K(cid:246)nigreich untereinander vereinbart h(cid:228)tten, Verbraucher zu verpflichten, den Abschlu(cid:223) einer Versicherung mit einer Pauschalreise zu koppeln, w(cid:228)hrend die Kommission keinen Grund zu der Annahme hat, ein Reiseb(cid:252)ro bzw. Reiseveran- stalter nehme eine marktbeherrschende Stellung im Vereinigten K(cid:246)nigreich ein. Demzufolge ist kein Grund daf(cid:252)r ersichtlich, da(cid:223) die Kommission eine Untersuchung im Rahmen der Wettbewerbsvorschriften einleiten sollte. (1) ABl. L 158 vom 23. 6. 1990. (2000/C 225 E/193) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2584/99 von Herbert B(cid:246)sch (PSE) an die Kommission (11. Januar 2000) Betrifft: BSE-Erreger in Fleischknochenmehl Einem Bericht des deutschsprachigen schweizerischen Fernsehens vom 26. 8. 1999 zufolge wurden in der Schweiz bis Ende 1997 nachweislich EU-Vorschriften zum Abt(cid:246)ten allf(cid:228)lliger BSE-Erreger bei der Knochen- mehlproduktion mi(cid:223)achtet. Aus der Reportage geht hervor, da(cid:223) die schweizerischen Produzenten zu dieser Zeit rein technisch nicht in der Lage waren, das Knochenmehl wie vorgeschrieben unter einem Druck von 3 bar f(cid:252)r 20 Minuten auf 133o C zu erhitzen. Trotzdem wurden amtliche Exportpapiere ausgestellt, aufgrund deren tausende Tonnen Fleischknochenmehl aus der Schweiz in den EU-Raum exportiert wurden. C 225 E/176 Amtsblatt der Europ(cid:228)ischen Gemeinschaften DE 8. 8. 2000 1. Ist der Kommission dieser Fall bekannt? Hat die Kommission aus der Schweiz importiertes Knochenmehl kontrolliert? Wenn ja: Zu welchem 2. Kontrollergebnis ist sie gekommen? 3. 4. In welche Mitgliedstaaten der EU wurde bis 1997 schweizerisches Fleischknochenmehl importiert? Gibt es Erkenntnisse, wie dieses Knochenmehl in den Lebensmittelkreislauf gelangt ist? 4. Wurden Ma(cid:223)nahmen von seiten der Kommission gegen den weiteren Import von Fleischknochen- mehl aus der Schweiz getroffen? 6. Sind der Kommission weitere derartige F(cid:228)lle bekannt? Antwort von Herrn Byrne im Namen der Kommission (14. Februar 2000) Der Kommission ist der von dem Herrn Abgeordneten angesprochene Sachverhalt nicht bekannt; sie schl(cid:228)gt vor, mit den zust(cid:228)ndigen schweizerischen Beh(cid:246)rden Kontakt aufzunehmen, um N(cid:228)heres hierzu zu erfahren. Die Kommission wird wieder mit dem Herrn Abgeordneten Verbindung aufnehmen, sobald ihr diese Ausk(cid:252)nfte vorliegen. Generell verfolgen die schweizerischen Gesundheitsbeh(cid:246)rden die Entwicklung der gemeinschaftlichen Vorschriften sehr genau und (cid:252)bernehmen auch bestimmte von den Mitgliedstaaten verabschiedete Entscheidungen in schweizerisches Recht. So haben sie ab Mai 1996 Vorschriften umgesetzt, die denen der Entscheidung 96/449/EG der Kommission vom 18. Juli 1996 (cid:252)ber die Zulassung alternativer Verfahren zur Hitzebehandlung von tierischen Abf(cid:228)llen im Hinblick auf die Inaktivierung der Erreger der spongifor- men Enzephalopathie (1) entsprechen (heute ersetzt durch die Entscheidung 1999/534/EG des Rates vom 19. Juli 1999 (cid:252)ber Ma(cid:223)nahmen zum Schutz gegen die transmissiblen spongiformen Enzephalopathien bei der Verarbeitung bestimmter tierischer Abf(cid:228)lle, und zur ˜nderung der Entscheidung 97/735/EG der Kommission (2)), in der Mindestanforderungen bei der Verarbeitung tierischer Abf(cid:228)lle in Verarbeitungs- betrieben festgelegt wurden (133(cid:176)C, 20 Minuten, 3 bar). Das Lebensmittel- und Veterin(cid:228)ramt der Kommission hat Inspektionen durchgef(cid:252)hrt, um die von den schweizerischen Beh(cid:246)rden getroffenen Ma(cid:223)nahmen zur Kontrolle und Bek(cid:228)mpfung von BSE auf ihrem Hoheitsgebiet zu bewerten. Bei diesen Kontrollen konnten keine M(cid:228)ngel in bezug auf die europ(cid:228)ischen Vorschriften zur Verarbeitung tierischer Abf(cid:228)lle nachgewiesen werden. S(cid:228)mtliche Informationen aus den Inspektionsberichten stehen der (cid:214)ffentlichkeit zur Verf(cid:252)gung im Internet unter der Adresse: http://europa. eu. int/comm/dg24/health/vi/index_en. html. (1) ABl. L 184 vom 24. 7. 1996. (2) ABl. L 204 vom 4. 8. 1999. (2000/C 225 E/194) SCHRIFTLICHE ANFRAGE E-2587/99 von Marialiese Flemming (PPE-DE) an die Kommission (11. Januar 2000) Betrifft: Jagd auf Zugv(cid:246)gel in Italien Mit der Richtlinie 79/409/EWG (1) des Rates (cid:252)ber die Erhaltung der wildlebenden Vogelarten hat sich die Europ(cid:228)ische Union zur Erhaltung s(cid:228)mtlicher wildlebender Vogelarten, die im europ(cid:228)ischen Gebiet der Mitgliedstaaten heimisch sind, bekannt. Italien hat meines Wissens die Vogelschutzrichtlinie nicht umgesetzt. In einigen Regionen Italiens ist die Jagd auf nicht im Anhang II der Richtlinie 79/409/EWG als jagdbar eingestufte Vogelarten (z. B. Buchfink, Feldsperling, Star, Amsel) erlaubt. Weiters wird beispielsweise Jagd mit Netzen betrieben, obwohl Artikel 8 der Richtlinie die Anwendung nicht selektiver Jagdmethoden verbietet


title: QUESTION ÉCRITE P-2691/99 posée par Pernille Frahm (GUE/NGL) à la Commission. Convention de Genève sur les réfugiés.

eurovoc_concepts:
EU policy - national policy
right of asylum

text: 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/91 L(cid:146)Agence Europe cite Rodriguez Mendoza qui affirme que «l(cid:146)OMC autorise les rØgimes de prØfØrences commerciales accordØes par les pays dØveloppØs aux pays en dØveloppement», et dØment «l(cid:146)existence d(cid:146)une seule rŁgle (cid:224) l(cid:146)OMC qui imposerait de transformer ces accords prØfØrentiels en accords de libre-Øchange». La Commission voudrait-elle prendre position sur ces affirmations du directeur gØnØral adjoint de l(cid:146)OMC et indiquer: 1. 2. 3. si elle envisage de modifier en consØquence sa position de nØgociation pour une convention faisant suite (cid:224) LomØ et ne plus insister sur la conclusion d(cid:146)accords de libre-Øchange rØgionaux; si, Øtant donnØ que l(cid:146)accord de LomØ vient (cid:224) expiration le 28 fØvrier 2000, elle a dØj(cid:224) prØsentØ (cid:224) l(cid:146)OMC une demande de prolongation de la dØrogation et, dans la nØgative, pour quelle raison; si et dans quelle mesure il y a eu, ces derniŁres annØes, un dialogue avec les organes compØtents de l(cid:146)OMC sur les nØgociations post-LomØ. RØponse donnØe par M. Nielson au nom de la Commission (3 fØvrier 2000) La dØclaration attribuØe au directeur gØnØral adjoint de l(cid:146)Organisation mondiale du commerce (OMC) est source d(cid:146)erreur. Il n(cid:146)existe certes aucune rŁgle de l(cid:146)OMC qui exige la conversion des accords prØfØrentiels en accords de libre-Øchange. La dØclaration est conforme sur ce point et la Commission n(cid:146)a jamais soutenu le contraire. Il est tout aussi vrai que les rŁgles de l(cid:146)OMC permettent aux pays industrialisØs d(cid:146)accorder des rØgimes de prØfØrences commerciales aux pays en dØveloppement. La dØclaration est conforme aussi sur ce point, encore qu(cid:146)il faudrait ajouter que ce n(cid:146)est le cas que si ces prØfØrences n(cid:146)introduisent pas de discrimination entre pays en dØveloppement prØsentant le mŒme niveau de dØveloppement social et Øconomique. Les prØfØrences commerciales non rØciproques actuellement accordØes aux pays d(cid:146)Afrique, des Cara(cid:239)bes et du Pacifique (ACP), qui n(cid:146)instituent de discrimination entre pays en dØveloppement qu(cid:146)au niveau gØogra- phique, sont incompatibles avec les rŁglements de l(cid:146)OMC. Elles ne peuvent Œtre maintenues comme telles que si une dØrogation est accordØe. (cid:192) cet Øgard, il a ØtØ admis (cid:224) l(cid:146)issue de la rØunion ministØrielle CommunautØ-ACP tenue (cid:224) Dakar en mars 1999, que les prØfØrences commerciales non rØciproques actuelles ne pourraient Œtre maintenues indØfini- ment. Une dØrogation sera donc nØcessaire pour prolonger les prØfØrences existantes. Au terme de cette pØriode, de nouveaux accords commerciaux verront le jour et devront Œtre parfaitement compatibles avec les rŁgles de l(cid:146)OMC. Toujours lors de la rØunion ministØrielle CommunautØ-ACP de dØcembre 1999, il a ØtØ dØcidØ d(cid:146)Ølaborer une demande formelle de dØrogation qui sera soumise (cid:224) l(cid:146)OMC dŁs que le texte prØsentant le rØgime appelØ (cid:224) entrer en vigueur au cours de la pØriode prØparatoire aura ØtØ arrŒtØ dØfinitivement dans les semaines (cid:224) venir. La Commission a toujours soutenu qu(cid:146)un engagement sans Øquivoque et inconditionnel (cid:224) instituer, aprŁs la pØriode prØparatoire, un nouvel accord commercial compatible avec les rŁgles de l(cid:146)OMC, accro(cid:238)trait sensiblement les chances d(cid:146)obtenir une nouvelle dØrogation. Ce point de vue a ØtØ confirmØ lors de plusieurs contacts que la Commission a eus au cours des nØgociations menØes avec le secrØtariat de l(cid:146)OMC. La dØclaration attribuØe au directeur gØnØral adjoint de l(cid:146)OMC ne rØfute pas cette opinion. (2000/C 303 E/083) QUESTION (cid:201)CRITE P-2691/99 posØe par Pernille Frahm (GUE/NGL) (cid:224) la Commission Objet: Convention de GenŁve sur les rØfugiØs (11 janvier 2000) Dans les conclusions du Sommet de Tampere, le Conseil a soulignØ que la Convention de GenŁve sur les rØfugiØs doit intØgralement constituer la base de la politique de l(cid:146)UE relative aux rØfugiØs et (cid:224) l(cid:146)asile. La Commission voudrait-elle confirmer que conformØment (cid:224) cette dØcision, les (cid:201)tats membres de l(cid:146)UE sont tenus d(cid:146)examiner toute demande d(cid:146)asile, quel que soit le pays d(cid:146)origine du demandeur? C 303 E/92 Journal officiel des CommunautØs europØennes FR 24. 10. 2000 RØponse donnØe par M. Vitorino au nom de la Commission (3 fØvrier 2000) Les dØclarations suivantes figurent dans les conclusions de la PrØsidence du conseil europØen de Tampere des 15 et 16 octobre 1999: «Notre objectif est une Union europØenne ouverte et sßre, pleinement attachØe au respect des obligations de la Convention de GenŁve sur les rØfugiØs et des autres instruments pertinents en matiŁre de droits de l(cid:146)homme (cid:133)» (paragraphe 4); et «Le Conseil europØen rØaffirme l(cid:146)importance que l(cid:146)Union et ses (cid:201)tats membres attachent au respect absolu du droit de demander l(cid:146)asile. Il est convenu de travailler (cid:224) la mise en place d(cid:146)un rØgime d(cid:146)asile europØen commun, fondØ sur l(cid:146)application intØgrale et globale de la Convention de GenŁve et d(cid:146)assurer ainsi que nul ne sera renvoyØ l(cid:224) oø il risque (cid:224) nouveau d(cid:146)Œtre persØcutØ, c(cid:146)est-(cid:224)-dire de maintenir le principe de non-refoulement. » (paragraphe 13). La Commission se fØlicite de ces dØclarations et les approuve. Ces engagements politiques constitueront la base des futures propositions lØgislatives dans le domaine du droit d(cid:146)asile. En ce qui concerne les obligations des (cid:201)tats membres en matiŁre de droit d(cid:146)asile, il convient de faire une distinction entre leurs obligations dØcoulant du droit international et celles dØcoulant des traitØs. Tous les (cid:201)tats membres sont parties (cid:224) la convention des Nations unies de 1951 relative au statut des rØfugiØs. Cette convention impose des obligations aux (cid:201)tats vis-(cid:224)-vis des rØfugiØs, y compris l(cid:146)interdiction du «refoulement» en vertu de l(cid:146)article 33 de la convention, qui s(cid:146)applique indØpendamment du pays d(cid:146)origine du rØfugiØ. En les l(cid:146)article 3 de la convention prØvoit spØcifiquement que les (cid:201)tats contractants appliquent effet, dispositions de cette convention aux rØfugiØs sans discrimination fondØe sur la race, la religion ou le pays d(cid:146)origine. Tous les (cid:201)tats membres sont aussi parties (cid:224) la convention de Dublin, dans laquelle, (cid:224) l(cid:146)article 2, ils rØaffirment leurs obligations aux termes de la convention de GenŁve, modifiØe par le protocole de New York, et leur engagement (cid:224) coopØrer avec les services du Haut Commissaire des Nations unies pour les rØfugiØs dans le cadre de l(cid:146)application de ces instruments. En ce qui concerne les obligations dØcoulant des traitØs, pour le moment il n(cid:146)existe pas de lØgislation communautaire dans le domaine du droit d(cid:146)asile. L(cid:146)article 63, paragraphe 1, (ex-article 73 K) du traitØ CE exige du Conseil qu(cid:146)il adopte une sØrie de mesures relatives au droit d(cid:146)asile qui doivent Œtre «conformes (cid:224) la convention de GenŁve du 28 juillet 1951 et au protocole du 31 janvier 1967 relatifs au statut des rØfugiØs ainsi qu(cid:146)aux autres traitØs pertinents». La mise en (cid:156)uvre de l(cid:146)article 63, paragraphe 1, sera le mØcanisme utilisØ par le Conseil pour l(cid:146)application des conclusions du Sommet de Tampere susmentionnØ. Deux des quatre alinØas de l(cid:146)article 63, paragraphe 1, envisagent des mesures concernant les ressortissants d(cid:146)un pays tiers, tandis que les deux autres alinØas ne prØcisent pas le domaine d(cid:146)application ratione personae des mesures (cid:224) prendre. Le traitØ d(cid:146)Amsterdam inclut un protocole sur le droit d(cid:146)asile pour les ressortissants des (cid:201)tats membres, qui figure en annexe du traitØ CE. Ce protocole prØvoit que toute demande d(cid:146)asile prØsentØe par un ressortissant d(cid:146)un (cid:201)tat membre ne peut Œtre prise en considØration ou dØclarØe admissible pour instruction par un autre (cid:201)tat membre que si l(cid:146)une des quatre conditions citØes dans ce mŒme protocole est remplie. Trois de ces conditions concernent des violations des droits de l(cid:146)homme ou des infractions graves et persistantes aux principes des droits de l(cid:146)homme dans l(cid:146)(cid:201)tat membre dont le demandeur est ressortissant. La quatriŁme condition permet aux (cid:201)tats membres de dØcider unilatØralement de traiter une demande d(cid:146)asile d(cid:146)un ressortissant d(cid:146)un autre (cid:201)tat membre. La dØclaration no 48 du traitØ d(cid:146)Amsterdam Øtablit que: «Le protocole sur le droit d(cid:146)asile pour les ressortissants des (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne ne prØjuge pas le droit de chaque (cid:201)tat membre de prendre les mesures d(cid:146)organisation qu(cid:146)il juge nØcessaires pour remplir ses obligations au titre de la convention de GenŁve du 28 juillet 1951 relative au statut des rØfugiØs». C(cid:146)est (cid:224) chaque (cid:201)tat qu(cid:146)il appartient de dØterminer quelles mesures d(cid:146)organisation il doit prendre pour remplir ses obligations au titre de la convention de GenŁve tout en exØcutant le protocole. Aucune disposition du protocole n(cid:146)empŒche un (cid:201)tat membre de considØrer toutes les demandes d(cid:146)asile, indØpendamment du pays d(cid:146)origine du demandeur. La Commission rappelle que la Belgique a dØclarØ que 24. 10. 2000 FR Journal officiel des CommunautØs europØennes C 303 E/93 «conformØment (cid:224) ses obligations au titre de la convention de GenŁve de 1951 et du protocole de New York de 1967, elle effectuera, conformØment (cid:224) la disposition ØnoncØe (cid:224) l(cid:146)article unique, point d), de ce protocole, un examen individuel de toute demande d(cid:146)asile prØsentØe par un ressortissant d(cid:146)un autre (cid:201)tat membre» (1). (1) Voir le traitØ d(cid:146)Amsterdam, dØclaration dont la ConfØrence a pris note no 5, dØclaration de la Belgique relative au protocole sur le droit d(cid:146)asile pour les ressortissants des (cid:201)tats membres de l(cid:146)Union europØenne. (2000/C 303 E/084) QUESTION (cid:201)CRITE E-2699/99 posØe par Ole Krarup (EDD) (cid:224) la Commission (12 janvier 2000) Objet: Fonction de la rØserve monØtaire de la BCE L(cid:146)euro est une devise flottante qui, contrairement aux devises fixes, ne nØcessite pas d(cid:146)intervention par le biais d(cid:146)achats ou de ventes. Ainsi, la rØserve monØtaire que la BCE est en train de constituer sur une base dØcentralisØe, par l(cid:146)intermØdiaire des Banques centrales nationales, n(cid:146)a pas pour fonction d(cid:146)assurer la stabilitØ du cours de l(cid:146)euro par rapport au dollar amØricain, notamment. Le rapport annuel de la BCE pour 1998 attribue une sØrie d(cid:146)autres fonctions (cid:224) cette rØserve monØtaire (p. 74). Peut-on en conclure que, outre ces fonctions, le seul objectif de la rØserve monØtaire est d(cid:146)assurer la crØdibilitØ financiŁre de la BCE ou bien faut-il Øgalement s(cid:146)attendre (cid:224) ce qu(cid:146)une partie des fonds concernØs soit utilisØe (cid:224) des fins non conventionnelles, par exemple pour assurer un nivellement Øconomique entre les rØgions afin de compenser les lacunes de la politique fiscale europØenne? Si tel n(cid:146)est pas le cas, la Commission voudrait-elle confirmer que la rØserve monØtaire ne sera pas utilsØe (cid:224) d(cid:146)autres fins que celles dØj(cid:224) inscrites dans les traitØs et mises en avant par la BCE? RØponse donnØe par M. Solbes Mira au nom de la Commission (17 fØvrier 2000) L(cid:146)objectif principal assignØ au systŁme europØen de Banques centrales est la stabilitØ des prix. Or (cid:129) que l(cid:146)euro soit en changes fixes ou flottants (cid:129) la variation de sa valeur externe est susceptible d(cid:146)avoir un impact sur l(cid:146)inflation. La Banque centrale europØenne doit donc avoir une capacitØ d(cid:146)action sur le marchØ des changes, qui suppose la dØtention de rØserves de change. L(cid:146)article 3. 1 du protocole no 3 sur les statuts du systŁme europØen de Banques centrales et de la Banque centrale europØenne assigne d(cid:146)ailleurs entre autres comme mission au SystŁme europØen de banques centrales (SEBC) la conduite des opØrations de change conformØment (cid:224) l(cid:146)article 109 du traitØ. L(cid:146)utilisation Øventuelle des rØserves «(cid:224) des fins non conventionnelles» n(cid:146)est pas prØvue par le traitØ CE. (2000/C 303 E/085) QUESTION (cid:201)CRITE E-2707/99 posØe par Ian Hudghton (Verts/ALE) (cid:224) la Commission Objet: PŒche (cid:129) taille de la flotte et POP (12 janvier 2000) La Commission peut-elle fournir une analyse comparative des mØthodes utilisØes dans les diffØrents (cid:201)tats membres pour calculer la taille de leur flotte respective et leur degrØ de conformitØ aux programmes d(cid:146)orientation pluriannuels?


title: SKRIFTLIG FORESPØRGSEL P-2695/99 af Ilka Schröder (Verts/ALE) til Kommissionen. Atomkraftprogrammet i Marokko.

eurovoc_concepts:
Morocco
Spain
energy policy
energy transport
nuclear power station
nuclear research
research body

text: C 225 E/194 De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende DA 8. 8. 2000 Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af G(cid:252)nter Verheugen (18. januar 2000) Spłrgsm(cid:229)let om at omdanne brugsret, som er tilst(cid:229)et under en privatisering, til fuld ejendomsret er ikke omfattet af EU-regelv(cid:230)rket. Navnlig er det ikke omfattet af EF-traktatens artikel 157 (tidligere artikel 130) og indg(cid:229)r derfor heller ikke i tiltr(cid:230)delsesforhandlingerne. Kommissionen kan s(cid:229)ledes ikke give det (cid:230)rede medlem nogen oplysninger om dette spłrgsm(cid:229)l. EU har imidlertid under forhandlingskapitlet »industripolitik« fremh(cid:230)vet vigtigheden af, at principperne i F(cid:230)llesskabets industripolitik, som er baseret p(cid:229) (cid:229)bne og konkurrencepr(cid:230)gede markeder, iagttages. EU har i den sammenh(cid:230)ng noteret sig Polens erkl(cid:230)ring om, at det vil anvende EF-traktatens artikel 157 p(cid:229) effektiv vis og gennemfłre privatiseringer og industrielle omstruktureringer i overensstemmelse med disse princip- per. Kommissionen vil under forhandlingerne overv(cid:229)ge de generelle fremskridt, der głres inden for privatiseringen og omstruktureringen af den polske industri. (2000/C 225 E/219) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2695/99 af Ilka Schr(cid:246)der (Verts/ALE) til Kommissionen (11. januar 2000) Om: Atomkraftprogrammet i Marokko I sit svar p(cid:229) spłrgsm(cid:229)l H-0570/99 (1) om Marokkos atomkraftprogram og elkablet mellem Spanien og Marokko anfłrte Kommissionen, at der ikke var nogen forbindelse mellem det marokkanske program og nedl(cid:230)gningen af det undersłiske elkabel, men understregede imidlertid, at den energim(cid:230)ngde, som det p(cid:229)g(cid:230)ldende kabel kunne transportere, svarede til den m(cid:230)ngde, som kunne produceres af et stort anl(cid:230)g. Hvad mener Kommissionen med »et stort anl(cid:230)g«? Mener den eventuelt et atomkraftv(cid:230)rk af mellemstor stłrrelse? I samme svar tilfłjer Kommissionen, at udnyttelsen af atomkraft kun kan accepteres, hvis der er garanti for et meget hłjt sikkerhedsniveau, som opfylder til de internationale normer. Hvorledes vil Kommissionen kunne give en garanti for og kontrollere sikkerhedsniveauet i forbindelse med produktionen af atomkraft i Marokko? Form(cid:229)let med nedl(cid:230)gningen af det p(cid:229)g(cid:230)ldende elkabel er ifłlge Kommissionen at levere meget kon- kurrencedygtig energi til Marokko i sommerperioden. Hvorledes vil Kommissionen s(cid:229) forklare, hvorfor gasledningen, der lłber igennem Marokko og forsyner Spanien med gas fra Algeriet, ikke anvendes til at d(cid:230)kke Marokkos energibehov i sommerperioden, s(cid:229)ledes at det ikke ville v(cid:230)re nłdvendigt med energio- verfłrsel fra Spanien til Marokko? I 1995 młdtes den marokkanske regering B sammen med andre organer og franske virksomheder B med det franske atomenergicenter (CEA) for at planl(cid:230)gge opfłrelsen af et forskningscenter for atomkraft i Maamora. Hvor langt er man n(cid:229)et med opfłrelsen af det p(cid:229)g(cid:230)ldende forskningscenter? Inden for hvilke omr(cid:229)der skal der prim(cid:230)rt drives forskning p(cid:229) det p(cid:229)g(cid:230)ldende center? Skal centret forske i produktion af atomkraft til s(cid:229)vel civile som milit(cid:230)re form(cid:229)l? Hvilke europ(cid:230)iske virksomheder og regeringer deltager i det p(cid:229)g(cid:230)ldende projekt? Finder Kommissionen ikke, at et program til udvikling af atomkraft i Marokko vil kunne bringe stabiliteten i omr(cid:229)det i fare, is(cid:230)r med henvisning til Vestsahara, som st(cid:229)r over for at skulle afholde en vanskelig folkeafstemning? Hvilke foranstaltninger har Kommissionen iv(cid:230)rksat, og hvilke foranstaltninger agter den at iv(cid:230)rks(cid:230)tte med henblik p(cid:229) en fredelig forvaltning af atomkraft og accept af resultaterne af folkeafstemningen i Vestsahara? (1) Europa-Parlamentets forhandlinger ( november 1999). Svar afgivet p(cid:229) Kommissionens vegne af Christopher Patten (2. februar 2000) I Kommissionens svar p(cid:229) forespłrgsel H-570/99, som det (cid:230)rede medlem fremsatte mundtligt i spłrgetiden under Europa-Parlamentets młdeperiode i november 1999 (1) om, hvilken energim(cid:230)ngde elkablet mellem 8. 8. 2000 DA De Europ(cid:230)iske F(cid:230)llesskabers Tidende C 225 E/195 Marokko og Spanien kan overfłre, svarede Kommissionen, at den energim(cid:230)ngde, kablet kan overfłre (omkring 750 megawatt (MW)), svarer til, hvad et stort anl(cid:230)g ville kunne producere. Kommissionen understregede, at det p(cid:229)g(cid:230)ldende elkabel taler imod opfłrelsen af et kernekraftv(cid:230)rk, fordi kablet kan overfłre el fra Spanien til Marokko og derfor głr opfłrelsen af ethvert kernekraftv(cid:230)rk med en tilsvarende produktionskapacitet łkonomisk urentabel. Kapaciteten for et kernekraftv(cid:230)rk ligger generelt p(cid:229) mindst 600 MW. »Store« kernekraftv(cid:230)rker har en kapacitet p(cid:229) 1000 MW eller mere. Der skal naturligvis v(cid:230)re garanti for, at kernekraftv(cid:230)rket lever op til sikkerhedsnormerne. Dette er IAEA(cid:146)s opgave (Den Internationale Atomenergiorganisation). Direktoratet for sikkerhed i atomanl(cid:230)g i Frankrig stiller ligeledes sin ekspertise til r(cid:229)dighed. Forbindelsen głr det muligt at udnytte kapaciteten bedre. I det tilf(cid:230)lde, at der bliver opfłrt et kernekraftv(cid:230)rk i Marokko, tilkommer det ikke Kommissionen at udłve den kontrol, som p(cid:229)hviler andre organisationer. Hvad ang(cid:229)r anvendelsen af gas, er der tilsyneladende forhandlinger i gang mellem Marokko og Algeriet med henblik p(cid:229) at anvende gassen til at d(cid:230)kke det energibehov, Marokko forventes at f(cid:229) i fremtiden. Det ser ganske rigtigt ud til, at den franske og marokkanske regering arbejder sammen om dette projekt. Planen om et forskningscenter for atomkraft i Maamora er ikke fortrolig. De fłrste anl(cid:230)gsarbejder til centret startede i august 1999, og centret forventes kun at skulle tjene til forskning til civile form(cid:229)l, navnlig inden for sundheds- og levnedsmiddelomr(cid:229)det. Projektet hłrer ikke ind under Kommissionens kompetence, og den kan derfor ikke svare p(cid:229) de specifikke spłrgsm(cid:229)l, det (cid:230)rede medlem stiller vedrłrende projektet. Kommissionen har altid stłttet FN(cid:146)s indsats for at n(cid:229) frem til en folkeafstemning i Vestsahara. Kommis- sionen agter fremover at fłlge den samme politiske linje eller enhver anden aktion, som vedtages af FN- organisationer, med henblik p(cid:229) at opn(cid:229) en fredelig lłsning p(cid:229) spłrgsm(cid:229)let om Vestsahara. (1) Europa-Parlamentets forhandlinger (november 1999). (2000/C 225 E/220) SKRIFTLIG FORESP(cid:216)RGSEL P-2697/99 af Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) til R(cid:229)det (3. januar 2000) Om: Fortegnelse over dłdsdłmte EU-borgere Kan R(cid:229)det give oplysning om antal, f(cid:230)ngslings- og tilbageholdelsesvilk(cid:229)r samt personlige og famili(cid:230)re forhold for dłdsdłmte EU-borgere i tredjelande? Er der opstillet en fortegnelse herover, og vil R(cid:229)det i givet fald sende en s(cid:229)dan til undertegnede medlem og til Europa-Parlamentet? identitet, retsstilling, Mener R(cid:229)det i ben(cid:230)gtende fald ikke, at det vil v(cid:230)re nłdvendigt at tage skridt til at foretage en systematisk kontrol af s(cid:229)danne sager, og hvilke aktioner finder det i givet fald hensigtsm(cid:230)ssigt at iv(cid:230)rks(cid:230)tte for at r(cid:229)de bod p(cid:229) denne mangel p(cid:229) information? Svar (28. februar 2000) R(cid:229)det er ikke i besiddelse af de łnskede oplysninger vedrłrende antallet af dłdsdłmte EU-borgere i tredjelande. Den Europ(cid:230)iske Union, som arbejder beslutsomt for, at dłdsstraffen oph(cid:230)ves p(cid:229) verdensplan, griber regelm(cid:230)ssigt ind over for de p(cid:229)g(cid:230)ldende tredjelande for at undg(cid:229) anvendelse eller fuldbyrdelse af dłdsstraffen bl. a. som fłlge af de initiativer, som med henblik herp(cid:229) er taget i R(cid:229)det af medlemmerne og/eller formandskabet har taget med henblik herp(cid:229)


title: PREGUNTA ESCRITA E-2561/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisión. Jurisdicción de la garantía de depósito.

eurovoc_concepts:
France
Iceland
Liechtenstein
Norway
United Kingdom
bank deposit
common commercial policy
electronic commerce
jurisdiction

text: C 280 E/74 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/073) PREGUNTA ESCRITA E-2552/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (4 de enero de 2000) Asunto: Posibles tipos de IVA mÆs bajos para los servicios con intensidad de mano de obra ¿Podr(cid:237)a publicar la Comisi(cid:243)n una lista, de cada Estado miembro, relativa a los servicios para los cuales los Estados miembros han solicitado la aplicaci(cid:243)n de un tipo de IVA reducido, con arreglo a las disposiciones de la Directiva sobre tipos de IVA reducidos para los servicios con intensidad de mano de obra? Respuesta del Sr. Bolkestein en nombre del Comisi(cid:243)n (8 de febrero de 2000) La Comisi(cid:243)n ha publicado la lista solicitada por Su Seæor(cid:237)a en su Propuesta de Decisi(cid:243)n del Consejo por la que se autoriza a los Estados miembros a aplicar un tipo reducido de IVA a algunos servicios de gran intensidad de mano de obra de acuerdo con el procedimiento previsto en el apartado 6 del art(cid:237)culo 28 de la Directiva 77/388/CEE (1). (1) COM(1999) 705 final. (2000/C 280 E/074) PREGUNTA ESCRITA E-2561/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Asunto: Jurisdicci(cid:243)n de la garant(cid:237)a de dep(cid:243)sito ¿Podr(cid:237)a indicar la Comisi(cid:243)n cuÆles son las normas de garant(cid:237)a de dep(cid:243)sito que se aplicarÆn a un inversor del Reino Unido que deposite libras esterlinas a travØs de Internet en un banco que actualmente se anuncia como «First-eBank», que al parecer es el nombre comercial de la Banque d(cid:146)Escompte de Par(cid:237)s? Respuesta del Comisario Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (14 de febrero de 2000) Para dar una respuesta exacta a la cuesti(cid:243)n, la Comisi(cid:243)n necesitar(cid:237)a tener una cierta informaci(cid:243)n adicional sobre el caso. Sin embargo, la Directiva de base 94/19/CE del Parlamento y del Consejo, de 30 de mayo de 1994, relativa a los sistemas de garant(cid:237)a de dep(cid:243)sito (1), estipula que los Estados miembros garantizarÆn que exista un sistema de garant(cid:237)a en su territorio y de que cubre a los depositantes en sucursales creadas por los establecimientos de crØdito en otros Estados miembros. La Directiva es tambiØn vÆlida, por acuerdo especial, en los tres otros Estados del Espacio Econ(cid:243)mico Europeo (EEE): Islandia, Liechtenstein y Noruega. Si, por ejemplo, los dep(cid:243)sitos se depositaran en una instituci(cid:243)n francesa, situada en Francia, el sistema francØs de garant(cid:237)a de dep(cid:243)sitos se aplicar(cid:237)a independientemente de si los dep(cid:243)sitos se transfirieron v(cid:237)a Internet, de la nacionalidad del depositante o de la moneda de los dep(cid:243)sitos (siempre que estØn en € o en una de las monedas de los Estados miembros). La garant(cid:237)a francesa asciende a 60 000 € por depositante y estÆ sujeta a varias posibles exenciones como, por ejemplo, por lo que se refiere al tipo de depositante, segœn lo mencionado en la Directiva. A partir del 1 de enero de 2000 las sucursales de los establecimientos de crØdito comunitarios situadas en otros Estados miembros (y en los tres Estados del EEE) estÆn tambiØn obligadas a ofrecer la misma garant(cid:237)a de dep(cid:243)sito que sus establecimientos matrices. As(cid:237), se considera al establecimiento de crØdito y a sus sucursales comunitarias como una misma persona jur(cid:237)dica. Si tomamos el ejemplo de una sucursal francesa situada en el Reino Unido, deberÆ ofrecer una garant(cid:237)a de dep(cid:243)sito de 60 000 €, al igual que en Francia. Esta es una nueva disposici(cid:243)n ya que previamente, segœn el apartado 1 del art(cid:237)culo 4 de la Directiva, no se 3. 10. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 280 E/75 permit(cid:237)a que tales sucursales ofrecieran una garant(cid:237)a mÆs alta que la existente en el pa(cid:237)s de acogida. Sin embargo, esta clÆusula expir(cid:243) a finales de 1999 y la Comisi(cid:243)n no ha propuesto su prolongaci(cid:243)n en su reciente informe (2) al Consejo y al Parlamento. La Directiva es solamente aplicable en los Estados miembros (y, mediante acuerdo especial, en los Estados del EEE). Esto significa que los dep(cid:243)sitos en una sucursal de un establecimiento de crØdito comunitario situado fuera de la Comunidad (o del EEE) no estÆn cubiertos normalmente por los sistemas nacionales de garant(cid:237)a de dep(cid:243)sito. En cambio, las sucursales de establecimientos de crØdito en terceros pa(cid:237)ses estÆn sometidas a las normas del pa(cid:237)s de acogida. (1) DO L 135 de 31. 5. 1994. (2) Informe de la Comisi(cid:243)n sobre la aplicaci(cid:243)n de la clÆusula de prohibici(cid:243)n de exportaci(cid:243)n, apartado 1 del art(cid:237)culo 4 de la Directiva relativa a los sistemas de garant(cid:237)a de dep(cid:243)sitos (94/19/CE); COM(1999) 722 final. (2000/C 280 E/075) PREGUNTA ESCRITA E-2562/99 de Christopher Huhne (ELDR) a la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Asunto: Garant(cid:237)a de dep(cid:243)sito ¿Podr(cid:237)a enumerar la Comisi(cid:243)n cuÆles son las disposiciones existentes respecto al seguro o garant(cid:237)a de dep(cid:243)sito en los bancos de cada Estado miembro? Respuesta del Comisario Bolkestein en nombre de la Comisi(cid:243)n (17 de febrero de 2000) Las disposiciones sobre los sistemas de garant(cid:237)a de dep(cid:243)sitos en los Estados miembros estÆn tabulados en el anexo al informe (1) de la Comisi(cid:243)n sobre la Directiva relativa a los sistemas de garant(cid:237)a de dep(cid:243)sitos (94/19/CE). Este informe fue adoptado por la Comisi(cid:243)n el 22 de diciembre de 1999 y se enviarÆ dentro de poco al Consejo y al Parlamento. La Directiva 94/19/CE del Parlamento Europeo y del Consejo, de 30 de mayo de 1994, relativa a los sistemas de garant(cid:237)a de dep(cid:243)sitos (2), estipula que a partir del 1 de enero de 2000 el nivel m(cid:237)nimo de garant(cid:237)a de dep(cid:243)sito es de 20 000 € en la Comunidad. Dependiendo de las legislaciones nacionales estas garant(cid:237)as van de 20 000 € a 25 000 € en la mayor parte de los Estados miembros y solamente tres tienen niveles mÆs altos (Dinamarca, Francia e Italia). El informe de la Comisi(cid:243)n ofrece informaci(cid:243)n sobre los niveles en todos los Estados miembros e Islandia, Liechtenstein y Noruega. AdemÆs, especifica el alcance de la garant(cid:237)a, ofrece referencias de las leyes nacionales sobre los sistemas de garant(cid:237)a y enumera los organismos que emiten la garant(cid:237)a. (1) Informe de la Comisi(cid:243)n sobre la aplicaci(cid:243)n de la clÆusula de prohibici(cid:243)n de exportaci(cid:243)n, apartado 1 del art(cid:237)culo 4 de la Directiva relativa a los sistemas de garant(cid:237)a de dep(cid:243)sitos (94/19/CE), COM(1999) 722 final. (2) DO L 135 de 31. 5. 1994. (2000/C 280 E/076) PREGUNTA ESCRITA E-2574/99 de Bill Miller (PSE) a la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Asunto: Normas de comunicaci(cid:243)n comercial en Italia Los requisitos del Gobierno italiano para el anuncio de parches TSN (Terapia de Sustituci(cid:243)n de la Nicotina) los anuncios de parches TSN rebasan los de otros Estados miembros. Como consecuencia de ello,


title: 2000/58/EF: Kommissionens beslutning af 11. januar 2000 om bemyndigelse af medlemsstaterne til midlertidigt at træffe supplerende foranstaltninger mod spredning af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al., for så vidt angår andre områder i Portugal end dem, hvor Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. vides ikke at forekomme (meddelt under nummer K(1999) 5193)

eurovoc_concepts:
Portugal
parasitology
plant health control
plant health legislation
wood product

text: L 21/36 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 1. 2000 KOMMISSIONENS BESLUTNING af 11. januar 2000 om bemyndigelse af medlemsstaterne til midlertidigt at træffe supplerende foranstaltninger mod spredning af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , for så vidt angår andre områder i Portugal end dem, hvor Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. vides ikke at forekomme (meddelt under nummer K(1999) 5193) (2000/58/EF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR — (6) under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, under henvisning til Rådets direktiv 77/93/EØF af 21. december 1976 om foranstaltninger mod indslæbning i medlemsstaterne af skadegørere på planter eller plantepro- dukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (1), senest ændret ved Kommissionens direktiv 1999/53/EF (2), særlig artikel 15, stk. 3, og ud fra følgende betragtninger: (1) (2) (3) (4) (5) Hvis en medlemsstat mener, at der er overhængende risiko for indslæbning på dens område fra en anden medlemsstat af fyrretræsnematoden Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , kan den midlertidigt træffe alle de nødvendige supplerende foran- staltninger for at beskytte sig mod denne risiko. juni 1999 underrettede Portugal de øvrige Den 25. medlemsstater og Kommissionen om, at der var konsta- teret angreb af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , på nogle prøver af fyrretræer med oprindelse på dets område. Af supplerende rapporter fra Portugal fremgik det, at flere prøver af fyrretræer var angrebet af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. Den 29. september 1999 vedtog Sverige på grundlag af de ovennævnte oplysninger fra Portugal visse supple- rende foranstaltninger, herunder særlig varmebehandling og anvendelse af et plantepas, for alt træ fra Portugal for at øge beskyttelsen mod indslæbning af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , fra Portugal. Det har hidtil hverken været muligt at identificere smit- tekilden, selv om noget tyder på, at smitten sandsyn- ligvis spredes via emballage, eller bestemme smittens fulde omfang i Portugal. Det er derfor nødvendigt at Portugal træffer særlige foranstaltninger. Det kan også blive nødvendigt for de øvrige medlemsstater at vedtage supplerende foranstalt- ninger for at beskytte sig mod denne risiko. (1) EFT L 26 af 31. 1. 1977, s. 20. (2) EFT L 142 af 5. 6. 1999, s. 29. (7) (8) (9) De ovennævnte foranstaltninger bør vedrøre flytninger af træ, isoleret bark og værtsplanter fra Portugal til de øvrige medlemsstater. Disse foranstaltninger bør dog ikke anvendes på flytninger fra områder i Portugal, hvor Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , vides ikke at forekomme, til de øvrige medlemsstater og på Thuja L. Det er også nødvendigt, at Portugal træffer foranstalt- ninger til at bekæmpe spredningen af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , med henblik på udryddelse. Hvis det viser sig, at de i denne beslutning nævnte hasteforanstaltninger ikke er tilstrækkelige til at hindre indslæbning af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , eller ikke er blevet overholdt, bør der forudses strengere eller alternative foranstaltninger. efterfølgende foranstaltninger Hasteforanstaltningernes virkning vil blive vurderet løbende i 1999/2000, navnlig på grundlag af oplys- ninger fra Portugal og de øvrige medlemsstater. Eventu- elle for indførelse af træ og isoleret bark af nåletræer (Conife- rales), bortset fra Thuja L. , og planter af Abies Mill. , Cedrus Trew, Larix Mill. , Picea A. Dietr. , Pinus L. , Pseu- dotsuga Carr. og Tsuga Carr. , dog ikke frugter og frø, der kommer fra Portugal, vil blive overvejet på baggrund af resultaterne af denne vurdering. gældende (10) De i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i over- ensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Plantesundhed — VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: Artikel 1 for træ og Indtil den 31. december 2000 sikrer Portugal isoleret bark som anført til denne beslutning og i bilaget planter af Abies Mill. , Cedrus Trew, Larix Mill. , Picea A. Dietr. , Pinus L. , Pseudotsuga Carr. og Tsuga Carr. , dog ikke frugter og frø, at mindst betingelserne i bilaget er opfyldt, hvis nævnte træ, flyttes fra andre områder i Portugal end dem, hvor Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , vides ikke at forekomme, jf. artikel 4, enten inden for Portugal eller til andre medlemsstater. isolerede bark og/eller planter skal 26. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 21/37 Betingelserne i litra a) i bilaget til denne beslutning gælder kun for sendinger, der afsendes fra Portugal efter den 31. januar 2000. Den undersøgelse, som Portugal foretager i henhold til stk. 1, kan overvåges af de i artikel 19a i direktiv 77/93/EØF nævnte eksperter efter den deri fastsatte procedure. Artikel 2 Bestemmelsesmedlemsstaterne ud over Portugal — kan undersøge sendinger af træ og isoleret bark som anført i bilaget til denne beslutning og planter af Abies Mill. , Cedrus Trew, Larix Mill. , Picea A. Dietr. , Pinus L. , Pseudo- tsuga Carr. og Tsuga Carr. , dog ikke frugter og frø, som kommer fra Portugal og føres ind på deres område, for forekomst af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. — kan tage yderligere relevante skridt til officiel overvågning af træ og isoleret bark som anført i bilaget til denne beslut- ning og planter af Abies Mill. , Cedrus Trew, Larix Mill. , Picea A. Dietr. , Pinus L. , Pseudotsuga Carr. og Tsuga Carr. , dog ikke frugter og frø, som kommer fra Portugal og føres ind på deres område. Artikel 4 Portugal 1. afgrænser områder, hvor Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , vides ikke at fore- komme, under hensyntagen til resultaterne af de i artikel 3 nævnte undersøgelser, som gennemføres i disse områder. 2. Kommissionen opstiller en liste over »områder«, hvor Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , vides ikke at forekomme, og tilsender Den Stående Komité for Plantesundhed og medlemsstaterne denne liste. Artikel 5 Medlemsstaterne tilpasser senest den 31. januar 2000 de foran- staltninger, som de har vedtaget for at beskytte sig mod indslæbning og spredning af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , for at bringe dem i overens- stemmelse med artikel 1 og 2. Artikel 3 Artikel 6 Medlemsstaterne foretager officielle undersøgelser for Bursa- phelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , af træ og isoleret bark som anført til denne beslutning og i bilaget planter af Abies Mill. , Cedrus Trew, Larix Mill. , Picea A. Dietr. , Pinus L. , Pseudotsuga Carr. og Tsuga Carr. , dog ikke frugter og frø, med oprindelse i deres land til bekræftelse af fravær af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. Resultaterne af de i stk. 1 fastsatte undersøgelser meddeles de øvrige medlemsstater og Kommissionen senest den 15. oktober 2000. Senest den 15. januar 2000 skal der dog forelægges en første rapport for de øvrige medlemsstater og Kommissionen om resultaterne af undersøgelsen i Portugal. Denne beslutning tages op til revision senest den 15. november 2000. Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Artikel 7 Udfærdiget i Bruxelles, den 11. januar 2000. På Kommissionens vegne David BYRNE Medlem af Kommissionen L 21/38 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 1. 2000 BILAG Med henblik på anvendelsen af artikel 1 skal følgende betingelser overholdes: a) FOR FORSENDELSER TIL ANDRE MEDLEMSSTATER AF: aa) planter af Abies Mill. , Cedrus Trew, Larix Mill. , Picea A. Dietr. , Pinus L. , Pseudotsuga Carr. og Tsuga Carr. , dog ikke frugter og frø: Det er officielt konstateret: — at planterne er blevet officielt undersøgt og fundet fri for tegn og symptomer på Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , — at der ikke er iagttaget symptomer på Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , på produktionsstedet eller i dets umiddelbare nærhed siden begyndelsen af den sidste, afsluttede vækstperiode, og — at planterne ledsages af et plantepas, som er udfærdiget og udstedt i henhold til Kommissionens direktiv 92/105/EØF (1) ab) træ og isoleret bark af nåletræer (Coniferales), bortset fra Thuja L. , dog ikke træ i form af: — flis, spåner og affald, som helt eller delvis kommer fra disse nåletræer — pakkasser, tremmekasser eller tromler — lastpaller og lignende — stuvholt, afstandsklodser og -ribber, men inklusive træ, der ikke har bevaret sin naturlige runding, og isoleret bark: Det er officielt konstateret, at træet eller den isolerede bark: — er varmebehandlet, så der er opnået en mindste kernetemperatur på 56 °C i 30 minutter for at sikre, at produktet er fri for Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , og — ledsages af det nævnte plantepas ac) træ af nåletræer (Coniferales), bortset fra Thuja L. , i form af flis, spåner og affald, som helt eller delvis kommer fra disse nåletræer: Det er officielt konstateret, at træet: — har undergået en passende røgning, der sikrer, at træet er fri for Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , og — ledsages af det nævnte plantepas ad) træ af nåletræer (Coniferales), bortset fra Thuja L. , i form af pakkasser, tremmekasser, tromler, lastpaller og lignende, stuvholdt, afstandsklodser og -ribber, inklusive træ, der ikke har bevaret sin naturlige runding: Træet: — er afbarket — er fri for insekthuller med en diameter på over 3 mm — har et vandindhold på under 20 % i tørstoffet opnået på fremstillingstidspunktet b) VED FLYTNINGER INDEN FOR PORTUGAL: ba) planter af Abies Mill. , Cedrus Trew, Larix Mill. , Picea A. , Dietr. , Pinus L. , Pseudotsuga Carr. og Tsuga Carr. , dog ikke frugter og frø, — dyrket på produktionssteder, hvor der på produktionsstedet eller i dets umiddelbare nærhed ikke er iagttaget symptomer på Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , siden begyndelsen af den sidste, afsluttede vækstperiode, og fundet fri for tegn og symptomer på Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , under officielle inspektioner, skal være ledsaget af det nævnte plantepas, når de flyttes fra produktionsstedet (1) EFT L 4 af 8. 1. 1993, s. 22. 26. 1. 2000 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende L 21/39 — dyrket på produktionssteder, hvor der på produktionsstedet eller i dets umiddelbare nærhed er iagttaget symptomer på Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , siden begyndelsen af den sidste, afsluttede vækstperiode, eller identificeret som angrebet af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , må ikke flyttes fra produktionsstedet og skal destrueres ved brænding — dyrket på steder som f. eks. skove og offentlige eller private haver, som er enten identificeret som angrebet af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , eller viser symptomer på dårlig sundhedstilstand i områder, der er officielt afgrænset som angrebne områder eller ligger i indsatsområder, skal straks fældes under officiel kontrol bb) i perioden mellem den 1. november og den 1. marts skal træ af nåletræer (Coniferales), bortset fra Thuja L. , med oprindelse i områder, bba) hvor Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , vides at forekomme, bbaa) i form af rundtræ eller savskåret træ, med eller uden bark, som kommer fra disse nåletræer og er identificeret som angrebet af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , eller befinder sig i indsatsområder eller viser symptomer på dårlig sundhedstilstand, enten: — destrueres ved brænding i umiddelbar nærhed af fældningsstedet, eller — flyttes under officiel kontrol med henblik på flishugning og anvendelse på et træforarbejdningsanlæg i det angrebne område, eller — flyttes under officiel kontrol til et industrianlæg i det angrebne område til anvendelse som brænde på dette anlæg, eller — afbarkes på fældningsstedet eller i dets umiddelbare nærhed, inden det flyttes under officiel kontrol til et forarbejdningsanlæg et hvilket som helst sted i Portugal, hvor træet inden den 2. marts enten: — flishugges og anvendes industrielt, eller — varmebehandles, så der er opnået en mindste kernetemperatur på 56 °C i 30 minutter; yderligere flytning af det varmebehandlede træ er tilladt, hvis træet ledsages af det nævnte plantepas bbab) i form af rundtræ eller savskåret træ, med eller uden bark, som kommer fra disse nåletræer og ikke viser symptomer på Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , flyttes under officiel kontrol til et træforarbejdningsanlæg et hvilket som helst sted i Portugal, hvor træet enten: — flishugges og anvendes industrielt, eller — varmebehandles, så der er opnået en mindste kernetemperatur på 56 °C i 30 minutter; yderligere flytning af det varmebehandlede træ er tilladt, hvis træet ledsages af det nævnte plantepas bbb) hvor Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , ikke vides at forekomme, bbba) i form af rundtræ eller savskåret træ, med eller uden bark, som kommer fra disse nåletræer og viser symptomer på visnen, stikprøvekontrolleres for forekomst af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. ; hvis forekomst af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , bekræftes, skal træet underkastes bestemmelserne i litra bbaa), og området afgrænses som angrebet område bbbb) i form af rundtræ eller savskåret træ kan flyttes til andre områder i Portugal. Hvis træet flyttes ind i et angrebet område, — oplagres det i det angrebne område særskilt fra andet træ af nåletræer og identificeres efter art, oprindelsessted og producent — afbarkes det inden den 2. marts bc) i perioden mellem den 2. marts og den 31. oktober skal træ af nåletræer (Coniferales), bortset fra Thuja L. , i form af rundtræ eller savskåret træ med oprindelse i områder, bca) hvor Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , vides at forekomme, bcaa) som kommer fra disse nåletræer og er identificeret som angrebet af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , eller befinder sig i indsatsområder eller viser symptomer på dårlig sundhedstilstand, enten: — i det angrebne område straks destrueres under officiel kontrol på passende steder ved brænding, eller L 21/40 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende 26. 1. 2000 — i det angrebne område straks afbarkes på passende steder uden for skoven, inden det flyttes under officiel kontrol til oplagringssteder, som har et egnet og godkendt vanddepot eller tilsvarende anlæg, der mindst er til rådighed i den ovennævnte periode, med henblik på yderligere flytning enten til: — anlæg i det angrebne område til omgående flishugning og industriel anvendelse, eller — anlæg i det angrebne område til omgående anvendelse som brænde på disse anlæg bcab) som kommer fra sådanne nåletræer og ikke viser symptomer på Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , straks afbarkes på fældningsstedet eller i dets umiddelbare nærhed, inden det under officiel kontrol flyttes til anlæg i det angrebne område, hvor træet enten: — flishugges og anvendes industrielt, eller — varmebehandles, så der er opnået en mindste kernetemperatur på 56 °C i 30 minutter; yderligere flytning af det varmebehandlede træ er tilladt, hvis træet ledsages af det nævnte plantepas bcb) hvor Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , ikke vides at forekomme, bcba) i form af rundtræ eller savskåret træ, med eller uden bark, som kommer fra disse nåletræer, og som viser symptomer på visnen, stikprøvekontrolleres for forekomst af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. ; hvis forekomst af Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , bekræftes skal træet underkastes bestemmelserne i litra bcaa), og området afgrænses som angrebet område bcbb) i form af rundtræ eller savskåret træ kan flyttes til andre områder i Portugal; hvis træet flyttes til et angrebet område, — oplagres det i det angrebne område særskilt fra andet træ af nåletræer og identificeres efter art, oprindelsessted og producent — afbarkes det straks bd) isoleret bark af nåletræer (Coniferales), bortset fra Thuja L. , med oprindelse i områder, hvor Bursaphelen- chus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , vides at forekomme: — destrueres ved brænding eller anvendes som brænde på et industrianlæg i det angrebne område, eller — varmebehandles, så der er opnået en mindstetemperatur på 56 °C i 30 minutter overalt i barken; yderligere flytning af den varmebehandlede bark er tilladt, hvis barken ledsages af det nævnte plantepas be) træ af nåletræer (Coniferales), bortset fra Thuja L. , med oprindelse i områder, hvor Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , vides at forekomme, i form af affald, som er opstået på fældningstidspunktet, brændes straks på egnede steder i det angrebne område under officiel kontrol bf) træ af nåletræer (Coniferales), bortset fra Thuja L. , med oprindelse i områder, hvor Bursaphelenchus xylophilus (Steiner et Bührer) Nickle et al. , vides at forekomme, i form af affald, som er opstået under træbearbejdningen, må ikke fjernes og skal i det angrebne område enten brændes straks på egnede steder under officiel kontrol eller anvendes som brænde på forarbejdningsanlægget


title: KIRJALLINEN KYSYMYS P-2670/99 esittäjä(t): Jorge Hernández Mollar (PPE-DE) komissiolle. Komission työllisyyden ja sosiaalisasioiden pääosaston pääjohtajan eroanomus.

eurovoc_concepts:
EU employment policy
European Commissioner
European social policy
termination of employment

text: C 280 E/100 Euroopan yhteis(cid:246)jen virallinen lehti FI 3. 10. 2000 (2000/C 280 E/102) KIRJALLINEN KYSYMYS P-2670/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Jorge HernÆndez Mollar (PPE-DE) komissiolle (11. tammikuuta 2000) Aihe: Komission ty(cid:246)llisyyden ja sosiaalisasioiden p(cid:228)(cid:228)osaston p(cid:228)(cid:228)johtajan eroanomus Saamiemme tietojen mukaan komission ty(cid:246)llisyyden ja sosiaaliasioiden p(cid:228)(cid:228)osaston p(cid:228)(cid:228)johtaja aikoo j(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) eroanomuksensa. Voisiko komissio ilmoittaa eroanomuksen j(cid:228)tt(cid:228)misen syyt, selvitt(cid:228)(cid:228), mik(cid:228) vaikutus kyseisell(cid:228) eroanomuk- sella on komission kannan m(cid:228)(cid:228)rittelyyn, kun valmistellaan Eurooppa-neuvoston Lissabonin kokousta, jonka teemana on Euroopan ty(cid:246)llisyys ja kilpailukyky. Neil Kinnockin komission puolesta antama vastaus (24. tammikuuta 2000) 1. Allan Larsson, ty(cid:246)llisyyden ja sosiaaliasioiden p(cid:228)(cid:228)osaston p(cid:228)(cid:228)johtaja, ei ole eronnut. H(cid:228)n on ilmoittanut aikomuksestaan l(cid:228)hte(cid:228) komissiosta, kun h(cid:228)n my(cid:246)hemmin t(cid:228)n(cid:228) vuonna tulee olleeksi t(cid:228)ydet viisi vuotta toimessaan. H(cid:228)nell(cid:228) on oikeus tehd(cid:228) n(cid:228)in. 2. Komissio valmistelee parhaillaan omaa panostaan Lissabonissa pidett(cid:228)v(cid:228)(cid:228)n Eurooppa-neuvoston kokouk- seen. Kaikki yksik(cid:246)t osallistuvat ty(cid:246)h(cid:246)n normaaliin tapaan. (2000/C 280 E/103) KIRJALLINEN KYSYMYS E-2676/99 esitt(cid:228)j(cid:228)(t): Malcolm Harbour (PPE-DE) komissiolle (12. tammikuuta 2000) Aihe: Valtiotuki autoteollisuudelle Komissio on ilmoittanut, ett(cid:228) autoteollisuudelle my(cid:246)nnett(cid:228)v(cid:228)t valtiontuet ovat eritystutkimuksen kohteena. Milloin t(cid:228)m(cid:228) tutkimus saadaan p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)kseen? Kuinka komissio aikoo taata, ett(cid:228) autoteollisuuden yrityksi(cid:228), jotka haluavat perustaa Euroopan unioniin uusia tehtaita, ei aseteta ep(cid:228)edulliseen kilpailuasemaan suhteessa EU:n ulkopuolisilta mailta saatuihin tukitarjouksiin, joiden vuoksi yritykset siirt(cid:228)v(cid:228)t toimintansa unionin ulkopuolelle? Mario Montin komission puolesta antama vastaus (8. helmikuuta 2000) Komissio otti k(cid:228)ytt(cid:246)(cid:246)n valtiontukea koskevat yhteis(cid:246)n puites(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t moottoriajoneuvoteollisuudelle vuonna 1989 (moottoriajoneuvoalan puites(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t). Niiden tarkoituksena on saada alan tukivirrat t(cid:228)ysin avoimiksi ja samalla parantaa tuen my(cid:246)nt(cid:228)misen kurinalaisuutta, jotta kilpailun v(cid:228)(cid:228)ristyminen saataisiin rajattua mahdollisimman v(cid:228)hiin. Nykyiset puites(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)t tulivat voimaan 1. m(cid:228)(cid:228)r(cid:228)t(cid:228)(cid:228)n, ett(cid:228) komissio p(cid:228)(cid:228)tt(cid:228)(cid:228) kyseisen ajanjakson lopussa, P(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) perustana komissio k(cid:228)ytt(cid:228)(cid:228) erityisesti ehdotettujen monialaisten puites(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen asemaa. tammikuuta 1998 kolmen vuoden ajaksi. Puites(cid:228)(cid:228)nn(cid:246)iss(cid:228) jatkaako se s(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen voimassaoloa. Komissio on k(cid:228)ynnist(cid:228)nyt (cid:228)skett(cid:228)in moottoriajoneuvoalan puites(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen tarkastelun. Komission avuksi on nimitetty riippumaton konsultti. Asiasta tullaan k(cid:228)ym(cid:228)(cid:228)n laajoja keskusteluja j(cid:228)senvaltioiden ja autoteol- lisuuden puites(cid:228)(cid:228)nt(cid:246)jen lopullisen Komissio kanssa. tulevaisuudesta hein(cid:228)kuussa 2000. p(cid:228)(cid:228)t(cid:246)ksens(cid:228) kyseisten tehnee Mit(cid:228) taas tulee yhteis(cid:246)n ulkopuolisten maiden harjoittamaan ep(cid:228)terveeseen kilpailuun toiminnan siirt(cid:228)mist(cid:228) tukemalla, (cid:228)skett(cid:228)in saadut kokemukset ovat osoittaneet, ett(cid:228) usein autonvalmistajan harkitessa investointi- hankkeen siirt(cid:228)mist(cid:228) (kun kohdemarkkinat ovat L(cid:228)nsi-Euroopassa) on vaihtoehtona joko investoida yhteis(cid:246)ss(cid:228) tai luoda uusia toimintoja hakijamaihin


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2555/99 υποβολή: Christopher Huhne (ELDR) προς την Επιτροπή. Πρότυπα σιδηροδρομικών ταξιδίων.

eurovoc_concepts:
consumer protection
plumbing equipment
rail transport
standard
vehicle on rails

text: C 330 E/20 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/019) GRAPTH ERVTHSH P-2541/99 ypobolh·: Mario Mantovani (PPE-DE) prow thn Epitroph· Ue·ma: Καθορισµο΄ς της τιµη΄ς των φαρµα΄κων στην Ιταλι΄α (16 Dekembri·oy 1999) Η Επιτροπη΄ ε΄λαβε µι΄α σειρα΄ ενστα΄σεων σχετικα΄ µε την ιταλικη΄ φαρµακευτικη΄ περι΄θαλψη και συγκεκριµε΄να για τις οικονοµικε΄ς και κοινωνικε΄ς επιπτω΄σεις που επιβα΄λει η ρυ΄θµιση της Εθνικη΄ς Υγειονοµικη΄ς Υπηρεσι΄ας µε τον καθορισµο΄ των τιµω΄ν των φαρµα΄κων. Η Επιτροπη΄ ε΄χει η΄δη προειδοποιη΄σει την ιταλικη΄ κυβε΄ρνηση τον Φεβρουα΄ριο του 1996 και στη συνε΄χεια µε αιτιολογηµε΄νη γνω΄µη στις 9 Μαι΅ου 1998, ζητω΄ντας απο΄ την Ιταλι΄α να προσαρµοσθει΄ στον ευρωπαι¤κο΄ κανονισµο΄ περι΄ ανταγωνισµου΄ και θεωρω΄ντας αβα΄σιµα τα κριτη΄ρια που αποφασι΄σθηκαν για τον καθορισµο΄ της τιµη΄ς των φαρµα΄κων (ιδι΄ως το α΄ρθρο 36 του νο΄µου 449/97 και την απο΄φαση της CIPE αριθ. 10/98), τα οποι΄α επιτρε΄πουν προσαρµογη΄ των τιµω΄ν κατανεµηµε΄νη σε χρονικο΄ δια΄στηµα 6 ετω΄ν που θεωρει΄ται πολυ΄ µεγα΄λο. Του΄το ε΄ρχεται σε αντι΄θεση µε το Κοινοτικο΄ ∆ι΄καιο καθ ο΄σον δεν επιτρε΄πει σε ορισµε΄νες περιστα΄σεις στον εισαγωγε΄α να καλυ΄ψει την τιµη΄ κο΄στους του προι¤ο΄ντος, παρεµποδι΄ζοντας α΄µεσα η΄ ε΄µµεσα τις εισαγωγε΄ς και καθιστω΄ντας προβληµατικη΄ την εξευ΄ρεση ορισµε΄νων βασικω΄ν φαρµα΄κων στην ιταλικη΄ αγορα΄. Ποια΄ µε΄τρα προτι΄θεται να λα΄βει η Επιτροπη΄ προκειµε΄νου να προσαρµοσθει΄ η Ιταλι΄α στον ευρωπαι¤κο΄ κανονισµο΄ περι΄ ανταγωνισµου΄; Apa·nthsh toy k. Bolkestein ej ono·matow thw Epitroph·w (12 Ianoyari·oy 2000) Κατο΄πιν εκδο΄σεως της αιτιολογηµε΄νης γνω΄µης της Επιτροπη΄ς το Σεπτε΄µβριο 1999 στα πλαι΄σια της διαδικασι΄ας παραβι΄ασης του α΄ρθρου 28 της Συνθη΄κης για την ΕΕ (πρω΄ην α΄ρθρο 30) που ανε΄φερε ο αξιο΄τιµος βουλευτη΄ς, οι ιταλικε΄ς αρχε΄ς εκδη΄λωσαν την προθυµι΄α τους να συνεχιστει΄ ο δια΄λογος σχετικα΄ µε αυτο΄ το ζη΄τηµα. Σε αυτο΄ το πλαι΄σιο, η Επιτροπη΄ ε΄χει λα΄βει ε΄να σχε΄διο τροποποι΄ησης των ρυθµι΄σεων, το οποι΄ο προ΄τειναν τα ενεχο΄µενα Υπουργει΄α. Η υιοθε΄τηση αυτη΄ς της τροποποι΄ησης, την οποι΄α πρε΄πει να εγκρι΄νουν δια΄φορες εθνικε΄ς αρχε΄ς, θα πρε΄πει να εξαλει΄ψει το εν λο΄γω εµπο΄διο, διασφαλι΄ζοντας συγχρο΄νως τις δηµοσιονοµικε΄ς απαιτη΄σεις που αποτελου΄ν την αιτι΄α του υπο΄ αµφισβη΄τηση µε΄τρου, το οποι΄ο αποτελει΄ αναπο΄σπαστο µε΄ρος του συστη΄µατος ιταλικε΄ς αρχε΄ς και αφου΄ ληφθει΄ το τελικο΄ κοινωνικη΄ς ασφα΄λισης. Με βα΄ση τις δεσµευ΄σεις που ανε΄λαβαν οι κει΄µενο, θα εκτιµηθει΄ η σκοπιµο΄τητα προσφυγη΄ς στο Ευρωπαι¤κο΄ ∆ικαστη΄ριο. ∆εδοµε΄νου ο΄τι οι προτεινο΄µενες τροποποιη΄σεις δεν ε΄χουν ακο΄µη οριστικοποιηθει΄, η Επιτροπη΄ δεν ει΄ναι σε θε΄ση να παρα΄σχει πιο λεπτοµερει΄ς πληροφορι΄ες. (2000/C 330 E/020) GRAPTH ERVTHSH E-2555/99 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow thn Epitroph· (11 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Προ΄τυπα σιδηροδροµικω΄ν ταξιδι΄ων Έχοντας υπο΄ψη την ευθυ΄νη της Επιτροπη΄ς για τη δηµο΄σια υγει΄α στην Ευρωπαι¤κη΄ Ένωση και ιδιαι΄τερα την απαι΄τηση της Συνθη΄κης την Κοινο΄τητα να συµβα΄λλει στην επι΄τευξη υψηλου΄ επιπε΄δου προστασι΄ας των καταναλω- τω΄ν µε΄σω ειδικη΄ς δρα΄σης που θα ενισχυ΄ει και θα συµπληρω΄νει την πολιτικη΄ των κρατω΄ν µελω΄ν για την προστασι΄α της δηµο΄σιας υγει΄ας, υπα΄ρχουν η΄ δεν θα ε΄πρεπε να υπα΄ρχουν ελα΄χιστα προ΄τυπα ο΄σον αφορα΄ την προ΄βλεψη εγκαταστα΄σεων αποχωρητηρι΄ου στα τραι΄να, και τι΄ ισχυ΄ει στην πρα΄ξη σε κα΄θε κρα΄τος µε΄λος; Apa·nthsh thw k. de Palacio ej ono·matow thw Epitroph·w (28 Febroyari·oy 2000) Η Επιτροπη΄ δεν ε΄χει υπο΄ψη της οιαδη΄ποτε νοµικω΄ς δεσµευτικα΄ προ΄τυπα σχετικα΄ µε τη διαθεσιµο΄τητα αποχωρη- τηρι΄ων στα τρε΄να η΄ τα βαγο΄νια τους. Ωστο΄σο η διεθνη΄ς ε΄νωση σιδηροδρο΄µων (UIC), µε το φυλλα΄διο 563 (του 21. 11. 2000 EL Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των C 330 E/21 οποι΄ου οι διατα΄ξεις θεωρου΄νται εν µε΄ρει τουλα΄χιστον υποχρεωτικε΄ς για τα µε΄λη της), καθορι΄ζει προ΄τυπα για τα ιδι΄ως στην περι΄πτωση αποχωρητη΄ρια που προβλε΄πουν τουλα΄χιστον ε΄να αποχωρητη΄ριο ανα΄ επιβατηγο΄ βαγο΄νι, βαγονιω΄ν των οποι΄ων η χωρητικο΄τητα υπερβαι΄νει τις 40 θε΄σεις, ε΄καστο δε αποχωρητη΄ριο θα πρε΄πει να διαθε΄τει o νιπτη΄ρα, εσωτερικο΄ µε θερµοκρασι΄α τουλα΄χιστον 20 , εγκαταστα΄σεις που να ανταποκρι΄νονται σε εργονοµικε΄ς και αισθητικε΄ς αρχε΄ς, ελα΄χιστο µε΄γεθος 1,20 επι΄ 0,90 m2, ελα΄χιστη απο΄σταση 500 mm µεταξυ΄ της λεκα΄νης του αποχωρητηρι΄ου και του τοι΄χου, και α΄λλες προδιαγραφε΄ς σχετικα΄ µε τις τεχνικε΄ς εγκαταστα΄σεις (ζεστο΄ νερο΄, παροχη΄ νερου΄ και ηλεκτρικου΄). ∆εδοµε΄νου ο΄τι οι κυ΄ριες σιδηροδροµικε΄ς επιχειρη΄σεις ει΄ναι µε΄λη της UIC, και λαµβα΄νοντας υπο΄ψη ο΄τι ουδε΄ποτε ε΄γιναν αντιληπτε΄ς δυσχε΄ρειες σε ο΄,τι αφορα΄ τη διαθεσιµο΄τητα αποχωρητηρι΄ων, η Επιτροπη΄ δεν θεωρει΄ απαραι΄τητο να θεσπιστου΄ν νοµοθετικα΄ αντι΄στοιχα δεσµευτικα΄ ελα΄χιστα προ΄τυπα σε ευρωπαι¤κο΄ επι΄πεδο. (2000/C 330 E/021) GRAPTH ERVTHSH E-2557/99 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow thn Epitroph· (11 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Ανακυ΄κλωση αποβλη΄των Θα η΄θελε παρακαλω΄ η Επιτροπη΄ να παραθε΄σει τα τελευται΄α διαθε΄σιµα στοιχει΄α για το ποσοστο΄ των αποβλη΄των νοικοκυριω΄ν πο ανακυκλω΄θηκαν σε κα΄θε κρα΄τος µε΄λος; (2000/C 330 E/022) GRAPTH ERVTHSH E-2558/99 ypobolh·: Christopher Huhne (ELDR) prow thn Epitroph· (11 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Πρωτοβουλι΄ες ανακυ΄κλωσης αποβλη΄των Θα η΄θελε παρακαλω΄ η Επιτροπη΄ να σκιαγραφη΄σει τους κυριο΄τερους λο΄γους για τις ουσιαστικε΄ς διαφορε΄ς που υφι΄στανται στην ανακυ΄κλωση των οικιακω΄ν αποβλη΄των, ιδι΄ως δε η υ΄παρξη(η΄ ο΄χι) µε΄τρων κρατικη΄ς πολιτικη΄ς για την ενθα΄ρρυνση αυτη΄ς της ανακυ΄κλωσης, και να περιγρα΄ψει ποιες ει΄ναι οι πλε΄ον αποτελεσµατικε΄ς κρατικε΄ς πρωτοβουλι΄ες για την ανακυ΄κλωση; Koinh· apa·nthsh toy k. kaw Wallström ej ono·matow thw Epitroph·w stiw grapte·w ervth·seiw E-2557/99 kai E-2558/99 (17 Febroyari·oy 2000) Πολλοι΄ παρα΄γοντες επηρεα΄ζουν την ανακυ΄κλωση των αστικω΄ν αποβλη΄των. Οι σηµαντικο΄τεροι εξ αυτω΄ν ει΄ναι η αποδοτικο΄τητα του συστη΄µατος συλλογη΄ς, η τεχνολογικη΄ τεχνογνωσι΄α και η υ΄παρξη αγορα΄ς για ανακυκλω΄σιµα προι¤ο΄ντα και προι¤ο΄ντα ανακυ΄κλωσης. Προκειµε΄νου να βελτιωθει΄ η ανακυ΄κλωση των οικιακω΄ν αποβλη΄των η Κοινο΄τητα ε΄χει θεσπι΄σει ποικι΄λα κανονιστικα΄ κει΄µενα ο΄πως η οδηγι΄α του Κοινοβουλι΄ου και του Συµβουλι΄ου 94/62/ΕΚ για τις συσκευασι΄ες και τα απορρι΄µµατα συσκευασι΄ας, µε την οποι΄α καθορι΄ζονται στο΄χοι για την ανακυ΄κλωση των απορριµµα΄των συσκευασι΄ας (1), και η οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 1999/31/ΕΚ της 26ης Απριλι΄ου 1999 για την υγειονοµικη΄ ταφη΄ των αποβλη΄των (2), µε την οποι΄α καθορι΄ζονται στο΄χοι για τον περιορισµο΄ της υγειονοµικη΄ς ταφη΄ς των βιοαποδοµη΄σιµων δηµοτικω΄ν αποβλη΄των. Επιπλε΄ον, η ανακυ΄κλωση των οικιακω΄ν αποβλη΄των µπορει΄ να ενθαρρυνθει΄ µε α΄λλα µε΄σα, ο΄πως τα µε΄σα της αγορα΄ς, τα ποιοτικα΄ προ΄τυπα για τα ανακυκλωµε΄να προι¤ο΄ντα, η ε΄νταξη των περιβαλλοντικω΄ν θεµα΄των στις διαδικασι΄ες ανα΄θεσης δηµοσι΄ων ε΄ργων και η βελτι΄ωση της εικο΄νας των προι¤ο΄ντων της ανακυ΄κλωσης


title: SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2560/99 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie. Kwaliteit van het zeewater.

eurovoc_concepts:
EU Member State
bathing water
marine pollution

text: C 303 E/80 Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen NL 24. 10. 2000 Het is moeilijk de bestaande en toekomstige normen van de Gemeenschap te vergelijken met die van de Verenigde Staten of Japan. Andere landen passen een verschillende definitie van afval en een verschillend toepassingsgebied toe. Bovendien wordt een vergelijking bemoeilijkt door parameters zoals het standaard- zuurstofgehalte van rookgassen of verschillende metingsintervallen. (1) PB L 365 van 31. 12. 1994. (2) PB L 163 van 14. 6. 1989. (3) PB L 203 van 15. 7. 1989. (4) PerscommuniquØ nr. 13293/99. (2000/C 303 E/071) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2560/99 van Christopher Huhne (ELDR) aan de Commissie (11 januari 2000) Betreft: Kwaliteit van het zeewater Kan de Commissie de jongste beschikbare cijfers publiceren met betrekking tot de kwaliteit van het zeewater in de belangrijkste badplaatsen in de Europese Unie, samen met soortgelijke cijfers voor elke badplaats over de afgelopen vijf jaar? Antwoord van mevrouw Wallstr(cid:246)m namens de Commissie (17 januari 2000) De verplichtingen inzake jaarlijkse verslaggeving op grond van Richtlijn 76/160/EEG van de Raad van 8 december 1975 betreffende de kwaliteit van het zwemwater (1) houden in dat de kwaliteit van het zwemwater in de lidstaten per badseizoen moet worden beoordeeld. Volgens de richtlijn moet de verantwoordelijke autoriteit van de lidstaat de gegevens v(cid:243)(cid:243)r 31 december aan de Commissie bezorgen. De Commissie verzamelt al deze gegevens voor haar jaarlijks verslag, dat v(cid:243)(cid:243)r het volgende badseizoen rond midden mei wordt gepubliceerd. De gegevens over het badseizoen 1999 zullen derhalve in mei 2000 worden gepubliceerd. De meest recente gegevens zijn momenteel die van het badseizoen 1998. De referenties voor het jaarlijkse verslag zijn: Quality of bathing water (1998 bathing season), May 1999 (cid:129) EUR 18831. Deze informatie is ook beschikbaar op de Europa-website op het volgende adres: http://europa. eu. int/water/water-bathing/ index_en. html. In de atlas op de website wordt de waterkwaliteitstoestand voor elke afzonderlijke badzone sinds 1992 getoond. (1) PB L 31 van 5. 2. 1976. (2000/C 303 E/072) SCHRIFTELIJKE VRAAG E-2609/99 van Mogens Camre (UEN) aan de Commissie (12 januari 2000) Betreft: Schending van de mensenrechten in Turkije Volgens de in 1993 in Kopenhagen vastgestelde criteria is een voorwaarde voor lidmaatschap van de EU dat een land de mensenrechten eerbiedigt en minderheden respecteert en beschermt. Volgens de resolutie van het Europees Parlement van 6 oktober 1999 voldoet Turkije nog lang niet aan deze criteria. Het officiºle Turkse beleid houdt bij voorbeeld in dat christelijke godsdienstige activiteiten verboden zijn en de christelijke Hagia Sofia-kathedraal is nog steeds bezet door moslims. Deze duidelijke schendingen van de mensenrechten zijn openlijk in strijd met de criteria van Kopenhagen en het daarom van belang te weten welke eisen de Commissie in het kader van de huidige samenwerking stelt aan Turkije


title: Geld, Finanzen und der Euro : Statistiken. 10/99.,Money, Finance and the Euro : statistics. 10/99.,Monnaie, finances et l'euro : statistiques. 10/99.

eurovoc_concepts:
European Monetary System
money
statistics


title: PREGUNTA ESCRITA P-2695/99 de Ilka Schröder (Verts/ALE) a la Comisión. Programa nuclear de Marruecos.

text: C 225 E/194 Diario Oficial de las Comunidades Europeas ES 8. 8. 2000 Respuesta del Sr. Verheugen en nombre de la Comisi(cid:243)n (18 de enero de 2000) La cuesti(cid:243)n de transformar el derecho de usufructo, concedido en el curso de la privatizaci(cid:243)n, en pleno derecho de propiedad no estÆ contemplada en el acervo comunitario. En especial, no se contempla en el art(cid:237)culo 157 (antiguo art(cid:237)culo 130) del Tratado CE y, por lo tanto, no estÆ sujeta a las negociaciones de adhesi(cid:243)n. Por ello, la Comisi(cid:243)n no estÆ en condiciones de informar a Su Seæor(cid:237)a sobre este asunto. Sin embargo, conforme al cap(cid:237)tulo de la negociaci(cid:243)n sobre «pol(cid:237)tica industrial», la Uni(cid:243)n Europea resalt(cid:243) la importancia de cumplir con los principios de una pol(cid:237)tica industrial comunitaria basada en mercados abiertos y competitivos. A este respecto, la Uni(cid:243)n Europea ha tomado buena nota de la declaraci(cid:243)n de Polonia segœn la cual aplicarÆ efectivamente el art(cid:237)culo 157 del Tratado CE y llevarÆ a cabo la privatizaci(cid:243)n y reestructuraci(cid:243)n industrial de conformidad con estos principios. La Comisi(cid:243)n, durante las negociaciones, supervisarÆ los progresos generales en la privatizaci(cid:243)n y reestructuraci(cid:243)n de la industria polaca. (2000/C 225 E/219) PREGUNTA ESCRITA P-2695/99 de Ilka Schr(cid:246)der (Verts/ALE) a la Comisi(cid:243)n (11 de enero de 2000) Asunto: Programa nuclear de Marruecos En su respuesta a la pregunta H-0570/99 (1) sobre el programa nuclear en Marruecos y la interconexi(cid:243)n elØctrica Espaæa-Marruecos, la Comisi(cid:243)n contest(cid:243) diciendo que no existe ninguna relaci(cid:243)n entre los programas marroqu(cid:237)es y la interconexi(cid:243)n por el cable; sin embargo, subray(cid:243) que la cantidad de energ(cid:237)a que esta interconexi(cid:243)n puede transportar es del mismo nivel que aquella que podr(cid:237)a ser producida por una central importante. ¿QuØ quiere decir la Comisi(cid:243)n con «central importante»? ¿Se refiere eventualmente a una central nuclear de tamaæo medio? En la misma respuesta, la Comisi(cid:243)n aæade que la utilizaci(cid:243)n de energ(cid:237)a nuclear s(cid:243)lo se aceptar(cid:237)a cuando se garantice el alto nivel de seguridad que corresponda a las normativas internacionales. ¿C(cid:243)mo puede la Comisi(cid:243)n garantizar y controlar el nivel de seguridad nuclear de la producci(cid:243)n energØtica nuclear de Marruecos? La finalidad de la interconexi(cid:243)n por cable, es, segœn la Comisi(cid:243)n, la de aprovisionar a Marruecos con energ(cid:237)a a precio muy competitivo durante el per(cid:237)odo estival. ¿C(cid:243)mo se puede entonces justificar que el gaseoducto que atraviesa Marruecos y aprovisiona a Espaæa de gas argelino no sea utilizado para cubrir las necesidades energØticas estivales de Marruecos, sin tener que recurrir a una transferencia de energ(cid:237)a de Espaæa a Marruecos? En 1995 el Gobierno marroqu(cid:237) se reuni(cid:243) con el Centro de Energ(cid:237)a At(cid:243)mica francØs (CEA), junto a otros organismos y empresas francesas para programar la construcci(cid:243)n de un Centro de Investigaci(cid:243)n Nuclear en Maamora. ¿En quØ punto se encuentra la construcci(cid:243)n de este Centro? ¿Cuales son los objetivos de la investigaci(cid:243)n de este Centro? ¿Tiene el Centro objetivos de desarrollo de la energ(cid:237)a nuclear de naturaleza civil y tambiØn militar? ¿QuØ empresas y gobiernos europeos estÆn asociadas al proyecto del Centro? ¿En quØ medida ve la Comisi(cid:243)n en un Programa de Expansi(cid:243)n Nuclear de Marruecos un peligro para la estabilidad de la regi(cid:243)n, especialmente en lo que respecta al Sahara Occidental, en este momento delicado a la espera de un referØndum? ¿QuØ acciones ha emprendido y piensa emprender la Comisi(cid:243)n a favor de una gesti(cid:243)n pac(cid:237)fica y una aceptaci(cid:243)n de los resultados del ReferØndum en el Sahara Occidental? (1) Debates del Parlamento Europeo (noviembre de 1999). Respuesta del Sr. Patten en nombre de la Comisi(cid:243)n (2 de febrero de 2000) En su respuesta a la pregunta oral H-0570/99 realizada por Su Seæor(cid:237)a en el turno de preguntas de la sesi(cid:243)n celebrada en noviembre de 1999 (1), relativa a la capacidad de transporte de energ(cid:237)a de la 8. 8. 2000 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 225 E/195 interconexi(cid:243)n elØctrica Espaæa-Marruecos, la Comisi(cid:243)n precis(cid:243) que la cantidad de energ(cid:237)a que esta l(cid:237)nea puede transportar (del orden de 750 megavatios-Mw) es del mismo nivel que la que podr(cid:237)a ser producida por una central importante. La Comisi(cid:243)n destacaba el hecho de que el impacto de esta l(cid:237)nea elØctrica es antag(cid:243)nico a la construcci(cid:243)n de una central elØctrica nuclear, ya que el cable permite el transporte de electricidad desde Espaæa hacia Marruecos, con lo que la construcci(cid:243)n de una central nuclear con una capacidad de producci(cid:243)n equivalente no ser(cid:237)a rentable. La capacidad de una central nuclear es, generalmente, de 600 Mw como m(cid:237)nimo. Las centrales nucleares muy «importantes» tienen capacidades de 1000 Mw o mÆs. EstÆ claro que una central nuclear debe recibir las mÆximas garant(cid:237)as relativas al cumplimiento de las normas de seguridad. Esta tarea incumbe al OIEA (Organismo Internacional de Energ(cid:237)a At(cid:243)mica). Es cierto que la Direcci(cid:243)n de Seguridad de las Instalaciones Nucleares en Francia aporta tambiØn su experiencia tØcnica. La interconexi(cid:243)n permite una mejor utilizaci(cid:243)n de las capacidades disponibles. A la Comisi(cid:243)n no le corresponde, en caso de que se instalara una central nuclear en Marruecos, efectuar los controles atribuidos a otros organismos. Por lo que se refiere al uso del gas, parece que estÆn en curso negociaciones entre Marruecos y Argelia a fin de utilizarlo para satisfacer las futuras necesidades energØticas marroqu(cid:237)es. Efectivamente, parece que el Gobierno francØs estÆ asociado al Gobierno marroqu(cid:237) en este proyecto. El proyecto de Centro de Investigaci(cid:243)n Nuclear en Maamora no es un proyecto confidencial. Las primeras obras de construcci(cid:243)n comenzaron en agosto de 1999 y estÆ previsto que el Centro se dedique exclusivamente a la investigaci(cid:243)n para usos civiles, sobre todo en los Æmbitos de la salud y la alimentaci(cid:243)n. Obviamente, el proyecto no es competencia de la Comisi(cid:243)n, que, por lo tanto, no estÆ en condiciones de responder a las preguntas de Su Seæor(cid:237)a sobre sus caracter(cid:237)sticas espec(cid:237)ficas. La Comisi(cid:243)n siempre ha apoyado los esfuerzos de las Naciones Unidas para alcanzar una soluci(cid:243)n refrendaria en el SÆhara Occidental. Se propone seguir en el futuro la misma pol(cid:237)tica o cualquier otra acci(cid:243)n que decidan los (cid:243)rganos de las Naciones Unidas con vistas a una soluci(cid:243)n pac(cid:237)fica a la cuesti(cid:243)n del SÆhara Occidental. (1) Debates del Parlamento Europeo (noviembre de 1999). (2000/C 225 E/220) PREGUNTA ESCRITA P-2697/99 de Rosa D(cid:237)ez GonzÆlez (PSE) al Consejo (3 de enero de 2000) Asunto: Censo de ciudadanos de la Uni(cid:243)n Europea condenados a muerte ¿Conoce el Consejo el nœmero, las condiciones de detenci(cid:243)n y la situaci(cid:243)n personal y familiar de los ciudadanos nacionales de Estados miembros de la Uni(cid:243)n Europea condenados a muerte en el resto del mundo? ¿Ha establecido algœn censo al respecto y puede transmitirlo a esta diputada y al Parlamento Europeo? la situaci(cid:243)n jur(cid:237)dica, la identidad, Si ignora el Consejo esta informaci(cid:243)n, ¿no considera necesario emprender acciones encaminadas a establecer un control sistemÆtico de estos casos y, en este sentido, quØ acciones considera oportuno emprender para subsanar esta falta de informaci(cid:243)n? Respuesta (28 de febrero de 2000) El Consejo no dispone de la informaci(cid:243)n solicitada en relaci(cid:243)n con el censo de ciudadanos de la Uni(cid:243)n Europea condenados a muerte. La Uni(cid:243)n Europea, que estÆ resueltamente a favor de la abolici(cid:243)n universal de la pena de muerte, interviene de modo peri(cid:243)dico ante los terceros pa(cid:237)ses de que se trate para evitar la aplicaci(cid:243)n o la ejecuci(cid:243)n de dicha pena, en particular a ra(cid:237)z de las iniciativas adoptadas en dicho sentido, en el seno del Consejo, por los miembros o la Presidencia del Consejo


title: ΓΡΑΠΤΗ ΕΡΩΤΗΣΗ E-2585/99 υποβολή: Hiltrud Breyer (Verts/ALE) προς την Επιτροπή. Στοιχεία σχετικά με την πυρηνική ρύπανση των θαλασσών.

eurovoc_concepts:
EAEC Treaty
EU environmental policy
EU law
access to information
marine pollution
nuclear power station
radioactive effluent
radioactive pollution

text: C 330 E/24 Επι΄σηµη Εφηµερι΄δα των Ευρωπαι¤κω΄ν Κοινοτη΄των EL 21. 11. 2000 (2000/C 330 E/025) GRAPTH ERVTHSH E-2585/99 ypobolh·: Hiltrud Breyer (Verts/ALE) prow thn Epitroph· (11 Ianoyari·oy 2000) Ue·ma: Στοιχει΄α σχετικα΄ µε την πυρηνικη΄ ρυ΄πανση των θαλασσω΄ν Που και σε ποια πλαι΄σια δηµοσιευ΄ει η Επιτροπη΄ τα στοιχει΄α που συγκεντρω΄νει σχετικα΄ µε αυτο΄ το 1. προ΄βληµα; 2. Τηρου΄νται οι αξιω΄σεις της οδηγι΄ας γυ΄ρω απο΄ την ενηµε΄ρωση σε περιβαλλοντικα΄ θε΄µατα; 3. Μπορει΄ η ερωτω΄σα να λα΄βει την προαναφερθει΄σα ενηµε΄ρωση; Τι συµβαι΄νει µε την αξιοποι΄ηση στοιχει΄ων ανεξα΄ρτητων φορε΄ων (π. χ. του Πανεπιστηµι΄ου της Ουαλι΄ας η΄ 4. α΄λλων Πανεπιστηµι΄ων), και τι συµπερα΄σµατα εξα΄γει η Επιτροπη΄ απο΄ αυτα΄; Apa·nthsh thw K. Wallström Ej ono·matow thw Epitroph·w (15 Febroyari·oy 2000) Η Επιτροπη΄ δηµοσιευ΄ει κατα΄ περιοδικο΄ τρο΄πο στοιχει΄α σχετικα΄ µε τη ραδιενε΄ργεια του περιβα΄λλοντος και µε τα ραδιενεργα΄ απο΄βλητα των πυρηνικω΄ν σταθµω΄ν και των εγκαταστα΄σεων επανεπεξεργασι΄ας ραδιενεργω΄ν καυσι΄µων στην Κοινο΄τητα. Τα εν λο΄γω στοιχει΄α βασι΄ζονται σε πληροφορι΄ες περι΄ του επιπε΄δου της περιβαλλοντικη΄ς ραδιενε΄ργειας που διαβιβα΄ζονται στην Επιτροπη΄ κατε΄φαρµογη΄ του α΄ρθρου 36 της Συνθη΄κης Ευρατο΄µ και βα΄σει των δεδοµε΄νων που διαβιβα΄ζονται σε αυτη΄ν δυνα΄µει του α΄ρθρου 8α της Συ΄στασης της Επιτροπη΄ς 19/4/Ευρατο΄µ, της 7 ∆εκεµβρι΄ου 1990, περι΄ της εφαρµογη΄ς του α΄ρθρου 37 της Συνθη΄κης Ευρατο΄µ (1). Η εν λο΄γω συ΄σταση τροποποιη΄θηκε προ΄σφατα µε τη Συ΄σταση της Επιτροπη΄ς 1999/829/Ευρατο΄µ (2). Η Επιτροπη΄ επιδιω΄κει ε΄τσι και πα΄ντα να προσφε΄ρει πλη΄ρη προ΄σβαση στα στοιχει΄α που ε΄χει αναφορικα΄ µε τη ραδιενε΄ργεια του περιβα΄λλοντος, σε συµφωνι΄α µε την οδηγι΄α του Συµβουλι΄ου 90/313/ΕΟΚ της 7 Ιουνι΄ου 1990 για την ελευ΄θερη προ΄σβαση στην πληροφορι΄α για το περιβα΄λλον (3). Η Επιτροπη΄ εκτελει΄ ακο΄µη ειδικε΄ς αξιολογη΄σεις και εκτιµη΄σεις στις οποι΄ες περιλαµβα΄νονται η εξε΄ταση πληροφο- ριω΄ν λαµβανοµε΄νων απο΄ α΄λλες πηγε΄ς, ο΄πως η Mar(cid:237)na series για τη ραδιενε΄ργεια στα νερα΄ της Βο΄ρειας Ευρω΄πης (βλ. και την απα΄ντηση στη γραπτη΄ ερω΄τηση του αξιοτι΄µου µε΄λους Ρ-2524/99 (4)), της Βαλτικη΄ς και της Μεσογει΄ου. Όλα τα προαναφερο΄µενα ε΄γγραφα βρι΄σκονται στη δια΄θεση των ενδιαφεροµε΄νων στην Επιτροπη΄ (5). Κατα΄ την αξιολο΄γηση των µελετω΄ν της Mar(cid:237)na series, η Επιτροπη΄ λαµβα΄νει υπο΄ψη ευρυ΄ φα΄σµα σχετικω΄ν πληροφοριω΄ν και δεδοµε΄νων απο΄ πολλου΄ς ανεξα΄ρτητους φορει΄ς εµπειρογνωµο΄νων και ατο΄µων. ΕΕ L 6 της 9. 1. 1991. ΕΕ L 324 της 16. 12. 1999. ΕΕ L 158 της 23. 6. 1990. ΕΕ C 280 E της 3. 10. 2000, σελ. 63. (1) (2) (3) (4) (5) Radiation protection1110 in preparation, Radiation protection 104 (ISBN 92-828-6098-1), Radiation protection 94 (ISBN 92-828-2140-4), Radiation protection 69, Radiation protection 47 (ISBN 92-826-1113-2)


title: INTERROGAZIONE SCRITTA E-2594/99 di Daniel Hannan (PPE-DE) alla Commissione. Inceneritore di Ridham Dock.

eurovoc_concepts:
biotope
bird
protected area
protection of animal life
urban infrastructure
waste incineration

text: 21. 11. 2000 IT Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee C 330 E/25 (2000/C 330 E/026) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2586/99 di Marialiese Flemming (PPE-DE) alla Commissione Oggetto: Convenzione delle Nazioni Unite sui diritti del fanciullo (11 gennaio 2000) Il 20 novembre 1999 si Ł celebrato il decimo anniversario della Convenzione delle Nazioni Unite sui diritti del fanciullo. Tale Convenzione Ł stata ratificata da tutti gli Stati membri dell(cid:146)Unione europea, mentre la Somalia non l(cid:146)ha nØ firmata nØ ratificata e gli USA, da parte loro, l(cid:146)hanno firmata, senza per(cid:242) procedere alla ratifica. A quanto risulta, la Commissione intende pubblicare una comunicazione sui diritti dei bambini. La Commissione intende sottolineare in tale comunicazione che la Somalia e gli Stati Uniti d(cid:146)America sono gli unici Stati che non hanno ratificato la Convenzione delle Nazioni Unite sui diritti del fanciullo? La Commissione pensa di prendere iniziative per indurre la Somalia e gli USA a ratificare al piø presto la Convenzione? In caso affermativo, quali misure pensa di prendere? Risposta data dal sig. Vitorino a nome della Commissione (24 marzo 2000) La Commissione d(cid:224) la massima importanza alla difesa dei diritti dei bambini, sanciti dalle Nazioni Unite nella Convenzione sui diritti del fanciullo. La Commissione Ł consapevole che tutti i paesi hanno ratificato la Convenzione delle Nazioni Unite eccezion fatta per la Somalia e gli Stati Uniti e accoglierebbe con favore la sua ratifica da parte dei suddetti paesi. BenchØ la decisione di ratificare una Convenzione delle Nazioni Unite spetti ai singoli Stati interessati, la Commissione continuer(cid:224) a sfruttare i propri stretti contatti bilaterali con gli USA per sollevare questa questione in modo appropriato. Tuttavia, per quanto riguarda la Somalia, Ł evidente che questo paese non sar(cid:224) nelle condizioni di firmare Convenzione alcuna finchØ non avr(cid:224) un governo. La Convenzione delle Nazioni Unite ha registrato un numero di ratifiche senza precedenti. Con 191 Stati contraenti, la Convenzione Ł il primo strumento internazionale giuridicamente vincolante sui diritti umani che si avvicini ad una ratifica universale. L(cid:146)Unione si Ł spesso appellata agli Stati rimanenti, non ancora parti della Convenzione, affinchØ ne considerassero come prioritaria la ratifica. La sola ratifica non Ł tuttavia sufficiente. La Convenzione deve essere successivamente fatta applicare attraverso il suo recepimento nella legislazione nazionale. L(cid:146)Unione Ł preoccupata per le numerose riserve di cui la Convenzione Ł oggetto e continua a esprimere la sua contrariet(cid:224) verso riserve che siano contrastanti con l(cid:146)obiettivo e la finalit(cid:224) della Convenzione. Queste riserve sollevano dei dubbi circa il reale impegno degli Stati in questione a mettere in atto la Convenzione. L(cid:146)Unione sollecita inoltre gli Stati contraenti a rivedere con regolarit(cid:224) le altre riserve affinchØ vengano sciolte. Riguardo un(cid:146)eventuale comunicazione da parte della Commissione sui diritti del fanciullo, non Ł stata presa finora nessuna decisione. Azioni specifiche per la salvaguardia dei bambini sono di fatto gi(cid:224) state adottate in diversi campi. (2000/C 330 E/027) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2594/99 di Daniel Hannan (PPE-DE) alla Commissione (11 gennaio 2000) Oggetto: Inceneritore di Ridham Dock Sono stati elaborati progetti per la costruzione di un inceneritore di rifiuti a Ridham Dock, nella zona speciale di Swale nel Kent che Ł sottoposta a tutela speciale. C 330 E/26 Gazzetta ufficiale delle Comunit(cid:224) europee IT 21. 11. 2000 Coloro che si oppongono a questo progetto fanno appello alla direttiva 79/409/CEE (1) e alla sentenza della Corte di giustizia nella causa «Ley Bey», Commissione contro Germania 1989/1991, causa n. 13. Ritiene la Commissione che il progetto contravvenga alla legislazione comunitaria? (1) GU L 103 del 25. 4. 1979, pag. 1. Risposta data dalla sig. ra Wallstr(cid:246)m in nome della Commissione (16 febbraio 2000) La Commissione non Ł a conoscenza dell(cid:146)esistenza di piani per la costruzione di un impianto di incenerimento dei rifiuti a Ridham Dock nella zona di protezione speciale di Swale nel Kent. Il sito di Swale Ł stato classificato dal Regno Unito come zona di protezione speciale (ZPS) ai sensi dell(cid:146)articolo 4 della direttiva 79/409/CEE del Consiglio del 2 aprile 1979 concernente la conservazione degli uccelli selvatici. Gli Stati membri devono adottare misure idonee a prevenire perturbazioni dannose per gli uccelli per i quali il sito Ł stato classificato come ZPS, nonchØ il deterioramento dei loro habitat. L(cid:146)onorevole parlamentare Ł invitato a presentare ulteriori informazioni sulla natura e l(cid:146)entit(cid:224) della minaccia per gli uccelli e i loro habitat in modo che la Commissione possa interpellare in merito le autorit(cid:224) del Regno Unito. In particolare, sarebbe utile che l(cid:146)onorevole parlamentare fornisse particolari sui piani attuali relativi all(cid:146)inceneritore proposto e sulla fase di progettazione che hanno raggiunto. (2000/C 330 E/028) INTERROGAZIONE SCRITTA E-2611/99 di Markus Ferber (PPE-DE) alla Commissione (12 gennaio 2000) Oggetto: Servizi di corriere alla Commissione E(cid:146) vero che il 25 giugno 1999 la Commissione (DG IX) ha dato istruzione ai suoi servizi affinchØ a partire dal 1o luglio 1999 gli espressi vengano inviati tutti tramite UPS? Prima di prendere questa decisione Ł stata indetta una gara d(cid:146)appalto? Fino a tale data a chi affidava la Commissione questo tipo di servizi? Risposta data dal sig. Kinnock a nome della Commissione (15 febbraio 2000) 1. La Commissione conferma che tutti gli espressi per i propri servizi a Bruxelles (lotto 1) e a Geel (lotto 2) vengono inviati tramite UPS. I servizi della Commissione a Lussemburgo (lotto 3) utilizzano un corriere diverso, ossia DHL. 2. Per i tre lotti sono state indette gare di appalto, i cui bandi sono stati pubblicati nella Gazzetta ufficiale S 248 del 23 dicembre 1998. Il relativo preavviso e informazioni sono stati pubblicati nella GU S 33 del 17 febbraio 1998. Anteriormente al 1o luglio 1999 gli espressi della Commissione venivano inviati tramite tre corrieri: 3. DHL, UPS e Chronopost, selezionati secondo la medesima procedura con pubblicazione nella GU